Seger i Australiens högsta domstol var kulmen på en lång kamp för Brisbane kvinnan, två gånger, som själv har fått diagnosen bröstcancer.
I en intervju med Australiens ABC sade hon att smärtan av kemoterapi var det som motiverade henne att börja sin kampanj.
"Jag har träffat en hel del kvinnor med genetisk cancer och om jag kan hjälpa dem på något sätt sluta behöva ha cellgifter och strålbehandling då kommer jag att ha gjort mitt jobb," berättade hon nätverket.
Maria D'Arcys engagemang började 2010 när advokatfirman Maurice Blackburns praxis inom social rättvisa tog upp fallet på hennes vägnar - början på en femårig rättsstrid mot bakgrund av långa odds.
I februari 2013 fastställde domstolen Nicholas av den federala domstolen att Myriad Genetics patent var giltigt, eftersom handlingen att isolera genmutationen gjorde det till en mänsklig uppfinning.
Upprörd och ovillig att godta domen överklagade D'Arcy och kampanjgruppen Cancer Voices Australia.
Hon fick hopp genom ett avgörande i USA:s högsta domstol i juni samma år, som förkastade patentering av genen, med liknande resonemang som det som så småningom skulle råda i Australien.
Men optimismen var kortlivad, eftersom i februari 2014 Full Federal Court återigen stödde Myriad Genetics patent i Australien.
Hon vägrade att avsluta sin kampanj och fick senare tillstånd att föra fallet till landets högsta domstol, som började höra det i juni i år.
Hennes rättsliga strid slutade slutligen i framgång på onsdag, när dessa tidigare domar dramatiskt vändes i en enhällig High Court dom mot Myriad Genetics patent.
Ms D'Arcy var förutsägbart glad.
"Jag skrek. Jag var bara glada över att veta att vi hade det sju-nil vårt sätt, sade 69-åringen, tillade att hon förväntade sig att testerna skulle bli billigare som ett resultat.
Ms D'Arcy erkände att kampen var "ett David och Goliat-test".
"Jag är bara en liten person, men det är inte storleken på hunden i kampen, det är storleken på kampen i hunden."
Det amerikanska företaget Myriad Genetics hade tidigare patenterat BRCA1-genen, vars upptäckt hjälper till att diagnostisera vissa cancerformer, särskilt äggstocks- och bröstcancer.
D'Arcy hade inte den genetiska markören för sin egen cancer.
Myriad Genetics hade argumenterat nukleinsyra de hade isolerat var skild från DNA som finns i naturen, och så kunde patenteras. Men domstolen drog slutsatsen att även om mänsklig verksamhet krävdes för att isolera genen, var detta inte tillräckligt för att göra den till en tillverkad produkt.
Cancerkampanjanterna välkomnade resultatet.
Paul Grogan, chef för den allmänna politiken vid Cancer Council Australia, medgav att fallet var "mer om principen", eftersom BRCA1 patentet i sig skulle löpa ut snart.
Han sade att domen förhoppningsvis skulle "ge lagstiftare tillräcklig klarhet" att patent inte utfärdas för rent diagnostiska tester, "så vi behöver inte se dem ifrågasättas i domstol i framtiden".
Han hoppades att detta skulle uppmuntra till nya sådana tester, eftersom forskarna inte längre behöver oroa sig för att göra intrång i ett patent som utfärdats på en viss gen.
Kvinnor som bär BRCA1-mutationen är mycket mer benägna att utveckla bröst- och äggstockscancer än de utan.
Proteinet hjälper till att reparera skadade DNA-strängar, eller taggar de som inte kan repareras för förstörelse. Men mutationer i den kan hindra den från att reparera skadat DNA, så att de kan skapa en tumör.
Trots att Myriad Genetics höll fast vid det, införde de aldrig sitt genetiska patent i Australien.
År 2008 beviljade företaget en exklusiv licens till patentet till ett australiensiskt företag Genetic Technologies Limited, som till en början försökte driva igenom det, innan det gav upp mot bakgrund av den omfattande negativa publiciteten.
World Heath Organisation uppskattar att bröstcancer dödar omkring 458 000 människor varje år.=
Yvonne D'Arcy, som har vunnit ett avgörande domstolsmål mot patenteringen av en cancergen, är en australisk mormor och har överlevt cancer två gånger.