Rörelsens inflytande har återigen varit i fokus i Gulens hemland, där en fejd mellan hans anhängare och andra medlemmar av den politiska klassen har avslöjats genom en rad arresteringar.
Ill-känslor sägs ha vuxit sedan den turkiska regeringen flyttade för att stänga ett nätverk av privatskolor som drivs av Hizmet.
Fram till dess spelade rörelsen en roll för att driva på valframgången för premiärminister Recep Tayyip Erdogans islamistiskt rotade AK-parti, som har haft makten i tre termer.
Men rörelsens inflytande sträcker sig långt bortom Turkiet, finansierar skolor, tänker tankar och medier, från Kenya till Kazakstan.  Det har lockat miljontals anhängare och miljarder dollar.
Hizmet har ingen formell struktur, ingen synlig organisation och inget officiellt medlemskap, men det kan ha vuxit till världens största muslimska nätverk.
Dess namn betyder "tjänst" och det främjar arbete för det allmännas bästa, med förespråkare som säger att de helt enkelt arbetar tillsammans i en löst ansluten allians inspirerad av Gulens budskap.
Imam främjar en tolerant islam som betonar altruism, hårt arbete och utbildning.
Det sägs att det finns miljontals Hizmet-anhängare i Turkiet, där de tros inneha inflytelserika positioner i institutioner från polisen och underrättelsetjänsten till rättsväsendet och AK-partiet självt.
Följare sägs donera mellan 5% och 20% av sin inkomst till grupper som är anslutna till rörelsen.
Rörelsens skolor har vanligtvis högteknologiska anläggningar, och många studenter är på stipendier som finansieras av Gulen-inspirerade affärsmän.
Även om skolorna är sekulära, förväntas lärarna fungera som förebilder. Rökning, drickande och skilsmässa är äcklade.
Fatma Disli kom först över rörelsen på en skola som grundades för att hjälpa eleverna att klara universitetsintagningsprov.
"De människor jag träffade genom Hizmet var verkligen hårt arbetande, dygdiga människor som utövade sin religion, men samtidigt hade viktiga jobb", berättade hon för BBC News.
"Jag insåg att det är möjligt att vara religiös och ha en karriär."
Turkiska affärsmän lockas av vad de ser som Gulens internationella synsätt och pragmatiska inställning till frågor som kredit.
Blandningen av filantropi och affärer verkar ha varit kraftfull, med Gulen-inspirerade skolor stödja och jämna vägen för turkiska affärsmän på tillväxtmarknader som Afrika och Centralasien.
Men kritiker tror att rörelsens mål är att vinna makt, att sprida socialt konservativa islamiska attityder i frågor som äktenskap och alkohol runt om i världen, och att undertrycka varje opposition.
Motståndare till rörelsen pekar på en video som dök upp 1999, där Gulen verkade tala om för sina anhängare att de avsiktligt bör försöka infiltrera konventionella strukturer:
"Ni måste röra er inom systemets artärer, utan att någon märker er existens, tills ni når alla maktcentra.
"Ni måste vänta tills ni har fått hela statsmakten, tills ni har fört till er sida den konstitutionella institutionens makt i Turkiet."
Följande år anklagades Gulen för att ha försökt underminera Turkiets sekulariserade stat.
Han åkte till USA och sa att inspelningen hade manipulerats. Han blev senare friad från alla anklagelser.
Flera av Hizmets mest framträdande kritiker har fängslats i Turkiet, vilket ger upphov till påståenden om att det har blivit en olycksbådande kontrollerande kraft i sitt hemland.
En polischef som skrev en bok om Gulens inflytande på polisen och rättsväsendet fängslades, liksom två turkiska undersökande journalister.
En av journalisterna, Ahmet Sik, skrek under gripandet: "Den som rör vid dem brinner!"
I dag, 72 år, lever Gulen ett tillbakadragen liv på en lantegendom i Pennsylvania, i USA.
Han uppmanar sina anhängare att bygga skolor i stället för moskéer och uppmuntrar interaktion med människor med andra trosriktningar genom dialogsamhällen, däribland en i Storbritannien.
Men han fortsätter att dra till sig misstankar från anhängare till den sekulära staten i Turkiet, och aktivister valde hans egendom i sommar.
Supportrar betraktar Hizmet-rörelsen inspirerad av den amerikansk-baserade turkiska predikanten Fethullah Gulen som islams välvilliga, moderna ansikte, men kritiker ifrågasätter dess motiv.