Byte av varor för valuta är ett uråldrigt pålitligt system för handel. I stora grupper främjar den samarbetet eftersom varje part har en mätbar vinst.
Men inom små grupper fann ett lag att införandet av ett incitament gör människor mindre benägna att dela än de gjorde tidigare. I grund och botten minskade till och med en konstgjord valuta deras naturliga generositet.
Studien publiceras i tidskriften PNAS.
När pengar blir inblandade, har gruppdynamiken varit känd för att förändras. Vetenskapsmän har nu funnit att även tecken utan något penningvärde fullständigt förändrade det sätt på vilket människor hjälpte varandra.
Gabriele Camera från Chapman University, USA, som ledde studien, sade att han ville undersöka samarbete i stora samhällen av främlingar, där det är mindre sannolikt för individer att hjälpa andra än i trånga samhällen.
Teamet utarbetade ett experiment där ämnen i små och stora grupper hade möjlighet att ge gåvor i utbyte mot polletter.
De fann att det fanns en social kostnad för att införa detta incitament. När alla polletter var "använda", var en potentiell gåvogivare mindre benägna att hjälpa än de hade varit i en miljö där polletter ännu inte hade introducerats.
Samma effekt upptäcktes i mindre grupper, som var mindre generösa när det fanns möjlighet att ta emot en token.
"Ämnar i grund och botten lated på valutaväxling, och slutade hjälpa om de inte fick omedelbar ersättning i form av en inneboende värdelös objekt [ett token].
"Att använda pengar hjälper stora samhällen att uppnå större samarbetsnivåer än mindre samhällen, men det gör det till en kostnad för att ersätta normal frivillig hjälp som är bröd och smör i mindre samhällen, där alla känner varandra", säger Prof Camera.
Men han sade att detta negativa resultat inte fanns i större anonyma grupper på 32, istället ökade samarbetet med användning av polletter.
"Det här är spännande eftersom vi introducerade något som inte tillför något till ekonomin, men det hjälpte deltagarna att konvergera på ett beteende som är mer pålitligt."
Han tillade att undersökningen återspeglade penningutbytet i det dagliga livet: " Global interaktion utökar uppsättningen av handelsmöjligheter, men det försvagar nivån på information om andras tidigare beteende. I denna mening kan man se tecken i vårt experiment som en liknelse för det globala valutautbytet."
Sam Bowles, vid Santa Fe Institute, USA, som inte var involverad i studien, specialiserar sig på evolutionärt samarbete.
Han kommenterade att samarbete mellan egenintresserade alltid kommer att ske i stor skala när "hjälpa en annan" består i att byta en vara som kan köpas eller säljas med polletter, till exempel en skjorta.
"Det verkligt intressanta konstaterandet i studien är att tecknen förändrar den beteendemässiga grunden för samarbetet, från generositet i avsaknad av polletter, till egenintresse när polletter är närvarande."
"Det är slående att när polletter blir tillgängliga, människor i allmänhet inte hjälper andra utom i utbyte mot en token."
Han berättade BBC nyheter att det var bevis för ett redan observerat fenomen som kallas "motivationell trängsel ut, där betala en individ för att göra en uppgift som de redan hade planerat att göra gratis, kan leda människor att göra detta mindre".
Prof Bowles sade dock att "de flesta av de varor och tjänster som vi behöver som gör våra liv möjliga och vackra inte är som skjortor".
"För dessa saker skulle utbyte av polletter aldrig kunna fungera, vilket är varför människor aldrig skulle ha blivit den kooperativa art vi är om vi inte hade utvecklat etiska och andra när det gäller preferenser."
En ny studie belyser hur pengar påverkar människors beteende.