Centralbanken hade ursprungligen hoppats på att låna ut upp till 450 miljarder euro för att stoppa ytterligare en kreditåtstramning som förlamade banksystemet.
Över 500 banker tävlade om att låna från ordningen, vilket var långt bortom marknadens förväntningar.
Euron steg kraftigt på nyheterna, men föll sedan tillbaka senare.
När planen tillkännagavs sade den franske presidenten Nicolas Sarkozy att bankerna kunde använda pengarna för att investera i statsskulden i euroområdet.
Men analytikerna var osäkra på om bankerna skulle använda pengarna på detta sätt.
"Det mycket tunga utnyttjandet av ECB:s treåriga långfristiga refinansieringstransaktion ger en viss uppmuntran till att bankernas likviditetsbehov tillgodoses väl", säger Jonathan Loynes på Capital Economics.
"Men även om detta kan bidra till att ta itu med de senaste tecknen på förnyade spänningar på kreditmarknaderna och stödja bankernas utlåning, är vi fortfarande skeptiska till tanken att transaktionen kommer att underlätta statsskuldskrisen också när bankerna använder medlen för att köpa stora volymer av perifera statsobligationer."
Detta var Europeiska centralbankens första erbjudande om treåriga lån och var den största summa pengar som centralbanken har injicerat i det finansiella systemet, vilket slår de 450 miljarder euro som den lade in med sitt ettåriga låneerbjudande 2009.
Av Stephanie Flanders Economics redaktör, BBC News
Läs hela Stephanies blogg
Även om erbjudandet sågs som en framgång är dess inverkan på euroområdets ekonomi fortfarande osäker.
"Det här är bra. Det är ett positivt tal, i toppen av förväntningarna. Ni måste se det som ett positivt resultat. Men det är fortfarande ont om att täcka alla bankernas finansiering för nästa år," sade James Nixon på Societe Generale.
Att låna pengar trots att ECB:s lån och använda dem för att köpa statspapper har kallats "Sarkozy-handel" efter att den franske presidenten uppmuntrade bankerna att använda pengarna för att köpa nationella skulder när låneerbjudandet tillkännagavs.
Vissa föreslår dock att pengarna bara kommer att användas för att öka bankernas balansräkningar, särskilt eftersom ECB sänkte sina säkerheter när den tillkännagav lånen, vilket gör det möjligt för svagare banker att ansöka om medlen.
"En kontanter för skräp mekanism som gör det möjligt för banker att få tillgång till billiga fonder och köpa upp mer statsskuld - eller mer sannolikt bara strama upp sin egen ekonomi," är hur Justin Urquhart Stewart av Seven Investment Management beskrev systemet.
Av Robert PestonBusiness redaktör, BBC News
Läs Roberts blogg i sin helhet
Carsten Brzeski på ING, sade: "Den goda nyheten är att bankerna inte behöver oroa sig för likviditet på tre år och att det redan har pressat ner den statliga avkastningen, eftersom banker köper dem för att använda dem som säkerhet".
"Men om ECB:s förhoppningar om att pengarna kommer att filtreras fram till realekonomin kommer att uppfyllas återstår att se."
Erbjudandets framgång hade inledningsvis en positiv inverkan på de europeiska aktiemarknaderna, men effekten var kortlivad och i eftermiddags handlade flera marknader mindre på dagen.
ECB:s agerande kommer i kölvattnet av turbulenta tider för euroområdet som har drabbat perifera ekonomier i euroområdet, som Grekland, Irland och Portugal, och började påverka stora ekonomier som Italien och Spanien.
Banker i alla dessa länder har lånat ut stora summor pengar till sina nationella regeringar, och andra i euroområdet, genom att köpa statsobligationer som historiskt sett har betraktats som relativt säkra investeringar.
Räntesatserna för dessa obligationer, så kallade avkastningar, har stigit under de senaste månaderna, vilket återspeglar en högre risk för att ett land kan gå i konkurs. Italienska avkastning, till exempel, slog rekord 7% i november.
De banker som fortfarande innehar stora belopp i euroområdets statsskuld betraktas i sin tur som riskabla av penningmarknaderna som tvingar dem att betala mer för att låna pengar.
Denna situation uppmuntrar bankerna att låna ut mindre själva, vilket lurar ner till konsumenter och småföretag, som har svårare att få lån.
ECB:s treåriga lån är utformade för att frigöra utlåning och undvika den typ av kreditåtstramning som gjorde att utlåningen mellan banker upphörde 2008.
Även om ECB har uteslutit utlåning direkt till länder uppmuntras banker som tar de treåriga lånen på 1 % att investera i statspapper på 6–7 %.
Detta ger inte bara en lukrativ avkastning för bankerna, utan ökar efterfrågan på statsskuld, vilket hjälper länder som Italien och Spanien som behöver samla in pengar.
Bankerna i euroområdet har skyndat sig att ta billiga treåriga lån från Europeiska centralbanken och låna 489 miljarder euro (643 miljarder dollar; 375 miljarder pund).