Efter tio månader bekräftade Sudans hälsovårdsministerium slutligen att 265 dödsfall har inträffat och att mer än 16 000 smittade fall av "akut vattnig diarré" har förekommit i 11 av landets 18 stater.
Ett halvt medgivande som kom först efter att sjukdomen genomborrat bubblan i Sudans huvudstad Khartoum.
Medicinska experter har länge diagnostiserat fallen som kolera, trots de eufemismer regeringen har insisterat på att minska krisens svårighetsgrad.
Men kolera vid något annat namn är fortfarande kolera.
Den federala hälsovårdsministern, Bahar Abu Garda, berättade för parlamentet att fall av "vätskediarré" inte var hans verksamhet - flytta skulden till ministeriet för vattenresurser och statsministrar.
Det privata sjukhuset vid Khartoums statliga hälsominister Mamoun Himeda har en tryckt skylt på dörren och vägrar att ta emot alla fall av vattnig diarré.
I april häktades journalisten Ammar El-Daw för att ha rapporterat om utbrottet och anklagats för förtal av ministern i hans hemstat, Gaderef.
Medan landets politiker fortsätter att undandra sig ansvar och undvika handling fortsätter antalet fall att stiga.
De första infektionerna bekräftades redan i augusti 2016 i delstaten White Nile, där gruppen av Sydsudanesiska flyktingläger har identifierats av regeringen som källan till utbrottet.
Oavsett ursprung gjorde Sudans söndersmulade infrastruktur och underfinansierade hälso- och sjukvårdssystem att det fanns förutsättningar för att sjukdomen skulle spridas. Dålig sanitet, magra räddningstjänster och underbetalda läkare, som slår till då och då sedan oktober 2016, har gjort nationen extremt sårbar.
Mediciner har belyst bristen på karantän utrymmen och foton har delats online av bräckt vatten strömmande ur kranar över hela landet.
Yousra Elbagir:
Återigen måste det sudanesiska samfundet förlita sig på sig på att uppfylla sina grundläggande behov.
Imams sprider medvetenhet vid fredag predikningar i moskéer över huvudstaden Khartoum, uppmanar regeringen att ta itu med frågan och ber till Gud att förhindra en katastrof.
Medborgarna delar ut hälso- och säkerhetsbroschyrer över hela huvudstaden och aktivister tar sig till Twitter och Facebook för att sprida kunskap och kritisera regeringens strategi.
Och protesterna har brutit ut på kyrkogårdar efter massgraven av tiotals kroppar, alla koleraoffer. Lokalbefolkningen har organiserat två sit-ins i den vita Nilen staten. Allt verkar ha fallit för döva öron.
Världshälsoorganisationen har varit olycksbådande tyst inför den växande krisen. Många antar att påtryckningar från regeringen - aldrig blyga för att utvisa en FN-tjänsteman för att ha sagt fel sak - har gjort att de har förlorat sina ord.
I det här fallet verkar "kolera" vara det utlösande ordet.
Sudanesiska Twitter-användare har använt hashtaggen #CholeraInSudan i hopp om att dra till sig internationell uppmärksamhet och pressa regeringen att agera - samma internationella påtryckningar som tvingade den sudanesiska regeringen att återställa subventionerna för importerad medicin i november.
Återigen måste det sudanesiska samfundet förlita sig på sig på att uppfylla sina grundläggande behov.
Sudansk kamp för sin afrikanska identitet
Hur poeter bekämpar censur i Sudan
Varför sudaneser fortfarande känner sig som paria
Följ oss på Twitter @BBCAfrika, på Facebook på BBC Afrika eller på Instagram på bbcafrica
I den senaste serien av brev från afrikanska journalister kritiserar Yousra Elbagir den sudanesiska regeringens underlåtenhet att ta itu med ett kolerautbrott.