Men när hon blev fysiskt attackerad i januari, när hon gick i Georgetown, det sydamerikanska landets huvudstad, bestämde hon sig för att söka rättvisa.
"Den unge mannen kom fram till mig och frågade om det var jag som respekterade honom häromkvällen", sade hon, med hänvisning till ett tidigare argument med hennes påstådda angripare.
"Och han jockade mig mot min hals med sax. Jag föll till marken och när han gick, sprang jag iväg. Sedan kom han tillbaka med några glasflaskor och slog ner mig."
"Det händer mycket här i Guyana för transsexuella kvinnor", tillade hon. "Vi lever i ett mycket homofobiskt samhälle."
Ms Trotman anmälde ärendet till polisen och fallet gick till Georgetown Magistrates Court.
Men att söka rättvisa som transsexuell kvinna är inte lätt i Guyana på grund av en kolonial-era-lag, som nu är 124 år gammal, som kriminaliserar korsklädning.
Guyanese Summary Jurisdiktion Act
Första dagen i rättssalen fick Trotman av den presiderande domaren veta att hon skulle klä sig som en man vid sitt nästa domstolsdatum.
När hon återvände till domstolen den 2 mars för att höra den slutliga domen, bar hon trotsigt en blå topp och en lång, mönstrad kjol.
Den här gången vägrade domare Dylon Bess att komma in och citerade "olämplig klänning".
"Jag mådde riktigt dåligt eftersom domaren beordrade mig ut ur domstolen och han bokstavligen försökte fallet utan mig," Ms Trotman berättade BBC.
Fallet avskrevs, och med fru Trotman inte tillåten inom domstolen fick hon bara veta om beslutet när hennes påstådda angripare delade med sig av nyheten när hon lämnade rättssalen.
Domare Bess försvarade sitt krav på att Trotman skulle klä sig i manliga kläder.
Han sade att medan det var "en preferens och inte ett krav" att transsexuella kvinnor klär sig som män i sin rättssal, "ibland begår personer brott klädda som män och sedan när de uppträder i domstol klädd som en kvinna kan det få konsekvenser för hur ett offer kan identifiera sin anklagare, eller vice versa".
Han sade också att det skulle vara upp till parlamentet att avskaffa Guyanas lag om kriminalisering av korshänvisningar och inte en domstol.
Verkställande direktören för Guyanas samhälle mot diskriminering mot sexuell läggning (SASOD), Joel Simpson, håller inte alls med.
"Det är verkligen en försummelse av plikten för Magistrate Bess att säga att parlamentet måste ändra lagen", sade han.
"Medan han är en domare, inte en domare, ska domstolen inte tillämpa en orättvis, grundlagsstridig lag... där det finns konflikter, konstitutionen råder."
En före detta ordförande för advokatsamfundet i Guyana, Ronald Burch-Smith, ifrågasatte också den fortsatta tillämpningen av lagen.
"Det finns en legitim oro när det gäller saker som brott och rån, att personer klädda i förklädnad kan dra nytta av kvinnliga kläder," sade han.
"Men i de [fall] som har kommit upp hittills som aldrig har varit en fråga. Den utnyttjar en redan förtryckt minoritet.
"Jag tycker att domstolarna ska ta ledningen i att erkänna att dessa saker är irrelevanta för rättvisan."
Motståndet mot lagöverträdelse startade 2009 när transpersonaktivisten Quincy McEwan och sex andra arresterades och bötfälldes för att ha legat och burit kvinnlig klädsel.
I protest inledde McEwan, som grundade Guyana Trans United (GTU) och 2010 en domstolsprocess mot korsrätt, i samarbete med systerorganisationen SASOD och University of the West Indies' Rights Advocacy Project, U-RAP.
När fallet kom till domstolen 2013 beslutade Guyanas dåvarande högsta domare, Ian Chang, att korshänvisningar var lagliga om de inte gjordes för ett "orättvist ändamål".
Han sade inte vad som utgjorde ett orätt uppsåt.
McEwan och hennes anhängare begärde förtydligande och överlämnade ärendet till Guyanas appellationsdomstol och fördömde lagen som "diskriminerande" och "icke-konstitutionell".
Men i slutet av februari fick de beskedet att deras överklagande hade avslagits och Changs dom bibehölls.
Även om GTU och SASOD är frustrerade över beslutet, är de fast beslutna att fortsätta.
"Vårt nästa steg är att fortsätta att ha protester, låt våra röster höras och sedan få en framställning inför parlamentet", sade McEwan.
"Och vi stannar inte där. Vi ska överklaga vårt ärende till Caribbean Court of Justice."
Om den karibiska domstolen försvarar sitt fall måste Guyana ändra sina lagar. "Det är den högsta domstolen så vi måste följa beslutet", sade justitieminister Basil Williams.
HBTQ-aktivister kommer sannolikt att möta motstånd på vägen, särskilt från religiösa påtryckningsgrupper.
"Kyrkan är en faktor i allt detta", sade justitieministern. "Men allteftersom tiden går blir allt mer upplyst."
Ms Trotman hoppas att förändring kommer snart. Utan de pengar som behövdes för att överklaga Magistrate Bess beslut sade hon: " Jag avslutade fallet. Det är sorgligt, men vad kan du göra? Vissa lagar måste ändras. Det är väldigt diskriminerande för oss här i Guyana. När man är en sak och folk vill att man ska vara något annat."
Som transsexuell kvinna bosatt i Guyana har Petronella Trotman vant sig vid våld och dagliga övergrepp på gatorna.