De terrorattacker som traumatiserade denna lilla nation har dominerat det politiska livet och medierna i Norge sedan dess.
Norrmännen är trötta på Breivik-attackernas mediabevakning från vägg till vägg, men de söker fortfarande svar på vad som hände den dagen. Framför allt vill offrens familjer veta varför det tog så lång tid för polisen att svara.
Den tidigare justitieministern Knut Storberget och den tidigare chefen för säkerhetstjänsten (PST) Janne Kristiansen, båda ansvariga vid den tidpunkten, tvingades avgå under hård kritik mot hanteringen av terrorattackerna.
Efter månader av kritik bad polisen, PST och premiärminister Jens Stoltenberg slutligen om ursäkt i mars.
Katalogen över polismisstag på dagen är för närvarande under utredning och kommer att bli en huvudfråga i den oberoende offentliga utredning om de attacker som kommer att publiceras i augusti.
Oslo tingsrätt har byggt en ny, skräddarsydd rättssal (nr 250) för Breiviks rättegång och renoverat två våningar för att ta emot media och de många missnöjda parter som kommer att följa rättegången. Geir Engebretsen, domstolens ordförande, säger att rättegången beräknas kosta omkring 10 miljoner pund (12,1 miljoner euro; 15,9 miljoner).
Han förväntar sig att det ska finnas mellan 1000-1400 personer i domstolsbyggnaden varje dag under rättegången, men det finns bara 190 platser tillgängliga i huvudrättssalen som är reserverade för offren och pressmedlemmar.
Uppskattningsvis 2 500 personer kommer att kunna följa rättegången via videolänk i 18 lokala domstolar runt om i landet.
Polisen har ansvaret för att säkra byggnaden och har lovat att alla ska känna sig trygga. Breivik själv kommer att skyddas i rätten av en skottsäker skärm. Han har fått minst två bekräftade dödshot i fängelset.
Fallet kommer att prövas av en panel bestående av fem domare i stället för en jury: två professionella domare och tre lekmän som är allmänna medlemmar av allmänheten.
Den anklagade: Anders Behring Breivik (33)
Domare: Wenche Elizabeth Arntzen, Arne Lyng
Domare: Ernst Henning Eielsen, Thomas Indreboe, Diana Patricia Fynbo
Åklagare: Inga Bejer Engh och Svein Holden
Försvarsråd: Geir Lippestad, Tord Jordet, Odd Ivar Groen, Vibeke Hein Baera
Samordnande rådgivare för de förfördelade parterna: Mette Yvonne Larsen, Siv Hallgren, Frode Elgesem
Expertvittnen: Torgeir Husby, Synne Soerheim, Agnar Aspaas, Terje Toerrisen
Försöket förväntas avslutas den 22 juni. Domen, som kommer några veckor senare, kan överklagas.
Rättegången börjar med åtalet av åklagaren. Breivik beräknas ta ställning tisdagen den 17 april och har flera dagar på sig att vittna.
Medan åklagaren kommer att kalla in mer än 90 vittnen, kommer Breiviks advokater att kalla upp till 40.
Kontroversiellt har hans försvarsadvokat meddelat domstolen att den kommer att kalla ett antal extremister vid högerkanten, däribland en produktiv norsk bloggare, känd som Fjordman, som Breivik utförligt citerade i sitt manifest.
De kommer också att kalla medlemmar av Labourpartiet och Progresspartiet, liksom författare och experter på terrorism och psykiatri. Flera offentliga personer har sagt att de kommer att vägra att infinna sig.
Breiviks försvarsadvokat Geir Lippestad har tagit det ovanliga steget att varna nationen för att det som hans klient sannolikt kommer att säga i rätten kommer att bli stötande och chockerande.  Breivik är stolt över vad han har gjort och har instruerat sitt råd att säga till pressen: "Jag är inte ledsen och jag skulle göra samma sak igen."
Många av Breiviks offer hoppas att alla aspekter av Norges mörka fredag kommer att avslöjas genom denna långa rättsprocess och att de kommer att få de svar de behöver.
Bjoern Ihler, 20 år, som överlevde massakern på Utoeya och tog hand om två barn mellan åtta och nio år under prövningen, har kallats att vittna under rättegången. Han berättade för BBC att han var redo att möta Breivik och att han hade accepterat att han skulle behöva leva med vad som hände under resten av sitt liv. "Men jag vill inte att Norge ska förändras på grund av vad Breivik gjorde; vi måste komma tillbaka till vilka vi var före den 22 juli."
Mette Yvonne Larsen, coordinating counsel for the agrieved partys, säger att frågorna kring Breiviks mentala hälsa är viktiga för hennes klienter. "De flesta av dem tror inte att han är galen - de var där, de såg honom i ögonen, de såg honom lugnt gå runt ön skjuta."
Två större psykiatriska rapporter som meddelats av domstolen har kommit fram till motsatta slutsatser. I den första rapporten från november (243 sidor) drogs slutsatsen att Breivik var paranoid schizofren och psykotisk vid tidpunkten för brottet. I den andra rapporten (319 sidor), som publicerades för några dagar sedan, drogs slutsatsen att Breivik var frisk och inte visade några tecken på psykos.
Denna fråga kommer att stå i centrum för rättegången: huruvida Breivik är kriminellt sinnessjuk eller vettig. Extraordinärt håller försvarsadvokaten med offrens familjer om att Breivik är frisk. Åklagaren hävdar att han är kriminellt galen. I brottmål är det oftast tvärtom.
Breivik har skickat ett 36-sidigt brev till pressmedlemmar som kritiserar rättspsykiatrikerna Synne Soerheim och Torgeir Husby som genomförde den första rapporten och hävdar att 80 procent av vad de skrev var påhittat.
Han skriver: "Att bli förklarad sinnessjuk skulle vara ett öde värre än döden." Hans advokater har sagt till BBC att det viktigaste målet med rättegången för honom är att domstolen finner honom frisk.
Breivik ser sig själv som politisk aktivist och soldat på ett uppdrag för att rädda Norge och Europa från att tas över av islam. Att förklaras galen skulle vara ett slag mot hans upplevda trovärdighet. Därför vill Breivik hellre ha fängelsestraff än tvångsvård.
De överlevande och offrens familjer vill ha svar och hoppas att han i slutet av rättegången kommer att försvinna från det offentliga rummet för att låta helandet börja.
Förberedelserna inför rättegången mot Anders Behring Breivik har pågått sedan hans dramatiska arrestering på Utoeya den 22 juli förra året.