Varsiteten, som har utbildat fler amerikanska presidenter än någon annan, kommer att ta 50,8% av sina förstaårselever från minoritetsgrupper.
Det kan jämföras med 47,3 procent förra året.
Asiatiska amerikaner utgör 22,2 %, följt av afroamerikaner på 14,6 %, latinamerikaner eller latinamerikaner på 11,6 % och indianer eller öbor i Stilla havet på 2,5 %.
Milstolparna kommer bara dagar efter att Harvard drogs in i en rad över positiva åtgärder mellan den amerikanska justitiedepartementet och New York Times.
Den 1 augusti hävdade tidningen att rättsavdelningen höll på att förbereda sig för att stämma universitet och högskolor med en positiv policy, eftersom den anser att de är partiska mot vita sökande.
Det sades att resurser från avdelningen för medborgerliga rättigheter skulle användas för den rättsliga åtgärden, med hänvisning till ett internt PM.
Men justitiedepartementet insisterade på att det inte hade några planer på att undersöka om högskolorna valde sina deltagare på grund av ras.
Det sade dokumentet sett i dokumentet, som hänvisade till "ett nytt projekt om [...] avsiktlig rasbaserad diskriminering" var faktiskt om en 2015 klagomål från en koalition av asiatiska-amerikanska grupper.
Klagomålet anklagade Harvard och andra Ivy League-högskolor för att använda kvoter som håller ut asiater med höga testresultat.
Rachael Dane, en talesman för Harvard, sade att universitetet var "engagerad att skriva in olika klasser av studenter".
"För att bli ledare i vårt mångskiftande samhälle måste studenterna ha förmågan att arbeta med människor med olika bakgrund, livserfarenheter och perspektiv", sade hon.
"Harvards antagningsprocess betraktar varje sökande som en hel person, och vi granskar många faktorer, i överensstämmelse med de rättsliga normer som fastställts av USA:s högsta domstol."
Högsta domstolen har förbjudit användningen av raskvoter vid antagning till college, men har fastställt att universiteten kan betrakta ras som en del av en "holistisk granskning" av sökande.
Roger Clegg, ordförande för det konservativa Center for Equal Opportunity och en före detta topptjänsteman inom justitiedepartementets medborgarrättsavdelning, berättade för BBC att han ansåg att positiva åtgärder var föråldrade.
"Jag förstår den viscerala känslan att afrikanska amerikaner har behandlats illa i detta land under en mycket lång tid, och precis efter att vi blev av Jim Crow [segregation lagar], var det inte en så dålig idé att ägna särskild uppmärksamhet över någon som nyligen var en mottagare av Jim Crow. Men nu är vi i 2017. Jim Crow är långt borta och vi pratar om att ge latinos en preferens framför asiatiska amerikaner. Vad är det för mening med det?" sade han.
En alternativ syn kommer från Brenda Shum, chef för projektet för utbildningsmöjligheter vid juristkommittén för medborgerliga rättigheter enligt lagen. Hon berättade för BBC att studenter av alla färger hade nytta av en mer varierad collegeupplevelse.
"...Vi är skyldiga våra elever att förse dem med integrerade inlärningsmiljöer som återspeglar den värld de lever i", hävdade hon.
Mer än hälften av Harvard Universitys nästa studentintag kommer inte att vara vitt, för första gången i sin 380-åriga historia, officiella siffror visar.