En tid då Madonna introducerade legioner av tonårsflickor till scrunchies och Jane Fonda gjorde lycra och benvärmare svala.
Och om du lyssnade på kassettband - det finns en stor chans att det var på den revolutionära Walkman - tillverkad av japanska elektronikföretaget Sony.
Men det var inte alla som gillade detta asiatiska inflytande.
Böcker som "Japan som nummer ett" gjorde bästsäljaren listan, understryker antagonismen många amerikaner kände om den då stigande asiatiska supermakten.
Och USA:s president Ronald Reagan slog till Japan för att de inte öppnade sina marknader tillräckligt för amerikanska produkter.
"Vi säljer en bil till Japan, och de gör saker mot oss som gör det omöjligt att sälja bilar i Japan, och ändå säljer de bilar till oss", är den typ av retorik du kanske hör.
Förutom att det inte är Reagan 1982. Det är Donald Trump 2017.
Så går vi tillbaka till 1980-talet?
Det är en relevant fråga att ställa, särskilt som Japans premiärminister Shinzo Abe besöker USA för att träffa nyvald president för lite lugn golf och tuffa samtal.
Valutan kommer att vara en talande punkt på tee. Precis som på 1980-talet är US - dollarn starkare än japanska yen - vilket gör japanska varor billigare för amerikanska konsumenter.
Sedan, liksom nu, var de industrier som var de viktigaste brytpunkterna bilsektorn och jordbruket.
Bilar, kor och citrusfrukter ledde till ett växande amerikanskt handelsunderskott med Japan, som då var värt nästan en femtedel av USA:s BNP.
I dag har underskottet mellan de två nationerna halverats, men när de två ledarna möts under de närmaste dagarna är det samma tre ämnen som sannolikt kommer att stå i fokus för deras samtal.
Under 1980-talet byggde japanska biltillverkare fabriker i USA för att avvärja kritiken att de på ett orättvist sätt dumpade produkter på amerikanska marknader.
Som ett resultat av detta säljs idag mer än sex miljoner japanska bilar i USA, och endast omkring en miljon av dem tillverkas i Japan.
Men tydligen räcker det inte.
Toyota blev ett mål för Mr Trumps handelsras nyligen för att bygga en bilfabrik i Mexiko.
Som svar, Toyota sade att det skulle investera $ 10 miljarder i USA under de kommande fem åren.
Men analytiker säger att det hårda samtalet om bilar inte slutar förrän Tokyo erbjuder några stora eftergifter på annat håll, i synnerhet när det gäller jordbruket.
För att skydda sina jordbrukare lägger Japan i genomsnitt 14 procents tull på alla jordbruksprodukter som importeras till landet. Som jämförelse har USA en mycket lägre tariff på 5 procent.
Om det transeuropeiska partnerskapet hade gått igenom skulle många av Japans tullar ha avskaffats.
Tullarna på t.ex. nötkött - USA:s största jordbruksexport till Japan - skulle ha sänkts med 74 procent inom 16 år.
Mr Trump dödade effektivt TPP genom att ta bort USA från det. Han kommer att hävda att om Tokyo vill handla med USA och sälja sina bilar till amerikanska konsumenter, det kommer att behöva sänka tullarna ännu mer aggressivt.
Trump säger att Japan använder penningpolitik och intervention för att hålla yen svagare mot US-dollarn, vilket gör dess varor billigare i USA.
Tokyo har hört detta förut. År 1985 undertecknade Japan Plaza Accord - ett avtal som så småningom såg yen stiga med 46% mot US-dollarn.
Vissa ekonomer hävdar att detta medförde Japans "förlorade årtionden" - en era av låga löner och låg tillväxt som Japan fortfarande försöker ta sig ur.
Tokyo kommer att vara på sin vakt mot alla arrangemang som kommer att se yenens värde stärkas.
Det är särskilt sant vid en tidpunkt då varje kontroversiell tweet av president Trump skickar investerare flockas till den säkra-haven yen, vilket gör det ännu svårare för Japan att hålla sig till sin export-ledd återhämtning väg.
Premiärminister Abe kommer att vara under stor möda att betona för president Trump att Japan idag är mycket annorlunda från 1980-talet - och att Tokyo inte bör vara ett mål för hans handelsras.
Det finns en sak som har förblivit ungefär densamma sedan dess, och det är Japans beroende av USA.
Många av de handelsmedgivanden som Tokyo gjorde på 1980-talet för att blidka USA baserades på geopolitiska överväganden. Japan ville ha fortsatt amerikanskt militärt och politiskt stöd på sin bakgård.
Samma sak gäller i viss utsträckning i våra dagar.
Premiärminister Abe kan tvingas göra vissa eftergifter för att få den nya amerikanska presidenten att se sin åsikt, även om det finns en möjlighet att Japan Inc blir skadad i avtalet.
Det var årtiondet av The Empire Strikes Back och Michael Jacksons låt Beat It.