Förslagen är hjärnbarn till schweizisk affärsman förvandlade politiker Thomas Minder, som driver ett litet familjeföretag som producerar naturliga kosmetika.
Minder vill att aktieägarna ska ha veto mot chefslönerna, och att de ska förbjuda gyllene handslag helt och hållet.
Initiativet "fet katt", som det har kommit att kallas, skulle, om det godkändes, skrivas in i den schweiziska konstitutionen och skulle gälla för alla schweiziska företag som är noterade på Schweiz fondbörs.
Minder, en frispråkig man, säger att kulturen med höga löner och höga bonusar i Schweiz har gått för långt och pekar på att enorma summor har betalats ut även när de berörda företagen har gjort dåligt ifrån sig.
Den nationella ikonen Swissairs konkurs 2001 och de därpå följande enorma utbetalningarna till den misslyckade chefen Mario Corti var katalysatorn för herr Minders beslut att agera.
"Det fastnade verkligen i min hals", sa han till schweizisk TV. "Det gjorde mig helt rasande.
"Jag är fortfarande rasande idag, att tro att en verkställande direktör som Mr Corti kunde få fem års lön att gå. Företaget var i en katastrofal situation. I slutet betalade han inte ens sina räkningar. Swissair gick i konkurs. Företaget existerar inte längre."
Lönerna för schweiziska toppchefer är högre än de flesta och deras skatter är lägre.
Dessa två saker skulle dock inte nödvändigtvis göra de flesta väljare arga.
Det som har fått stöd för Minders initiativ har varit en rad upplevda katastrofer för stora schweiziska företag, tillsammans med höga löner och bonusar.
Det viktigaste exemplet är bankjätten UBS, som skrev av miljarder i kölvattnet av 2007 års subprimelånekris, och sedan var tvungen att räddas av den schweiziska regeringen.
Efter det förlorade banken fler miljarder på grund av en oseriös handlare, och meddelade tusentals uppsägningar.
Men höga löner och bonusar för bankens högsta chefer fortsatte hela tiden.
"De feta katterna blir fetast i bankerna", säger Edouard Dommen i den schweiziska aktieägarkoncernen Actares.
"De andra företagen blir feta, men inte riktigt så grovt."
Domin, som stöder de nya åtgärderna, anser att väljarna är särskilt arga på UBS, eftersom deras egna skattepengar måste användas för att rädda banken.
"Folk är trötta", säger han. "De vet att detta sker på deras bekostnad.
"Små människor var tvungna att gräva i sina egna fickor för att rädda dessa banker, och sedan se människor, av vilka några visade sig vara bokstavligen skurkar, gå iväg med sina pengar, så naturligtvis är de arga."
Om åtgärderna antogs skulle de ge Schweiz några av de strängaste lagarna om chefslöner i världen, mycket hårdare än den gräns för bonusar som just godkänts av Europeiska unionen.
Både den schweiziska regeringen och de schweiziska företagsledarena har kämpat mot åtgärderna.
Regeringen säger att den förstår att väljarna vill ha en viss kontroll över höga löner och har erbjudit ett mildare alternativ, men hittills verkar detta ha väckt föga intresse.
Swiss Business Association har under tiden hävdat att åtgärderna skulle undergräva Schweiz förmåga att konkurrera.
– Självklart kommer det att skada vår konkurrenskraft, säger föreningens vice konkurrens- och regleringschef Meinrad Vetter. "Vi är emot detta initiativ eftersom det bryter mot Schweiz som en affärsplats.
"Det är inte bra om bolagslagstiftningen är för strikt och stelbent i jämförelse med andra länder, och med detta initiativ kommer vi att bli en ö inom bolagsstyrning över hela världen."
Affärsledarna har hävdat att några av Schweiz största företag helt enkelt skulle kunna lämna landet, om de inte kunde locka till sig chefer av högsta kvalitet eftersom de inte fick betala dem vad de ville.
För läkemedelsjätten Novartis kan ett sådant drag faktiskt vara ganska lätt.
Bolagets nuvarande huvudkontor ligger i Basel, inom räckhåll för både de tyska och franska gränserna.
Oron över förlusten av konkurrenskraft, och rädslan för att schweiziska företag skulle kunna emigrera, verkade till en början vara slående med väljarna.
Men en händelse, som ironiskt nog orsakades av Novartis själv, tycks ha förändrat mångas sinnen.
I februari i år meddelades att Novartis avgående ordförande Daniel Vasella skulle få en 72m schweiziska franc (Â £ 51m; $ 78m) "non-konkurrens" löna sig över sex år, utformad för att stoppa honom att arbeta för andra närstående industrier.
Det var förvåning och ilska i Schweiz. Vasellas lön hade av många ansetts vara alltför hög under en tid. Under tiden hade Novartis minskat antalet arbetstillfällen.
"Jag tyckte att detta var helt häpnadsväckande", säger herr Dommen, en man som inte skräder sina ord.
"Han är en idiot. Jag säger att han är en idiot eftersom med tanke på denna omröstning kommer upp, att göra något så grovt provocerande i det ögonblicket bara garanterade att oppositionen skulle vinna. "
Betalningen skrotades som svar på protester.
Och de senaste opinionsundersökningarna tycks återspegla detta, vilket visar att 64 procent av väljarna kommer att säga ja till "feta kattinitiativet".
Dommen tror inte att en ja-röst kommer att isolera Schweiz.
I stället säger han att det skulle bringa hans land i överensstämmelse med den allmänna opinionen i hela Europa.
"Tiderna förändras i hela Europa", säger han.
"Den period då människor kunde komma undan med dessa enorma löner går ur modet.
"I Schweiz är vi inte på en annan planet - det går ur modet här också. De flesta schweiziska väljare tror att något måste förändras."
Opinionsundersökningar har varit fel i det förflutna, naturligtvis, men alla tecken är att på söndag, Schweiz feta katter kommer att behöva börja dra åt sina bälten.
Schweiz väljare går till opinionsundersökningarna för att besluta om kontroversiella förslag som skulle införa stränga gränser för de löner som tilldelas de högsta cheferna.