Tillsynsmyndigheterna måste besluta hur de ska agera mot bakgrund av ett domstolsbeslut förra året som ogiltigförklarade Safe Harbour-avtalet med USA.
Pakten gjorde det relativt enkelt för företag att skicka personuppgifter från Europa till datacenter i USA för behandling.
Lagstiftarna förhandlar fortfarande om ett bytesavtal.
Dataskyddsmyndigheterna förväntas lämna sina synpunkter på onsdagen i slutet av tvådagarsevenemanget.
Men deras beslutsamhet kan påverka tech jättar inklusive Google, Apple och Facebook - vars molntjänster förlitar sig på sådana överföringar - samt tusentals mindre företag som har outsourcat lönebehandling och andra uppgifter till USA-baserade organisationer.
EU förbjuder sina medborgares personuppgifter från att skickas till platser som inte garanterar "tillräckligt" skydd av privatlivet.
För att undvika denna begränsning av överföringar till USA beslutades det att amerikanska företag skulle kunna självcertifiera att information som sändes till deras datacenter skulle skyddas på ett lämpligt sätt.
Detta avtal om en säker hamn trädde i kraft 2000.
Omkring 5 000 amerikanska företag utnyttjade affären för att underlätta överföringar.
Under 2013 läckte whistleblower Edward Snowden en massa dokument som beskriver de amerikanska säkerhetstjänsternas cyberspionverksamhet.
Mot bakgrund av avslöjandena bad en österrikisk integritetsskyddskampanjör - Max Schrems - Irlands dataregulator att granska vilken information Facebook kan dela med NSA.
Man avböjde att hänvisa till Safe Harbour, men ärendet hänsköts till EG-domstolen.
I oktober förra året fastslog domstolen att beslutet om att möjliggöra Safe Harbour var ogiltigt, och som en följd av detta kunde nationella datavakthundar faktiskt granska överföringar på individuell basis.
Nej, det gör jag inte.
EU och USA hade redan länge förhandlat om en ny pakt för dataöverföring, kallad Safer Harbour.
Syftet är att ge EU-medborgarna större skydd mot integritet utan att hindra amerikanska teknikföretag från att vara innovativa.
Vakthundarna valde att iaktta en anståndsperiod för att se om en ny pakt kunde komma överens före den 31 januari som skulle påverka deras beslut.
Även om förhandlarna rapporteras ha gjort framsteg, har inga nya avtal ännu överenskommits.
Okej. Många av de berörda företagen ansåg inledningsvis att domen bara skulle vara en olägenhet eftersom de kunde få sina advokater att utarbeta dokument som kallas "modellavtalsklausuler" och "bindande företagsregler" för att hålla överlåtelserna lagliga.
Detta kan ha inneburit mycket mer arbete, men företagen ansåg att kontrakten - som redan användes för att skicka data till andra delar av världen - också kunde användas för att godkänna användning av amerikanska datacenter.
Många förväntar sig dock att tillsynsmyndigheterna kommer att tro att detta skulle strida mot andan i EG-domstolens utslag.
"När man tittar på grunderna som domstolen använde för att ogiltigförklara Safe Harbour, kan man mer eller mindre ordagrant använda samma skäl för att ogiltigförklara de alternativa metoderna", kommenterade Annabelle Richard, advokat på Pinsent Masons.
"Det skulle göra det extremt svårt att exportera från EU till USA.
"Det skulle bli nästan ett undantag att ha tillstånd, och jag ser inte hur det i verkligheten skulle kunna fungera eftersom många företag är beroende av överföringarna ur ett ekonomiskt perspektiv."
Vad säger teknikjättarna?
De stora teknikföretagen avböjde att lämna kommentarer för denna artikel, men flera visade att de åtminstone behövde klarhet om vilka reglerna nu var.
"Vissa organisationer har försökt skicka hem data och minimera antalet dataöverföringar som de måste genomföra", tillade Antony Walker, vice verkställande direktör för lobbygruppen TechUK.
"Men andra företags strukturer och processer innebär att det nästan är omöjligt att göra."
Europeiska kommissionen och USA:s regeringsförhandlare kan fortfarande komma överens.
Det har visat sig att amerikanerna har erbjudit sig att utse en ombudsman för att övervaka klagomål och besvara förfrågningar om påstådda brott mot privatlivet som en del av en föreslagen Safer Harbour-affär.
Européerna vill fortfarande ha garantier för att en sådan tjänsteman skulle ha verkliga tänder och skulle inte förbli tyst om säkerhetstjänsterna befanns ha överskridit sina gränser.
Men poängen är att om data vakthundar tror att en affär är nära de kan försöka fudge onsdagens tillkännagivande att ge samtalen mer tid.
Alternativet är att tillsynsmyndigheterna verkligen försöker genomdriva en begränsning av överföringen av uppgifter.
Ett av teknikföretagen har föreslagit att om detta händer skulle det finnas rättsliga skäl att ifrågasätta flytten och försöka få ärendet tillbaka till EG-domstolen.
Ett möte med EU:s databevakningshundar kommer att få vittomfattande konsekvenser för hur företagen hanterar data.