Cirka 50 personer har nu blivit återinsatta i Torfaen, Ceredigion, Neath Port Talbot och Caerfilly.
Mer kommer att spridas till andra områden under det nya året.
David Cameron har bekräftat att de första 1 000 syriska flyktingarna nu befinner sig i Storbritannien inom ramen för ett vidarebosättningsprogram.
Den brittiska regeringen har lovat att ta emot 20.000 syrier under fem år, och omkring 1 000 kommer till Wales.
Elva flyktingar anlände till Aberystwyth förra veckan efter att ha hämtats från flygplatsen av Brittiska Röda Korset.
Ceredigion Councils familjer som först koordinerade Catherine Morgan sa att de fick hjälp att bosätta sig i sina nya liv.
"De är glada, de är lättade över att vara här. De ler, sa hon.
"De har bara slagit sig till ro just nu, de har gått igenom mycket för att komma hit. Det är mycket tidiga dagar men förhoppningsvis kommer de att slå sig ner väl och njuta av att bo i Ceredigion.
"Det var massor av leenden och jag bad om ursäkt för regnet när de kom eftersom det regnade mycket hårt och de sa 'det är underbart' och 'tack'. De är glada att vara här."
Alla som har fått hjälp har flytt från våldsamma konflikter i Syrien och flera är offer för tortyr.
De befann sig alla i flyktingläger i grannländerna i Mellanöstern, där FN:s flyktingkommissariat identifierade dem som sårbara.
Den brittiska regeringen ger alla flyktingar som förs hit under det syriska programmet för återflyttning av sårbara personer (VPR) fem års status som humanitärt skydd.
Detta innebär att de har rätt att stanna i Wales i fem år med tillstånd att arbeta och få tillgång till offentliga medel.
Många är familjer med små barn.
Alun Williams, chef för det politiska stödet vid Ceredigion Council, sade: " Inrikesministeriet har granskat dem för extremistiska åsikter och kriminalitet. Endast om de blir framgångsrikt prövade blir de en del av systemet. De skulle inte få komma in i det här landet om de inte klarade testerna.
"De är vanliga människor som har varit i mycket svåra omständigheter och som har sett och lidit saker som ingen någonsin borde behöva se."
Den walesiska regeringen har tagit fram en välkomstbroschyr som kommer att ges till alla flyktingar när de anländer.
Det ger en översikt över landet, dess regering, polis, valuta, klimat och språk, inklusive en guide om hur man uttalar vanliga walesiska ord: "Bore da (Uttalande: Boh-reh dah): God morgon."
Den ger också råd om seder och bruk i Wales, däribland vägledning om hur man kan hälsa på människor.
"Brittiska människor är i allmänhet reserverade och väluppfostrade", säger den.
"Mina grannar hälsar varandra artigt och säger 'god morgon eller god eftermiddag' eller 'bore da/prynhawn da' på walesiska, och skakar ofta hand."
Den säger också: " Kasta inte skräp på golvet utan använd en offentlig soptunna. Det anses mycket dåligt uppförande att spotta på golvet på offentliga platser.
"Om du behöver nysa eller snyt näsan, anses det normalt att använda en vävnad.
"Inte urinera på en offentlig plats förutom en offentlig toalett."
Praktisk hjälp ges också, bland annat hur man betalar räkningar, hjälper till med skolor och barnomsorg, hur man söker arbete, råd om bilkörning och vad man ska göra om de upplever hatbrott, övergrepp eller våld.
Flyktingar kommer att inhysas i privat hyrda bostäder, ordnade av råd. Inrikesministeriet kommer att stå för alla boendekostnader och allt annat stöd som krävs.
Detta innebär att det inte kommer att finnas någon direkt inverkan på väntelistor eller tider för råd och subventionerade bostäder.
Lokalbefolkningen på många platser har donerat mat, kläder och leksaker för att hjälpa familjerna att börja sina nya liv.
Alla flyktingar måste lära sig engelska.
Den walesiska regeringen säger att detta är "viktigt" för att hjälpa dem att känna sig en del av sitt nya samhälle, för att få vänner och för att få tillgång till viktig information och tjänster.
Råden ordnar engelska kurser för flyktingarna, med de kostnader som inrikesministeriet står för.
Barn kommer att gå i lokala skolor, med dem som redan i Wales börjar efter jullovet.
Allt utbildningsstöd som behövs kommer att tillhandahållas av inrikesministeriet.
Flyktingarna kommer att ha tillgång till läkare och tandläkare, tillsammans med alla andra tjänster som erbjuds på NHS.
Williams sade: "Inrikesdepartementet finansierar kostnaderna för rådet och hälsostyrelsen - kostnaderna kommer att ersättas 100% för det första året men sedan minska under de följande åren."
Welsh Refugee Council (WRC) säger att lokala myndigheter ger vägledning för att stödja flyktingar och hjälpa dem att integreras i lokala samhällen.
"Detta kommer förmodligen att innehålla någon introduktion till det lokala området, inklusive platser att dyrka," sade en taleskvinna.
WRC säger att lokalsamhällen reagerar annorlunda för att välkomna och lösa flyktinggrupper.
Volontärer i Torfaen har till exempel inrättat en stödgrupp och gjort välkomna hinder som innehåller mat och toalettartiklar.
De planerar också att ge råd om området.
Hay, Brecon och Talgarth Sanctuary for Refugees är en annan grupp som har finansierat vidarebosättningen.
I Ceredigion ger det brittiska Röda korset dagligt stöd till flyktingar.
"Vi har varit upptagna med att hjälpa dem med praktiska frågor som att registrera sig med en GP och underteckna hyresavtal och även enkla saker som att hjälpa till med deras shopping", säger Denise John, lokalchef på British Red Cross i Ceredigion.
"Familjerna slår sig ner i sina hem mycket fint och är otroligt tacksamma för det stöd de hittills har fått.
"Röda korset kommer att fortsätta att ge både praktiskt och känslomässigt stöd till flyktingarna när de slår sig ner i livet i Wales."
De första flyktingarna som anländer till Wales efter att ha flytt från det krigshärjade Syrien är "lyckliga" och "uppnåeliga att vara här", enligt dem som hjälper till att välkomna dem.