De analyserade utlösningsförhållandena för en isbildning, som den som grep Jorden för över 12.000 år sedan.
Formen på planetens omloppsbana runt solen skulle vara gynnsam nu, finner de, men mängden koldioxid som för närvarande finns i luften är alldeles för hög.
Jorden är inställd på en långvarig varm fas, berättar de för tidskriften Nature.
"I teorin kan nästa istid vara ännu längre in i framtiden, men det finns ingen verklig praktisk betydelse i att diskutera om det börjar om 50 000 eller 100.000 år från nu," Andrey Ganopolski från Potsdam Institute for Climate Impact Research sade.
– Det viktiga är att det är en illustration att vi har en geologisk kraft nu. Vi kan ändra den naturliga sekvensen av händelser i tiotusentals år," berättade han BBC News.
Jorden har genomgått en cykel av istider och varma perioder under de senaste 2,5 miljoner åren, kallad kvartärperioden.
Detta har sett istäcken komma och gå. I största möjliga utsträckning bevittnade den senaste isbildningen en stor frysning som spred sig över stora delar av Nordamerika, norra Europa, Ryssland och Asien.
I söder var också en stor utsträckning av det som nu är Chile och Argentina isade upp.
En grundläggande parameter som avgör vad som doppar jorden i en istid är den föränderliga naturen i dess omloppsbana runt solen.
Passagen runt stjärnan är inte en perfekt cirkel och med tiden vår planets rotationsaxel också stenar fram och tillbaka.
Dessa rörelser förändrar mängden solstrålning som faller på Jordens yta, och om en kritisk tröskel nås mitt i breddgraden på norra halvklotet kan en glaciär startas.
Ganopolskis kolleger bekräftar detta i sin modell, men visar också den roll som koncentrationen av växthusgaser spelar i atmosfären.
Och en av deras upptäckter är att Jorden förmodligen missade starten med bara en snäv marginal för några hundra år sedan, precis innan den industriella revolutionen fick fäste.
"Vi befinner oss nu i en period då vår (norra) sommar är längst bort från solen", förklarade Potsdamforskaren.
"Under normala omständigheter skulle interglacialen upphöra, och en ny istid skulle börja.  Så i princip befinner vi oss i perfekta förhållanden ur astronomisk synvinkel. Om vi hade en CO2-koncentration på 240 delar per miljon (200 år sedan) då kunde en istid börja, men lyckligtvis hade vi en koncentration som var högre, 280ppm." I dag har det industriella samhället tagit denna koncentration till över 400ppm.
Teamet säger att ett interglacial klimat skulle förmodligen ha hållit i sig ändå i minst 20 000 år, och, mycket sannolikt, i 50 000 år, även om CO2 hade stannat på sin 1700-talet nivå.
Men de nästan 500 gigaton kol som har släppts sedan den industriella revolutionen innebär att vi troligen kommer att missa nästa bästa astronomiska ingångspunkt i en glaciär, och med ytterligare 500 gigaton utsläpp "sannolikheten för glaciärbildning under de kommande 100.000 åren är märkbart reducerad", säger forskarna i sin Nature papper.
Lägg till ytterligare 500 Gt C ovanpå detta och nästa istid är praktiskt taget garanterad att försenas efter de kommande 100.000 åren.
Prof Eric Wolff från University of Cambridge i Storbritannien kommenterade studien och sade: " Det har förekommit tidigare rapporter som tyder på att nästa istid är många tiotusentals år bort, och att kombinationen av säsongsbunden solenergi på latitud där ett istäcke skulle bildas, plus CO2, är vad som avgör början av en istid.  Men detta dokument går mycket längre när det gäller att kvantifiera var gränserna finns.
"Det är en trevlig bekräftelse på att det finns ett relativt enkelt sätt att uppskatta kombinationen av insolation och CO2 för att starta en istid," sade han till Science Media Centre.
Och professor Chris Rapley, från University College London, tillade: "Detta är ett intressant resultat som ger ytterligare bevis för att vi har gått in i en ny geologisk [Epoch] - "Antropocen" - där mänskliga handlingar påverkar själva ämnesomsättningen av planeten."
Jonathan.Amos-INTERNET@bbc.co.uk och följ mig på Twitter: @BBCAmos
Nästa istid kan ha försenats med mer än 50 000 år på grund av de växthusgaser som människor fört in i atmosfären, säger forskare i Tyskland.