Dödsfallen för 16 personer i Barcelona och Kambrils tidigare denna månad belyste det fortsatta hotet från islamistiska militanter.
Sommarmånaderna har också sett nya attacker i Belgien, Frankrike, Österrike, Tyskland och Storbritannien, liksom de första i Finland och ett i USA.
Även om den stora majoriteten av islamistiska attacker finns på andra håll i världen har ett oöverträffat antal ägt rum i Europa och Nordamerika sedan den så kallade islamiska staten förklarade ett "kalifat" i juni 2014.
Den första genomgången av uppgifterna bakom attackerna - allt från förövarnas ålder till invandringsstatus - ger en inblick i de ansvariga och hur de kan hanteras.
Vi identifierade 63 attacker mellan september 2014 och slutet av augusti 2017 som vi betraktade som handlingar av jihadistisk terrorism.
Ett relativt begränsat antal länder påverkades: nio länder i Europa - de som nämns ovan, plus Danmark och Sverige - tillsammans med USA och Kanada.
Oavsett land, var de flesta attacker i stora städer - inklusive Barcelona, London, Manchester, Paris, Nice, Berlin, Bryssel, Stockholm och Orlando.
Några attacker träffar ikoniska mål, som Champs-Elysees och Louvren museet i Paris, Westminster i London och Las Ramblas i Barcelona.
Många andra riktade in sig på trånga utrymmen som trafikerade gångbanor, nöjesställen eller transportnav.
Men vissa terroristattacker har drabbat mer ovanliga platser, bland annat en julfest på kontoret och en gudstjänst i en kyrka.
Vi tittade på attacker som motiverades av jihadistisk ideologi, som inbegrep avsiktliga våldshandlingar mot andra människor och var avsedda att skrämma eller förmedla ett budskap till en större grupp. Andra organisationer använder olika definitioner.
Totalt orsakade de 63 attackerna 424 dödsfall och gjorde nästan 1.800 skadade.
Förövarna ingår inte i dessa siffror.
Parisattacken i november 2015 var den dödligaste, med 130 döda, varav 90 på Bataclan-teatern.
Frankrike såg också en lastbilsattack i Nice, som gjorde att 86 personer dog.
Det var många andra attacker som gjorde att många människor dog och andra skadades.
Totalt låg dessa 11 attacker bakom 386 dödsfall.
De flesta attackerna orsakade dock inga förluster, med uteslutande av förövarna.
Även om antalet ungdomar som radikaliseras har orsakat oro, är medelåldern för angriparna - 27,5 - inte ovanligt ung.
De två yngsta var 15 - en namnlös pojke som attackerade en judisk lärare med en machete i Marseille, och Safia S, en flicka som knivhögg en polis vid en tågstation i Hannover.
Av de fem som då var under 18 år var fyra i Tyskland.
15 Den yngsta angriparens ålder
27.5 Angriparnas medelålder
54 Ålder på den äldsta angriparen
Den stora majoriteten av angriparna var i 20-årsåldern, med omkring en av fyra angripare över 30 och sex år gamla 40 år eller äldre.
Den äldsta misstänkte, Mohamed H Khalid, var 54 år när han anklagades för att ha knivhuggit ett äldre par i den österrikiska staden Linz.
I Storbritannien, Khalid Masood, var 52 år när han körde in i fotgängare på Westminster Bridge och knivhögg en polis i parlamentets hus.
Trots att kvinnor blev allt aktivare i jihadistiska nätverk var endast två av 85 enskilda förövare kvinnor.
Färre än en av fem förövare var en konverterad till islam, med en betydligt högre andel i Nordamerika än i Europa.
Myndigheterna kände till 74 % före attacken.
50 % hade en kriminell bakgrund
26 % hade suttit i fängelse
64 % var medborgare i det land där attacken ägde rum
De konverterade hade dock betydligt större sannolikhet att ha en kriminell bakgrund och att ha suttit i fängelse.
Totalt sett hade hälften av angriparna en tidigare kriminell bakgrund.
Förhållandet mellan terrorism och migration är komplext och har stått i centrum för ytterst polariserande debatter, särskilt under den europeiska invandrarkrisen.
Antalet angripare som olagligt var i ett land eller som anlände som flyktingar är emellertid litet.
Två tredjedelar var medborgare i det land de attackerade, med andra antingen lagliga invånare, eller lagliga besökare från grannländerna.
Men individer som var i väst utförde också olagliga attacker.
Minst två av dem som deltog i Parisattackerna i november 2015 tros ha varit flyktingar för att ta sig in i Europa genom Grekland.
Tre andra personer var flyktingar eller asylsökande vid tidpunkten för attacken, medan sju var i landet olagligt eller väntade på utvisning.
I den senare gruppen ingår uzbekiska nationella Rakhmat Akilov, som dödade fyra personer med en kapad lastbil i Stockholm i april 2017, och tunisisk medborgare Anis Amri, som också använde en lastbil för att utföra sin attack på Berlins julmarknad.
Det finns också ett fall av "terroristturism", som involverar egyptisk medborgare Abdullah Hamamy, som bodde i Förenade Arabemiraten och attackerade soldater vid Louvren i februari 2017.
Två av de fyra mest dödliga attackerna - de i Paris i november 2015 och i Bryssel 2016 - tros vara välorganiserade flera attacker riktade mot IS.
De avrättades också delvis av tidigare utländska soldater.
Men de två andra mest dödliga attackerna - de i Orlando i juni 2016 och i Nice i juli 2016 - genomfördes oberoende av individer utan operativ koppling till en jihadistgrupp.
Dessa episoder visar att terroristsympatisörer som aldrig reste till konfliktområden och som agerar självständigt kan vara lika farliga som en grupp högt utbildade militanter.
Sammantaget är kopplingar mellan angripare och jihadistiska grupper som verkar utomlands inte alltid lätta att avgöra.
Av de attacker som har drabbat väst sedan juni 2014 genomfördes färre än en av tio under direkta order från IS:s ledning.
I vissa fall kan det vara svårt att säga, till exempel IS sade att det var bakom både Las Ramblas och Kambrils attacker, men det gav inte några bevis.
Inverkan av invaderande arter kan dock tydligt ses.
Under eller före attacken lovade sex av tio gärningsmän trohet mot en jihadistisk grupp, nästan alltid IS - som ofta hävdar ansvar.
Med tanke på antalet attacker och antalet döda och skadade har jihadistterrorismen oväntat kommit i förgrunden för politiska debatter i väst och fått omfattande nyhetsbevakning.
Hotet förväntas inte avta inom en snar framtid, då politiska beslutsfattare, tjänstemän inom kampen mot terrorismen och allmänheten uppmanas att vidta åtgärder.
Det finns enorma konsekvenser för inrikes- och utrikespolitiken i alla västländer.
Man hoppas att veta mer om attackerna och de personer som utförde dem kommer att hjälpa oss alla att få en mer välinformerad debatt om vilka åtgärder som behövs.
Om den här biten
Analysen beställdes av BBC från en expert som arbetar för en extern organisation.
En tidigare version av detta verk publicerades den 14 juni 2017. Denna version ger uppdaterade siffror, baserade på de attacker som sedan har ägt rum.
Redigerat av Duncan Walker
En rad attacker i Europa under sommarmånaderna har ökat antalet människor som dödats i väst av jihadister under de senaste tre åren till mer än 420, skriver Dr Lorenzo Vidino.