Farorna med att tillåta ostyrt utrymme, där militanta grupper har inlett attacker mot grannlandet Israel, borde ha varit uppenbara för vem som helst i Kairo, men det var bara dödandet av 16 av deras gränsvakter på söndagen som slutligen föranledde handling.
Invånarna på Sinaihalvön, i synnerhet några av beduinstammarna, är en tungt beväpnad styrka som Egyptens militärhärskare, som nyligen hade avstått, tycks vara ovilliga att utmana.
Nu, i en av dessa bittra paradoxer av makt i Mellanöstern, har det fallit till Mohammed Morsi, den nyligen valda presidenten från Muslimska brödraskapet att slå ner på militanta som hävdar islamisk legitimitet för sina attacker.
Man kan hävda att Morsi är den idealiske mannen att ta dessa egensinniga stammar i hand - eftersom han har både ett demokratiskt mandat och ett visst stöd från Egyptens religiösa etablissemang.
Det finns också en hel del cynism i Kairo om stammarnas till bekännelsen religiösa motiv, eftersom de också allmänt anses vara inblandade i smuggling av narkotika, vapen och människor.
Trots det kan tisdagens räd mot Touma, nära Gazaremsan vid Medelhavet, tyda på att ett nytt kapitel för Sinai skulle öppnas. Räden, i vilken helikoptrar avfyrade missiler in i staden, hade en aspekt av gemensamt straff om det, eller repressalier för söndagens förlust av gränsvakter.
Det kommer oundvikligen att finnas några som vill hämnas på säkerhetsstyrkorna. Eftersom de väpnade banden på halvön tros ha hundratals lätta vapen, liksom teknik (pick-up lastbilar montering tunga maskingevär), och flera raketkastare de har betydande förmåga att orsaka problem.
Bombningen av flera hotell i Sharm el-Sheikh 2005 krävde 84 liv av säkerhetstjänstemän på grund av element inom samma beduinstammar, hävdar band med al-Qaida.
Det understryker i vilken utsträckning landets turistindustri i Röda havet är sårbar för repressalier.
På senare tid har israelerna anklagat samma grupper för flera dödliga attacker längs deras gräns mot Egypten. Dessa skapade stora spänningar i ett område som hade varit fredligt i årtionden, och fick israelerna att börja bygga en barriär genom öknen i ett försök att förhindra mer infiltration.
I dag har israelerna reagerat med tillfredsställelse på de nya säkerhetsåtgärderna och har gett sitt samtycke till att militära förstärkningar går in i Sinai (vilket krävs enligt 1979 års fredsavtal mellan de två länder som försökte demilitarisera halvön).
Morsi står under tiden inför den anklagelse som tidigare har riktats mot dem som har vidtagit liknande åtgärder för att agera som Israels polis.
Skottlossningen av så många egyptiska soldater under helgen har gjort det möjligt för presidenten att presentera denna åtgärd som ett svar på en utmaning mot den nationella myndigheten snarare än ett angrepp på Israel.
Men utrymmet både för en allvarlig upptrappning av detta våld och för politiska svårigheter för den nye presidenten kommer att göra Sinaihalvön till en viktig plats att bevaka under de kommande månaderna.
Under många månader har den egyptiska regeringen i bästa fall haft en svag kontroll över Sinaihalvön.