I dag, tillsammans med sin vän och medkämpe Najate Nait Ali, blev hon den första kvinnan i Frankrike som fick böter för att ha täckt sitt ansikte offentligt.
Ironiskt nog är det ett straff som hon välkomnar.
Efter sex månaders kampanj mot den nya lagen har hon nu en plattform att utmana den på.
I morgon kommer Ahmas och hennes anhängare att överklaga beslutet i kassationsdomstolen.
Det kommer att ta månader, kanske år, att uttömma den rättsliga processen här i Frankrike, men vägen kan leda hela vägen till en utmaning i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna.
Dagens dom får konsekvenser inte bara för den franska regeringen utan för andra länder i Europa. Belgien, Italien, Österrike, Nederländerna och Schweiz har alla infört eller planerar att införa liknande lagstiftning.
Fru Ahmas föräldrar var inte stränga muslimer. Hon satte på niqab för första gången för sex år sedan. Hon påstår att hon en gång bar minikjolar och gillade att festa innan hon återupptäckte sin tro.
Hennes föräldrar är moderata. Poängen är, säger hon, att det inte finns någon som tvingar henne att bära den.
"Jag respekterar alla franska lagar men inte den här", sade hon.
"Mitt liv har blivit ett levande helvete sedan april. Jag har blivit verbalt och fysiskt utnyttjad. Jag har inte längre tillgång till offentliga tjänster. Varje dag måste jag kämpa för mina grundläggande rättigheter."
Hon nekas tillgång till banker, butiker och statliga kontor. Busschaufförer har vägrat att hämta henne, hon kan inte hitta arbete. När hon lämnar hemmet bär hon på paniklarm och pepparsprej.
"Omkring en vecka efter att lagen trädde i kraft gick jag lugnt och fridfullt nerför gatan med min dotter, när ett par konfronterade mig", sade hon.
"Kvinnan började förolämpa mig och min religion. Detta kunde jag inte acceptera. Jag svarade och hennes man slog mig i ansiktet. Allt detta medan min dotter stod bredvid mig."
Secular France har ett komplicerat förhållande till religionen. Under de senaste åren har det förekommit en långvarig debatt om hur långt man är villig att gå för att ta emot islam, utan att undergräva den långvariga traditionen att skilja kyrka och stat åt.
Lagförslaget som antogs i april hade överväldigande partiöverskridande stöd och var populärt i opinionsundersökningar över hela landet.
Det har visat sig vara lika populärt i andra länder. De som stöder lagförslaget säger att den grundläggande delen av integrationen i det västerländska samhället visar ditt ansikte.
Och ändå är det förvånande med tanke på den furore som omgav genomförandet av lagförslaget, är att färre än 100 kvinnor hittills har stoppats av polisen.
Ingen har ännu fått de högsta böterna på 150 euro. Det finns för närvarande färre än tio mål i domstolarna.
Är det på grund av att rättssystemet inte fäster lika stor vikt vid lagförslaget som allmänheten?
"Polisen har bättre saker att göra än att jaga beslöjade kvinnor", sa Nicolas Comte från SGP:s polisförbund.
"För att inte tala om vilken skada det kan skada polisrelationerna i vissa samhällen.
"Jag tror att mina kolleger på ett intelligent sätt kan väga utmaningen med att tillämpa lagen utan att skapa mer problem.
"Men i allmänhet de kvinnor vi har stoppat har lytt lagen och avlägsnat sina slöjor på begäran. Endast sällan behövde de rapporteras."
Kenza Drider, en annan framstående aktivist och mediekritiker av förbudet, berättade för mig att hon inte erkänner denna "mjuka" strategi.
Hon planerar nu sin egen utmaning mot lagförslaget, inte genom domstolarna utan genom valurnan.
I dag tillkännagav hon sin kandidatur inför presidentvalet nästa år.
"Jag kommer att dela scenen med de män som utformade och stödde detta förbud", sade hon.
"Den lag de godkände kränker de mest grundläggande mänskliga rättigheterna.  Den har fängslat kvinnor hemma. De som stödde den kommer att tvingas stå bredvid en kvinna som har lidit som ett resultat."
Drider måste övervinna vissa hinder. Först måste hon hitta 500 borgmästare som är beredda att stödja hennes kandidatur, ett krav för vem som helst som kandiderar till presidentvalet.
Om det lyckas kan det visa sig vara en explosiv debatt, men kanske också en utmaning som skulle kunna slå tillbaka.
Att framträda på scenen i en niqab kan mycket väl reta upp de väljare som med överväldigande majoritet stödde förbudet - att knuffa några av dem i armarna på den återuppväckta längst till höger.
Hind Ahmas är en fransk medborgare, en 32-årig frånskild mor och en trotsig bärare av hela ansiktet slöjan - niqab.