Djupt inne i Nevadaöknen möter tusentals speglar i koncentriska cirklar himlen, upplysta av solen.
Allt detta reflekterade solsken riktas mot toppen av ett torn på 195 meters höjd som står mitt ibland dem.
Det är ett innovativt kraftverk som genererar el, men inte på ett sätt som man kan förvänta sig. Och det kan fortsätta att göra det även efter solen går ner.
Hur?
Det koncentrerade ljuset värmer upp flytande salt pumpas till toppen av tornet - temperaturen når 566C (1,050F) - och denna värme används sedan för att göra ånga för att driva en elgenerator i en annan del av anläggningen.
– Problemet med sol är traditionellt att det är en intermittent kraftkälla - man kan bara producera el när solen skiner, förklarar Kevin Smith, vars företag Solar Reserve byggde Crescent Dunes-anläggningen.
"Men eftersom vi lagrar energin som värme, kan vi på ett tillförlitligt sätt producera el 24 timmar om dygnet, precis som ett konventionellt gaseldat kraftverk."
Anläggningen är en av en rad hållbara energilagringslösningar som försöker ta itu med den förnybara energins akilleshäl: dess variation - ignorerar tidvattenkraftens kontinuitet.
Om vi kunde lagra den elektricitet som sol och vind producerar, kunde vi komma in i dessa butiker när produktionen sjunker.
Och detta är det enda sättet vi kommer att sätta en effektiv utmaning till dominansen av fossila bränslen, säger experter. Ja, tidvattenkraft är förnybar och konstant, men vi har ännu inte hittat kommersiellt livskraftiga sätt att utnyttja den.
Lagringsmetoder som för närvarande används runt om i världen inkluderar batterier, svänghjul, geotermiska anläggningar, tryckluft och väte - jämn is. Men den mest populära metoden är vattenkraft - vatten pumpas upp till toppen av ett berg och sedan släpps ut för att driva turbiner i botten.
Enligt forskningsföretaget Navigant kommer de globala energilagringsanläggningarna att stiga från cirka 1 750 megawatt (MW) 2016 till nästan 11 000 MW 2020.
– Vi flyttar från mycket stora konventionella kraftverk som producerar el som skickas genom elnätet till konsumenter, till ett system där el produceras på ett mycket mer distribuerat sätt, säger IHS:s Sam Wilkinson.
"Så lagring är naturligtvis ett stort fokus, eftersom det gör att du kan kompensera för och korrigera för en hel del av den fluktuerande generation som kommer från förnybara energikällor."
Våra hem används i allt större utsträckning också för energilagring.
Tesla Powerwall, som tillkännagavs tidigare i år, är bara en av en gröda av nya lagringsbatterier avsedda för hushållsbruk.
Den amerikanska elbilstillverkaren påpekar att det genomsnittliga hushållet använder mer el på morgonen och kvällen än under dagen, när solenergin är riklig. Så dess batteri laddas under dagen från soltakspaneler, sedan driver hemmet på kvällen.
"Utan ett hemmabatteri säljs ofta överskott av solenergi till elbolaget och köps tillbaka på kvällen [till ett högre pris]", hävdar Tesla.
– Obalansen ökar efterfrågan på kraftverk och ökar koldioxidutsläppen, tillägger den.
Samma princip tillämpas vid en ny bostadsutveckling i Hoog Dalem i Nederländerna - en del av Universal Smart Energy Framework-projektet som genomförs av ett konsortium av företag, inklusive ABB, IBM och Stedin.
Soldrivna bostäder är utrustade med batterier för att lagra den energi som produceras under dagen för användning när solen går ner.
Används i kombination med smarta mätare - som hjälper företag och inhemska användare att hantera elanvändning effektivare - hemmabatterier kan revolutionera sättet vi förbrukar energi, förespråkare hävdar.
Större batterianläggningar som Smarter Network Storage (SNS) i Leighton Buzzard, Storbritannien, kommer också sannolikt att spela en stor roll.
Anläggningen består av 50.000 litiumjon battericeller, över en plats som är lika stor som tre tennisbanor. Det kan lagra tillräckligt med energi för att driva 1.100 typiska brittiska bostäder för en dag under tider av genomsnittlig efterfrågan.
Nick Heyward, som förvaltar UK Power Networks-projektet, förklarar att våra elnät alltid måste balansera utbud och efterfrågan, men de kämpar för att klara av att hantera mer vind- och solkraft på nätet.
– En lösning skulle kunna vara att öka kapaciteten i det befintliga nätet, men det skulle kunna bli mycket dyrt och störande, säger han. "Och då har du problemet med energiinskränkning - där vind- och solkraftverk stängs av när det inte finns mycket efterfrågan, vilket är ett slöseri."
Lagringssystem som SNS erbjuder möjligheten att exportera energi till elnätet i tider av hög efterfrågan, och hålla den i reserv när efterfrågan är låg.
Heyward anser att om sådana växter replikerades över hela Förenade kungariket skulle det kunna frigöra mer än 600 miljoner pund (895 miljoner dollar) av förmåner årligen fram till 2040.
Men miljöaktivister är oroade över att många av beståndsdelarna i det konventionella batteriet, till exempel kobolt och nickel, är föroreningar. Så loppet är på väg att hitta renare alternativ.
Aquions saltvatten- och manganoxidbatteri är tillverkat av mer hållbara material än det typiska litiumjonbatteriet, tål mer laddnings- och urladdningscykler, kostar mindre och brinner inte, hävdar företaget.
Ambri har under tiden utvecklat ett flytande metallbatteri, som man säger är billigt och utsläppsfritt. Den säger också att dess flytande elektroder är starkare än de fasta som finns i vanliga batterier, och därmed mindre känsliga för fel.
Även om sådana innovationer kan vara välkomna, kvarstår det faktum att USA fortfarande får den stora majoriteten av sin elektriska lagring från pumpad vattenkraft - som inte är en av de mest effektiva energilagringsteknik.
Antalet projekt i rörledningen bådar gott, säger Energilagringsföreningen, men vi är fortfarande långt ifrån de lagringsnivåer vi behöver.
Ett stort hinder är reglering - eller brist på sådan. Regeringarna runt om i världen börjar först nu reagera på detta nya energilandskap.
Följ Technology of Business redaktör @matthew_wall på Twitter
Det kan vara en scen från en science fiction-film.