Informationen omfattar personer som avböjt en ära från 1950 till 1999 och som sedan dess avlidit. Den identifierar 287 instanser [PDF-lista], inklusive 89 förkastade MBEs, 89 OBEs, 61 CBEs och 27 riddarskap.
För vissa människor kan sådana hedersbetygelser och det officiella erkännande de representerar vara en höjdpunkt i deras liv, men uppenbarligen för andra har de varit oönskade, vare sig av principskäl eller på annat sätt.
Dessa officiella uppgifter bekräftar mycket som har rapporterats tidigare, till exempel att en serievärnare var målaren L S Lowry, som under en period av 21 år avfärdade erbjudandet om en OBE, en CBE, ett riddarskap, och två gånger blir en Companion of Honor.
Listan bekräftar också att de som har avvisat riddarskap inkluderar skådespelaren Robert Morley, författaren Aldous Huxley och fysikern Paul Dirac, medan de som avfärdade mindre hedersbetygelser inkluderar författaren Roald Dahl, målaren Francis Bacon och biologen Francis Crick.
Några som accepterade en ära tidigare eller senare vägrade en annan, till exempel filmregissören Sir Alfred Hitchcock som tidigare hade avvisat en CBE innan han blev riddad.
Listan innehåller dock också en del till synes nya uppgifter. Författaren och förläggaren Leonard Woolf avböjde att bli hedersföljeslagare 1966, journalisten och redaktören för New Statesman Kingsley Martin avböjde ett riddskap 1965, och kritikern och akademikern F R Leavis avvisade en CBE 1966.
Så vitt jag vet är dessa fakta (bland andra på listan) tidigare orapporterade, även om jag inte är expert på deras biografier och kan ha fel.
Listan visar också många fler oklara siffror som av någon anledning inte ville acceptera de utmärkelser som erbjuds.
Kabinettet har varit angeläget om att bevara den sekretess som traditionellt har omringat hederssystemet och till en början vägrat att avslöja listan som svar på en BBC-begäran om informationsfrihet. BBC klagade sedan till informationskommissionären som ansåg att det låg i allmänhetens intresse att lämna ut de uppgifter för hedersbetygelser som avslagits före år 2000.
Kommissionsledamoten hävdade att det var mer sannolikt att avslöjandet av senare avslag skulle undergräva hedersystemets integritet och att 2000 var en rimlig, om än godtycklig, avstängningspunkt.
Uppgifterna omfattar inte levande personer, eftersom de kan utgöra personuppgifter som skyddas av dataskyddslagen. Och för att undvika tvivel är det begränsat till människor där, enligt kabinettskontoret, "det är omedelbart uppenbart som ett faktum att en relevant individ är död".
Detta innebär att de personer som listas bara är en begränsad andel av alla dem som har avböjt hedersbetygelser. Det visar dock att det under årtiondena har funnits många individer som inte har velat acceptera en form av erkännande som den brittiska staten ville ge dem. Men vad vi inte vet är deras olika motiv.
Kabinettet har tvingats av informationskommissionären att släppa en officiell version av vad som skulle kunna kallas en alternativ hederslista - namn på personer som avvisade hedersbetygelser.