Grekland är nu delvis med i sitt tredje räddningsprogram för euroområdet, värt upp till 86 miljarder euro (74 miljarder pund).
Programmet har upprepade gånger försenats, eftersom långivaren övervakar att de politiska villkoren uppfylls.
Tekniska tjänstemän förväntas snart återvända till Aten för att slutföra förhandlingarna.
Den principiella överenskommelsen, som kommissionsledamot Pierre Moscovici med ansvar för ekonomiska frågor kallade den, nåddes vid ett möte mellan finansministrarna i euroområdet på Malta.
De viktigaste inslagen i den senaste överenskommelsen är åtaganden om att minska utgifterna för pensioner från och med 2019 och att ta ut mer inkomstskatt från och med 2020 genom att sänka det skattefria tröskelvärdet. Tillsammans syftar de båda åtgärderna till att förbättra den grekiska regeringens finanser med motsvarande 2 % av landets ekonomiska verksamhet, eller BNP.
För att söta ett piller som kommer att vara impopulärt i Grekland, de andra euroländerna enades om att Aten skulle kunna vidta andra åtgärder för att stimulera ekonomin, om de offentliga finanserna presterar bättre än förväntat.
Nästa steg är att tekniska experter från tre europeiska institutioner och IMF kommer att återvända till Aten för att försöka förhandla om de återstående detaljerna.
Den nederländske finansministern Jeroen Dijsselbloem, som är ordförande för euroområdets ministrars möten, uppmanade dem att sätta de sista punkterna på dagordningen och nå en fullständig överenskommelse så snart som möjligt på personalnivå - det är personalen vid de institutioner som deltar i övervakningen av programmet.
Det behövs innan det finns ett politiskt beslut om att göra denna försenade betalning. När det väl finns ett personalavtal sade Dijsselbloem att ministrarna i Eurogruppen också skulle titta på de mål som Grekland skulle behöva sikta på i de offentliga finanserna efter de sista utbetalningarna för räddningsaktioner (som skulle ha gjorts 2018) och frågan om hållbar skuldsättning - vilket innebär skuldlättnad utöver vad euroområdet redan har tillhandahållit.
Skuldlättnad har tidigare skett i form av sänkta räntor och längre betalningsfrister, i stället för att minska det kapitalbelopp som i slutändan måste återbetalas.
Ytterligare skuldlättnad kommer sannolikt att ske i en liknande form. Eurozonministrarna har sagt det många gånger och det är politiskt svårare för dem med inrikespolitiska åhörare om de uttryckligen avskriver en del av vad de har lånat ut.
Internationella valutafonden har länge hävdat att Grekland behöver mer skuldlättnad. Detta har legat bakom dess motvilja mot att bidra ekonomiskt till den tredje räddningsaktionen. (Det gjorde chip in till de första två). Dess deltagande i den tredje hittills är som rådgivare och övervakare av grekiska prestationer.
Resten av euroområdet, men särskilt Tyskland, skulle vilja att IMF lade in en del pengar. Det är inte så mycket för att minska euroområdets bidrag som för den större trovärdigheten som de tror att programmet skulle ha om IMF lade ihop en del pengar.
Men IMF:s personal är än så länge ovillig att ens rekommendera den till sin styrelse, som består av företrädare för byråns medlemsländer.
Efter Maltamötet sade IMF:s talesman Gerry Rice: "Vi befinner oss i en punkt där vi anser att det finns goda möjligheter att framgångsrikt avsluta diskussionerna om dessa kvarstående politiska frågor under nästa uppdrag i Aten.
"Ett sådant avtal om politiken måste följas av diskussioner med länderna i euroområdet för att säkerställa tillfredsställande garantier för en trovärdig strategi för att återställa hållbarheten i skuldsättningen, innan ett program läggs fram för IMF:s styrelse."
Den viktigaste tidsfristen för nästa delbetalning från euroområdet är juli. Grekland behöver ytterligare medel för skuldbetalningar som förfaller till betalning.
I Aten sade den grekiske premiärministern Alexis Tsipras: "Den grekiska ekonomin är redo att lämna krisen bakom sig."
Men det finns en hel del skepsis kring detta. Hugo Dixon of BreakingViews säger att den aktuella diskussionen bara kommer att köpa Grekland lite mer tid, fram till mitten av 2018. Därefter, hävdar han, Grekland kommer förmodligen att behöva en fjärde räddningsaktion.
Finansministrarna i euroområdet säger att de har kommit överens med Grekland om de viktigaste delarna i ett avtal för att frigöra en försenad utbetalning av räddningsmedel.