Stigande energipriser pressade inflationen till 1,8 % i januari, en nästan fyraårig hög och en ökning från 1,1 % i december.
Eurostats uppgifter visade också att andelen arbetslösa sjönk till 9,6 % i december, vilket är den lägsta siffran sedan maj 2009.
BNP-tillväxten ökade med upp till 0,5 % under de tre sista månaderna 2016 jämfört med 0,4 % under föregående kvartal.
Ökningen av euroområdets inflation förra månaden drevs av en ökning på 8,1 % av energipriserna i januari jämfört med året innan.
Taktens ökning går upp mot Europeiska centralbankens inflationsmål på nära, men under, 2 procent.
Vissa har uppmanat Europeiska centralbanken att ytterligare trappa ned sitt obligationsköpsprogram.
ECB ser dock också på den grundläggande inflationen, som utesluter energipriser och obearbetade livsmedelspriser, i sina politiska beslut, och denna nivå förblev oförändrad på 0,9 % i januari.
I december sade ECB att den skulle köpa obligationer till ett värde av 60 miljarder euro i månaden från april. Det kvantitativa lättnadssystemet på 80 miljarder euro per månad skulle avslutas i mars, men det förväntades förlängas.
Stimulansprogrammet var ett försök att öka tillgången på pengar i det ekonomiska blocket för att hålla räntorna låga och uppmuntra lån och utgifter.
Europeiska centralbankens viktigaste uppgift är att upprätthålla "prisstabiliteten" i euroområdet, som den tolkar som inflation under men nära 2 %.
Under de senaste åren har det varit att brottas med inflationen som dess styrelse anser vara för låg, ibland till och med under noll - en situation med deflation eller fallande priser.
Det har fått banken att välja en mycket ovanlig politik som syftar till att stimulera prishöjningar - ultralåga räntor (en av dess räntor är negativa) och kvantitativa lättnader, köpa finansiella tillgångar med nyskapade pengar.
Så med inflationen nu på 1,8 %, i stort sett i linje med målet, är det jobbet gjort? Dags att stänga av politiken?
Inte nödvändigtvis. Inflationen stiger till högre livsmedel och i synnerhet energipriser. Effekterna av dessa faktorer kommer sannolikt att avta och andra prisökningar är fortfarande relativt långsamma.
Det finns olika åsikter i ECB:s styrelse, men majoriteten kommer sannolikt inte att ha bråttom att få politiken att återgå till det normala.
Arbetslösheten i euroområdet var 9,6 % i december jämfört med 9,7 % i november och kan jämföras med 10,5 % per år tidigare.
De länder som hade den lägsta arbetslösheten i december var Tjeckien (3,5%) och Tyskland (3,9%), medan de länder som hade den högsta arbetslösheten var Grekland (23,0% i oktober 2016) och Spanien (18,4%).
Trots ökningen av den ekonomiska tillväxten under det sista kvartalet 2016 ökade euroområdets BNP med 1,7 % under hela året, vilket var en minskning från 2 % 2015.
Analytiker ifrågasatte också om den senaste förbättringen skulle kunna upprätthållas.
"Även om de senaste ekonomiska nyheterna pekar på en förbättrad tillväxt, misstänker vi att euroområdet kan ha svårt att upprätthålla denna dynamik mitt bland betydande politiska osäkerheter under 2017 och sannolikt minskat konsumenternas köpkraft på grund av högre inflation", säger Howard Archer, chef för Storbritannien och europeisk ekonom på IHS Global Insight.
– Följaktligen misstänker vi att BNP-tillväxten i euroområdet under 2017 inte kommer att bli mer än 1,6 %. Vi ser också en tillväxt på 1,6 % 2018."
Euroområdets ekonomi visar tecken på återhämtning efter det att de senaste uppgifterna pekade på en minskning av arbetslösheten medan tillväxten och inflationen ökade.