Tidigare, anklagelserna, jämnas med en apartheid-era lag, avbröts efter ett nationellt skrik.
De första 100 gruvarbetarna friges på måndag och resten på torsdag.
Även på måndagen kommer samtalen att återupptas när det gäller att avsluta strejken som ledde till att de 34 arbetarna dödades vid Marikana platinagruva.
Polisen säger att de öppnade eld mot de strejkande i självförsvar efter att ha hotats av en skara demonstranter som avancerat mot dem, beväpnade med machetes.
Strejken, som till stöd för krav på en betydande löneökning och erkännande av en ny union, fortsätter och gruvan fortsätter att vara stängd tre veckor senare.
Gruvans ägare, Lonmin, världens tredje största platinaproducent, säger att den industriella verksamheten är olaglig.
Av Farouk ChothiaBBC News
Genom att avbryta åtalet har de statliga åklagarna hjälpt president Jacob Zuma att rädda en del av sin trovärdighet.
Han har utsatts för hård kritik mot det som har kallats "Marikanamassakern".
Militant ungdomsledare Julius Malema krävde sin avgång och jämförde sin regering med apartheidregimens.
Zumas allierade fördömde Malema - som är föremål för utredning om bedrägeri och skattefusk - som en maverick och opportunist.
Men det råder inget tvivel om att morden på Marikana har skadat Zuma, inför den styrande konferensen i december i Afrika (ANC), som avgör om han förblir partiledare.
Och det har stärkt hans motståndares hand, som lobbyerar hans ställföreträdare, Kgalema Motlanthe, för att bestrida partiets ledarskap.
Motlanthe har ännu inte förklarat sina avsikter, men det råder inget tvivel om att Zumas ordförandeskap befinner sig i stora svårigheter.
Men den har lagt ner sina krav på att de strejkande skall gå tillbaka till arbetet eller vända sig mot säcken.
Efter skottlossningen åberopade de statliga åklagarna apartheid-era-doktrinen "gemensamt syfte" för att åtala de 270 gruvarbetare som arresterades under våldet för att provocera polisen att öppna eld.
Regeln användes av den vita apartheidregimen för att slå ner på sina svarta motståndare, som då huvudsakligen företräddes av den afrikanska nationalkongressen, som nu sitter vid makten.
På söndagen höll den tillförordnade riksåklagaren, Nomgcobo Jiba, en nyhetskonferens för att meddela att anklagelserna preliminärt skulle läggas ned.
Hon tillade dock att anklagelserna inte kan avvisas formellt förrän undersökningen avslutats.
De vars adresser har kontrollerats av polisen kommer att släppas på måndag, och resten kommer att förbli i förvar tills deras nästa domstols framträdande på torsdag, sa Jiba.
Beslutet att åtala männen hade dragits tillbaka från politiska partier, fackföreningar, aktivister och juridiska experter.
I fredags krävde justitieminister Jeff Radebe en rapport från de statliga åklagarna för att förklara resonemanget bakom det.
BBC Sydafrika analytiker Farouk Chothia säger flytten till shelve anklagelserna har räddat en del av regeringens trovärdighet.
Men han säger att regeringen måste se till att gruvarbetarna samarbetar med den dömande undersökningskommission som inrättats av Zuma för att undersöka skottlossningen den 16 augusti.
Rapporter från sydafrikanska medier tyder på att några av gruvarbetarna har beslutat att genomföra en egen utredning om morden, vilket skulle skapa mer förlägenhet för Zuma, säger vår korrespondent.
På lördagen bad de arresterade gruvarbetarnas advokater president Jacob Zuma att befria männen, men han utfärdade ett uttalande om att han inte skulle ingripa i fallet.
Våldet i gruvan, nära Rustenburg, omkring 80 km nordöst om Johannesburg, påminde många om apartheid-era behandlingen av oppositionsmotståndare.
Inga poliser har åtalats för dödsfallen eftersom en rättslig utredning och en intern polisgranskning pågår, men dessa förväntas ta flera månader att slutföra.
Strejken blev våldsam innan polisen sköt, och tio personer dog, däribland två poliser och två säkerhetsvakter som hackades till döds.
Sydafrikanska domstolar kommer att börja släppa 270 strejkande gruvarbetare anklagade för mord efter att 34 av deras kollegor sköts ihjäl av polisen.