Bara en dag efter att Trump höll ett tal om invandring och nationell säkerhet som inkluderade svepande fördömanden av Barack Obamas politik, svarade presidenten med några av hans hårdaste kritik hittills.
"Var slutar det här?" frågade Barack Obama. Orlando mördaren, en av San Bernardino mördarna, Fort Hood mördaren - de var alla amerikanska medborgare. Ska vi börja behandla alla muslim-amerikaner annorlunda? Ska vi börja utsätta dem för särskild övervakning? Kommer vi att börja diskriminera dem på grund av deras tro?"
Sådana åsikter, sade Obama, är "inte det Amerika vi vill ha".
När sammandrabbningen mellan Obama och Trump värms upp finns det tre saker att tänka på.
Donald Trump och Barack Obama har en historia som föregår den aktuella valcykeln. I början av 2011 Mr Trump upprepade gånger cirkulerade konspirationsteorier om äktheten av presidentens födelseattest och om han faktiskt föddes i USA.
Senare samma år, vid en black-tie Washington händelse, Mr Obama obarmhärtigt hånade Mr Trump medan New Yorker satt sten-ansikte i publiken - en föreställning New Yorker Adam Gopnik sade hjälpte motivera Mr Trump att så småningom springa för president.
Under det senaste året Mr Trump har ifrågasatt Mr Obamas kompetens och öppet spekulerat om hans lojaliteter i vad han stämplar kriget mot radikal islam. Så sent som på söndagen noterade han kryptiskt att Mr Obama antingen var "tuff, inte smart, eller han har något annat i åtanke".
Barack Obama har kritiserat Trump tidigare, men hans kommentarer på tisdagen var de skarpaste och mest direkta av denna politiska säsong. Hans ton var hård, hans språk rättframt.
Några timmar senare sköt mr Trump tillbaka och anklagade honom för förräderi.
Presidenten sa i ett e-postmeddelande till Associated Press, "fortsätter att prioritera vår fiende framför våra allierade, och för den delen det amerikanska folket".
Presidenten gillar uppenbarligen inte den presumtiva republikanska kandidaten - och känslan verkar vara ömsesidig.
Det finns mycket lite prejudikat i modern amerikansk politisk historia för en sittande president att direkt och skarpt kritisera motståndarpartiets standardbärare i upptakten till ett allmänt val.
Delvis beror det på att det helt enkelt inte har funnits många två-term presidenter i senaste minnet - George W Bush, Bill Clinton, Ronald Reagan och Dwight Eisenhower är de enda sedan andra världskriget. Det var bara Reagan och Eisenhower som lämnade kontoret med stort gillande och i stort sett fria från skandaler.
Barack Obama ligger för närvarande över 50 procent i de flesta opinionsundersökningar och har gått uppåt, så han är i stånd att vara en aktiv och ivrig deltagare i kampanjen. Eftersom han inte är nominerad, har han en fri hand i vad han kan säga, och han kan ta full tyngd av presidentskapet att bära på Mr Trump.
Den republikanska kandidaten kommer att föra en effektiv kampanj mot två kandidater - Clinton och Obama. Och, åtminstone för tillfället, Mr Trump kan bara räkna med ljummet stöd från många av sina republikaner. Efter Barack Obamas kommentarer på tisdagen utfärdade den republikanska nationella kommittén ett pressmeddelande som inte nämnde Trump eller hans föreslagna invandringsåtgärder, i stället med fokus på det andra ändringsförslaget och vapenrättigheter.
Utöver de personliga och politiska skillnaderna representerar Barack Obama och Donald Trump avgjort olika sätt att se USA:s roll i världen.
Barack Obama predikar engagemang, med USA som en del av ett större globalt pussel. Trump omfamnar ett "Amerika först"-perspektiv där internationellt samarbete till stor del är ett nollsummespel.
När det gäller handel stöder Barack Obama överenskommelser som Trans-Pacific Partnership, som han hävdar kommer att öka det globala välståndet och binda samman nationer ekonomiskt. Trump har sagt att det kommer att ge amerikanska rivaler övertaget - och kallade ett tidigare handelsavtal, Nafta, "en katastrof" som han lovar att omförhandla.
Barack Obama hävdar att invandringen till stor del är till nytta för en mångskiftande nation. Trump ser det som ett hot som riskerar inrikes säkerhet och ekonomiskt välstånd.
Delta i ett Donald Trump rally och du presenteras med en syn på Amerika - en befolkning som är stolt och patriotisk, men ekonomiskt orolig och tveksam om framtiden. Sådan oro fångas av Mr Trumps slogan, "Gör Amerika stort igen". Landet borde vara stort men har förlorat sin väg.
"Amerika tas isär bit för bit, auktioneras bort och bara snabbt, auktioneras bort till den högsta budgivaren," Mr Trump sade i sitt tal efter Mrs Clinton clinched den demokratiska nomineringen den 7 juni. "Vår infrastruktur är en katastrof. Våra skolor misslyckas. Brottsligheten ökar. Folk är rädda. Det sista vi behöver är Hillary Clinton i Vita huset eller en förlängning av Obama-katastrofen."
Barack Obama däremot ser en nation som gör framsteg mot ett ideal. Ett av hans favoritcitat handlar om historiens arc som böjer sig mot rättvisa.  Enligt honom hotar Trump de framsteg som nationen har gjort för att bli mer inkluderande och välkomnande.
"Vår mångfald och vår respekt för varandra, vår dragning på talangerna hos alla i detta land, vår se till att vi behandlar alla rättvist, att vi inte dömer människor på grundval av vilken tro de är eller vilken ras de är eller vilken etnicitet de är eller vad deras sexuella läggning är, det är det som gör detta land stort," Mr Obama sade på tisdag.
Nästan varje val, de inblandade politikerna vill tala om hur viktig omröstningen kommer att vara, hur avgörande ögonblicket är, hur starka valen är.
Den här gången är det inte hyperbole.
Den politiska striden mellan president Barack Obama och presumtiv republikansk nominerad Donald Trump är nu helt sluten.