På lördag eftermiddag (GMT) använde en landningsmodul styrraketer för att landa, vilket markerar det senaste steget i Kinas ambitiösa rymdprospekteringsprogram.
Flera timmar senare kommer landaren att placera ut en robotrobot som kallas Yutu, som översätts till "Jade Rabbit".
touchdownen ägde rum på en platt slätt som hette Sinus Iridum.
Chang'e-3-uppdraget sköt upp en kinesiskt utvecklad raket från Xichang i södra delen av landet den 1 december.
Den officiella nyhetstjänsten Xinhua rapporterade att farkosten började sin nedstigning strax efter 1300 GMT (2100 Pekingtid), som landade i Sinus Iridum (Bay of Rainbows) 11 minuter senare.
Statens TV visade bilder av månens yta när landaren rörde sig ner och en ögonhöjdsvy av landningsplatsen släpptes senare på lördagen. Personal vid uppdragskontrollen i Peking klappade och firades efter bekräftelsen.
Sondens mjuklandning var den svåraste uppgiften under uppdraget, berättade Wu Weiren, månprogrammets chefsdesigner, för Xinhua.
Från Damian GrammaticasChina korrespondent
Det är det tredje robotiska roveruppdraget att landa på månens yta, men det kinesiska fordonet bär en mer sofistikerad nyttolast än tidigare uppdrag, inklusive markgenomträngande radar som kommer att samla mätningar av månens jord och skorpa.
"Det är fortfarande en betydande teknisk utmaning att landa på en annan värld", säger Peter Bond, konsultredaktör för Jane's Space Systems and Industry berättade för AP nyhetsbyrån.
"Du måste använda raketmotorer för nedstigning och du måste se till att du går ner i rätt vinkel och rätt nedstigningshastighet och du inte hamnar i en krater eller på toppen av en stor sten."
Landningsmodulen minskade aktivt sin hastighet med ca 15 km från månens yta.
När den nådde ett avstånd av 100 m från ytan, avfyrade farkosten styrraketer för att bromsa dess nedstigning.
På ett avstånd av 4 meter stängde landaren av raketerna och föll till månens yta.
Jade Rabbit förväntades vara utplacerad flera timmar efter touchdown, kör ner en ramp sänkt av landningsmodulen.
Rapporter tyder på att landaren och Rover kommer att fotografera varandra någon gång på söndag.
Enligt kinesiska rymdforskare är uppdraget utformat för att testa ny teknik, samla in vetenskapliga data och bygga intellektuell expertis, samt scouting för mineralresurser som så småningom skulle kunna brytas.
"Kinas månprogram är en viktig del av mänsklighetens aktiviteter för att utforska [den] fredliga användningen av rymden," sade Sun Huixian, en rymdingenjör med det kinesiska månprogrammet.
Den 120kg (260lb) Jade Rabbit rover kan enligt uppgift klättra backar upp till 30 grader och resa på 200m (660ft) per timme.
Av David ShukmanScience redaktör, BBC News
Varför Kina är fixerat på månen
Moon rover uppdrag lyfter av
Dess namn - valt i en online-undersökning med 3,4 miljoner väljare - härrör från en gammal kinesisk myt om en kanin som lever på månen som pet of the lunar gudinnan Chang'e.
Rover och landare drivs av solpaneler men vissa källor tyder på att de också bär radioisotopvärmeenheter (RHUs), som innehåller plutonium-238 för att hålla dem varma under den kalla månnatten.
Dean Cheng, en senior forskare på Heritage Foundation, en konservativ tankesmedja i Washington DC, sade Kinas rymdprogram var en bra passform med Kinas koncept av "omfattande nationell makt". Detta kan beskrivas som ett mått på en stats allround kapacitet.
Rymdutforskning var, sade han till BBC News, "en återspegling av din ekonomiska makt, eftersom du behöver extra resurser för att ha ett rymdprogram. Det har uppenbarligen militära konsekvenser eftersom så mycket rymdteknik är dubbel användning".
Han tillade: " Det återspeglar din vetenskapliga och teknologiska förmåga, det stöder din diplomati genom att få dig att framstå som stark.
"Kina säger: "Vi gör något som bara två andra länder har gjort tidigare - USA och Sovjetunionen."
Cheng förklarade att uppdraget också skulle annonsera landet som en destination för kommersiella rymduppskjutningar, samt ge en möjlighet att testa Kinas djuprymdsspårning och kommunikation.
"Rover kommer enligt uppgift att vara under jord kontroll på olika punkter av sina manövrer på månens yta," Mr Cheng skrev i ett blogginlägg.
"Ett sådant system för observation och spårning av rymden har konsekvenser inte bara för utforskningen av rymden utan också för den nationella säkerheten, eftersom det kan användas för att upprätthålla rymdövervakningen och hålla vakt över kinesiska och andra nationers rymdtillgångar."
Kina har metodiskt och tålmodigt byggt upp de nyckelelement som behövs för ett avancerat rymdprogram - från bärraketer till bemannade uppdrag i omloppsbana på jorden till obemannade planetfarkoster - och det investerar kraftigt.
"Kina vill gå till månen av geostrategiska skäl och inhemsk legitimitet," Prof Joan Johnson-Freese, av US Naval War College i Rhode Island, berättade AFP nyhetsbyrån.
"Med USA:s utforskningsdöd i bästa fall öppnar det ett fönster för Kina att uppfattas som den globala teknikledaren - även om USA fortfarande har mer, och mer avancerade, tillgångar i rymden."
Landningsplatsen är en platt vulkanisk slätt, en del av en större egenskap som kallas Mare Imbrium som bildar det högra ögat på "Männen i månen".
Landaren kommer att vara verksam där i ett år, medan rovern förväntas arbeta i omkring tre månader.
Efter detta planeras ett uppdrag att föra prover av månjord tillbaka till jorden 2017. Och detta kan bana väg för ytterligare robotuppdrag, och - kanske - ett bemannat månuppdrag på 2020-talet.
Paul.Rincon-INTERNET@bbc.co.uk och följ mig på Twitter
Kina säger att den framgångsrikt har landat en farkost som bär en robotrobot på månens yta, den första mjuka landstigningen där på 37 år.