En amerikansk lag hindrar regeringen från att sälja vapen till länder som inte tar itu med kränkningar av de mänskliga rättigheterna.
Buhari träffade president Barack Obama i Washington på måndagen för att söka ytterligare hjälp.
Boko Haram har dödat 10 000 personer sedan 2009 och har även kidnappat hundratals flickor och kvinnor.
Förra månaden sade människorättsgruppen Amnesty International att omkring 8.000 män och pojkar hade dött i nigerianskt militärt förvar efter att ha häktats som misstänkta militanter.
Militären avvisade detta påstående, Nigerias president lovade en utredning, men det har inte funnits några ytterligare detaljer.
USA har tidigare lovat cirka $5m (3,2m) i militärt bistånd till den regionala koalitionen som hjälper till att bekämpa Boko Haram, som har lovat lojalitet till Islamiska staten.
Buhari kritiserade emellertid starkt USA, särskilt Leahy-lagen, som kopplar militär försäljning till mänskliga rättigheter.
Den nigerianska militären hade "inte de lämpliga vapen och den teknik som vi kunde ha haft om de så kallade kränkningarna av de mänskliga rättigheterna inte hade varit ett hinder", berättade han för Förenta staternas Fredsinstitut på onsdag.
"Omedvetet, och jag vågar säga oavsiktligt, har den amerikanska regeringens tillämpning av Leahy-lagändringen hjälpt och hjälpt Boko Haram-terroristerna."
I den senaste misstänkta Boko Haram attack, minst 29 människor dödades i bomber på två busstationer i nordöstra staden Gombe på onsdag.
Minst 11 personer dödades tidigare i den kamerunska staden Maroua, strax över gränsen från Gombe.
Boko Haram grep förra året ett enormt område i nordöstra Nigeria, innan han slogs tillbaka av en regional koalition, däribland Kamerun, Tchad och Niger.
Buhari valdes i mars, delvis på ett löfte om att besegra Boko Haram.
Varför Boko Haram fortfarande är ett hot
Vilka är Boko Haram?
USA har "hjälpt och ansatt" Boko Haram Islamist militant grupp genom att vägra att ge vapen till Nigeria, säger president Muhammedu Buhari.