David Rees, som är ordförande för plenarförsamlingens hälsokommitté, sade att det var "omöjligt att nå samförstånd" om idén.
De fem labourmedlemmarna stödde begränsningen av e-cigaretter och hävdade att deras användning "normaliserar" rökningsbeteendet.
Tanken motsattes av fyra oppositionsam, medan Plaid Cymru's Elin Jones föreslog att införa mindre stränga restriktioner än de som gällde tobak.
Eftersom Labour Welshs regering inte har en direkt majoritet i den dömande makten kommer den att behöva ett visst oppositionsstöd för att få åtgärden godkänd som en del av folkhälsolagen (Wales-lagen).
Planen, som är tänkt att träda i kraft 2017 och den första i Storbritannien, har delat åsikten mellan hälso- och sjukvårdsgrupper.
Vissa antirökkampanjer har motsatt sig restriktioner och säger att e-cigaretter hjälper rökare att få bort vanan.
Men hälsominister Mark Drakeford har sagt att det är en "riskbalans" och hävdar att restriktioner för e-cigaretter kommer att avskräcka barn från att röka.
I ett betänkande i måndags sade utskottet att det samtyckte till förslagets övriga förslag, inklusive ett licenssystem för tatuerings- och piercingsalonger, och ett förbud mot intima piercing för under 16 år.
Planer för att förbjuda användningen av e-cigaretter på slutna offentliga platser har delat upp en grupp eftermarknadsorganisationer som tittar på förslaget.