Turkiet reagerade ilsket när Tysklands författningsdomstol förbjöd Erdogan att uppträda via videolänk vid söndagens demonstration i Köln och anklagade Berlin för att kränka yttrandefriheten.
Även om protesten officiellt syftade till att fira krigskuppens nederlag, betraktades den också av många i Tyskland som ett tecken på det inflytande som Erdogan åtnjuter som ett resultat av sitt stöd bland Tysklands stora diaspora med turkiskt ursprung.
Spaltet kommer också när tyskarna slits mellan rädsla för att EU:s invandraravtal med Turkiet ska överleva och bestörtning över Eduardo Erdogans upplevda angrepp på motståndare.
– Det är hur lång tid Erdogans arm sträcker sig, säger en rapport i Der Spiegel om demonstrationen i Köln och påpekar att presidentens AK-parti vann en större del av rösterna bland tyska turkar i förra årets parlamentsval än de 49 procent som det fick hemma.
Vissa turkiskspråkiga tyska medier återspeglar den stämning till stöd för Erdogan som statskuppen har gett upphov till bland många både hemma och i Tyskland.
"De skakade Europa", säger tidningen Post Aktuel vid demonstrationen i Köln, och tillade att tusentals hade uttryckt sin ilska över kuppen, "trots de tyska politikernas bästa ansträngningar att skapa hinder".
Dess ton speglar den hos regeringsvänliga tidningar i Turkiet, till exempel Aksam, där en kommentar uppmanar turkar att "lägga undan sina egna paroller ett tag och försöka se till att enhetsspråket dominerar".
Men det finns också meningsskiljaktigheter. Turkiets sekularistiska Sozcu tabloid anklagar regeringen för att ha "avbrutit demokratin" och lett Turkiet till "hederlig ensamhet" på den internationella scenen.
Vissa tyska turkiska medier delar också farhågorna om Erdogans svar på statskuppen.
På Yeni Ozgur Politikas webbplats beskrivs organisatörerna av demonstrationen i Köln, de europeiska turkiska demokraternas pro-erdoganunion, som "fascister", och rapporteras utförligt om tre motprotester, däribland en av tyska kurder.
En kommentar från Sueddeutsche Zeitungs Turkietkorrespondent, Mike Szymanski, anser att den nya "misstroheten" mellan Tyskland beror på "en man" - Erdogan, som den anklagar för att omforma Turkiet till ett "enmansland".
Erdogan verkar också veta att det är "bilder av fulla invandrarbåtar i Egeiska havet" som verkligen kommer att "klumpa" Angela Merkel i hennes kampanj för omval nästa år, tillägger han.
Den nervösa stämningen har underblåsts av ett krav från Turkiets utrikesminister Mehmet Cavusoglu på att EU ska häva viseringskraven för turkiska medborgare.
Detta är Ankaras viktigaste villkor för att hålla fast vid invandraravtalet, men ett av EU:s krav kan inte uppfyllas om inte Turkiet ändrar sin terrorism och andra lagar.
"En kompromiss verkar nästan omöjlig", säger tabloid Bilds hemsida i sin topphistoria om vad som kommer att hända om Turkiet följer upp sitt hot om att avbryta flyktingaffären. "Tyskland står inför ett dramatiskt beslut."
Många anser att Tyskland inte behöver spänna fast sig under trycket.
Sueddeutsche Zeitungs politiska redaktör, Heribert Prantl, påpekar att den tyska författningsdomstolen gjorde rätt i att neka Erdogan möjligheten att tala inför mötet i Köln och att konstitutionens garanti för grundläggande rättigheter som yttrandefrihet endast gäller medborgare och inte utländska statschefer.
Die Welts ekonomiredaktör Dorothea Sims anser att de EU-pengar som utlovats Turkiet i utbyte mot invandraraffären trots Ankaras "plågsamma gester" innebär att Turkiet har "för mycket att förlora" vid ett fullständigt brott mot förbindelserna, även om EU aldrig beviljar viseringsfrihet.
BBC Övervakning rapporterar och analyserar nyheter från TV, radio, webb och tryckta medier runt om i världen. Du kan följa BBC Monitoring på Twitter och Facebook.
Raden om ett möte till stöd för den turkiske presidenten Recep Tayyip Erdogan i Tyskland har fört den växande spänningen mellan länderna sedan julis misslyckade militärkupp till ytan.