För två år sedan bestod denna gräns av två parallella smutsspår, en på bulgariska, en på den turkiska sidan.
Nu ett taggtrådsstängsel, 1,5m (5ft) tjock, välkomnar blivande invandrare. Trettio kilometer är redan färdiga, medan ytterligare 100 km fortfarande är under uppbyggnad.
"Staketets syfte", säger Philip Gunev, biträdande inrikesminister, "är att avleda migrationsströmmar till gränsövergångar där våra begränsade ekonomiska resurser gör att vi kan skydda EU:s gränser på ett effektivare sätt".
Sådana officiella kontroller, hävdar han, är säkrare för asylsökande än att gå långa sträckor, ofta med små barn, över den grova, kuperade terrängen som stängslet nu skär över.
Fasta och mobila kameror, monterade på fyra-för-fyra fordon, slutföra bilden längs hela längden på gränsen.
Under de senaste åtta åren, sedan Bulgarien anslöt sig till Europeiska unionen, har landet spenderat 300 miljoner euro (215 miljoner pund) på huvudsakligen EU-medel för att stärka denna gräns. Ytterligare 100 miljoner euro finns tillgängliga för att slutföra arbetet fram till 2020. Endast 2 miljoner euro kommer att tas emot för en bättre integration av flyktingar under samma period.
Krassimir Kanev, direktör för den bulgariska Helsingforskommittén, en människorättsgrupp, är missnöjd med kontrollerna.
"Det enda sättet att ta sig igenom är att betala smugglare", säger han och hävdar att bara de rikare migranterna får en chans att försöka. "Och det finns inget säkert med att vara instängd i en lastbils gömda fack i sommarens hetta."
Ungefär en tredjedel av Bulgariens invandrare fångas vid gränsen till Turkiet, en tredjedel när de beger sig norrut eller västerut in i Bulgarien och resten vid de serbiska eller rumänska gränserna, eftersom de försöker fortsätta sin resa mot Ungern på väg till Tyskland.
Bulgarien har en av de högsta andelarna som beviljar flyktingstatus i EU. Flyktingstatus innebär att de också får ett konventionsresedokument (CTD) och enligt 1951 års flyktingkonvention kan de resa vidare till var som helst i EU och stanna i upp till 90 dagar.
I praktiken är det få som någonsin kommer tillbaka och reser till Tyskland eller någon annanstans.
Vid flyktinglägret Harmanli i sydöstra Bulgarien kommer två polisbussar med fler asylsökande.
Barn vinkar glatt, vuxna ser mer bekymrade ut.
Villkoren här är mycket bättre än de var 2013, när överbefolkade, förfärliga sanitära förhållanden, och den påstådda grymheten av vakter gav Bulgarien ett dåligt rykte.
Vissa asylsökande uttrycker fortfarande frustration över förseningar med sina ansökningar.
En grupp män håller upp en orm de dödade i lägret dagen innan. Men de flesta erkänner en stor förbättring av villkoren för de 1.600 flyktingarna här.
Bulgarien står inför allt större påtryckningar från västliga regeringar för att identifiera exakt vem de släpper in.
Nittio procent anländer utan några dokument alls eftersom de togs av smugglarna som förde dem så här långt.
I ett rum på övervåningen i Harmanli korsförhör officerare från den bulgariska underrättelsetjänsten flyktingarna, varav de flesta är syriska kurder.
Medan Harmanli är ett öppet läger förs de misstänkta till ett fängelse i Busmantsi, nära Sofia, där de kan kvarhållas i upp till ett år, medan fler utredningar utförs.
"Det mest frustrerande med livet var att vänta", sade en före detta Busmantsi intern, som bad att inte bli namngiven.
"Hela ditt liv väntar. Ni vet att det kommer att bli ett slut på allt detta, och en dag kommer ni att vara ute, men i detta ögonblick har ni inget annat att göra än att vänta."
Finns det radikala islamister i fängelset? frågar jag.
"Folk håller sig för sig själva. De delar bara med sig av vad de måste, säger han. "Men den radikala stämningen bland mina vänner handlar om pengar, som mestadels kommer från Saudiarabien. Det har inget att göra med politiska eller religiösa övertygelser."
– Koppla inte samman de som flyr från terrorn med dem som vill skapa den, säger Boris Cheshirkov, FN:s flyktingbyrås talesman i Bulgarien. "Stater kan skydda flyktingar, och ta itu med säkerhetsproblem också, genom att kontrollera och registrera dem tidigt."
I kontrollrummet för den bulgariska gränspolisen i Elhovo, som går tillbaka från landets 270 km långa gräns till Turkiet, kontrollerar officerare banker av CCTV-skärmar.