Army myror är en rovdjurs nomadisk art: de plundrar andra insektskolonier och är alltid i rörelse, utan ett permanent bo.
I denna livsstil är det avgörande att hitta den kortaste födosöksvägen - med tillräckligt med arbetskraft kvar -.
Den nya forskningen visar att de justerar sina broar för att hitta den balansen.
Forskarna skriver i Proceedings of the National Academy of Sciences, forskarna säger att deras resultat har konsekvenser för att skapa intelligenta, självmonteringssystem.
Många arter av myror uppvisar många komplexa, kollektiva beteenden. Eldmyror bildar flottar, broar och tornkonstruktioner, medan vävarmyror i Australien bygger kedjor som "sågar" lämnar tillsammans för att göra bon.
De amerikanska och tyska forskarna bakom den nya studien fokuserade på armémyran, Eciton hamatum.
De reste till Panama för att observera denna art i sin naturliga miljö, hoppas "för att förstå de enkla regler som gör det möjligt för dem att kommunicera och bygga komplexa brostrukturer", sade medförfattaren Matthew Lutz.
Teamet använde en 3D-tryckt, vinklad plattform som härmade myrornas naturliga miljö men också tillät forskarna att justera vägen för sina experiment.
– Myrorna började bilda en liten bro längst ut i vinkeln, som sedan flyttade bort, vilket gjorde bron större och större för att förkorta stigen, förklarade Lutz, doktorand vid Princeton University i USA.
"Det som var ännu intressantare var att bron inte rörde sig så långt bort som möjligt. Det tenderade att sluta vid någon mellanliggande punkt."
Om den vinkel som skulle överbryggas var bredare, upphörde denna "bromigration" ännu tidigare.
I det vilda, en födospår innehåller flera sådana broar, och de svarar på intensiteten i trafiken overhead: "Om du stoppar trafiken över bron, det bryter på 1-2 minuter," Mr Lutz sade.
Han och hans kolleger resonerade som så att myrorna stod inför en kompromiss mellan en kortare, snabbare väg och antalet myror som måste stoppas i uppbyggnaden av strukturen - vilket annars skulle öka samhällets födokraft.
Ur ett födosöksperspektiv är den kortaste vägen inte nödvändigtvis den mest effektiva.
"Detta är en elegant, kvantitativ studie av de underbara adaptiva förmågor armémyror," kommenterade Prof Nigel Franks, som driver ett myrforskningslabb vid University of Bristol.
"Armémyrorna är så effektiva plundrare att de tömmer sitt byte.  De är här idag, borta i morgon.
"Att använda sina kroppar för att bygga dynamiska broar och täcka "grottor" i deras väg är vettigt för dem, i motsats till att spendera tid och energi bulldozing hinder ur vägen."
Lutz, som är utbildad arkitekt, är intresserad av självmonteringsstrukturer. "Jag började göra denna PhD i biologi för att studera mer specifikt de strukturer som bildas av dessa myror," sade han.
Samtida arkitektur och robotik vänder sig till naturliga självmonteringssystem som armémyror för att lära sig hur man designar och producerar sådana dynamiska strukturer i framtiden.
"Om 10-15 år, kommer denna typ av saker att vara vanligare," Mr Lutz förutspådde.
Chris Reid, hans medförfattare i studien, uttryckte liknande förhoppningar.
"Artificiella system gjorda av oberoende robotar som fungerar via samma principer som armén myror kunde bygga storskaliga strukturer", säger Dr Reid, som arbetade på New Jersey Institute of Technology när studien genomfördes men är nu vid University of Sydney i Australien.
"Sådana svärmar kan utföra anmärkningsvärda uppgifter, som att skapa broar för att navigera i komplex terräng, pluggar för att reparera strukturella brott, eller stöd för att stabilisera en misslyckad struktur."
Myror är välkända för att bygga med sina kroppar, men en ny studie har visat att armémyror kan optimera trafikflödet med hjälp av broar som rör sig.