Tehát egyenes összefüggést korántsem biztos, hogy fel lehet állítani, mert a szókincs mérete legalább annyira összefügghet az adott nép történetével (pl. hogy mely népekkel érintkezett), mint a fejlettségével. Hová sorolod a jövevényszavakat, amelyekből rengeteg lehet, de nem tartoznak szervesen a nyelvhez (pl. mert alig alkalmazkodtak a nyelv hangrendszeréhez, és csak egy szűk körben használatosak), és hová sorolod a nyelvújítási szavakat, pl. a finnben vagy az izlandiban: gazdagítják a nyelvet, vagy csak a régi gyökök újrafelhasználásaként tartod számon őket?