Byggnaden i Devesulu, som har radar och 12 avlyssnarrobotrör, verkar anmärkningsvärt lik de "sensorer och skyttar" som redan har placerats på amerikanska Aegis krigsfartyg.
Den har till och med målats i samma slagskepp grå och är bemannad och styrd av amerikanska flottans personal som kommer att rotera på sex månaders turer som om de var till sjöss. Det kan de lika gärna vara, eftersom det inte finns så många tecken på mänskligt liv i närheten.
Devesulu är det första landbaserade system för ballistiska avlyssnare som ska inrättas i Europa. Vid en ceremoni där rumänska, amerikanska och Natos ledare närvarade på torsdagen förklarades det "operativt".
Den kan nu avfyra "en kula vid en kula": avlyssnarroboten försöker träffa en ballistisk missil vid återinträde i jordens atmosfär.
Nu börjar arbetet med att bygga en andra bas i norra Polen. Tillsammans med fyra amerikanska Aegis-stridsfartyg kommer dessa Aegis Ashore-platser att tillhandahålla ett nätverk som kan identifiera, spåra och skjuta ner ballistiska missiler som avfyras mot Europa.
Turkiet har redan en tidig varningsradar som aktiverar Aegis-systemet och kommer så småningom att anslutas till en i Storbritannien.
Nederländska och danska krigsfartyg utrustas också med sensorer som kommer att ansluta till systemet.
Allt kommer att kontrolleras från USA:s bas i Ramstein, Tyskland. Under Natos kontroll är det i själva verket USA som i stor utsträckning driver och finansierar detta program.
Var kommer hotet ifrån? Natos generalsekreterare, Jens Stoltenberg, säger att "många länder försöker utveckla eller förvärva sina egna ballistiska missiler".
Mellanösternregionen nämns ofta, men amerikanska tjänstemän har varit mer specifika när det gäller att namnge Iran som en potentiell angripare.
Trots den nyligen ingångna överenskommelsen om Teherans kärntekniska program går den vidare med sitt eget program för ballistiska robotar.
Ändå verkar det konstigt att öka trycket på Iran så snart efter det att landet gjort eftergifter till väst. När det gäller andra "hot från Mellanöstern" är allt ganska vagt.
Märkligt nog handlar det tydligaste språket från både Natos och USA:s tjänstemän om vad systemet inte är. "Det handlar inte om Ryssland" är prefixet till någon beskrivning av systemet.
Vid ceremonin i Deviselu sade USA:s biträdande försvarsminister Robert Work: "Jag vill klargöra - varken denna plats, eller platsen som går till Polen - kommer att ha kapacitet att undergräva Rysslands strategiska (nukleära) avskräckande."
Mr Stoltenberg insisterade: "Avlyssnarna är för få och ligger för långt söderut för att avlyssna ryska interkontinentala ballistiska missiler."
Men språket verkar avsiktligt vara exakt. Ryska kort- och medeldistansrobotar nämns inte.
Det finns inte heller något förnekande av att sensorerna kommer att kunna titta in i ryskt territorium. Få skulle hävda att de två nationer som hyser de landbaserade uppfångarna, Rumänien och Polen, är mer oroade över att säga Iran eller Nordkoreas handlingar än deras största och närmaste granne.
Det finns naturligtvis många goda skäl att minska eventuella konsekvenser för Ryssland eftersom spänningarna redan är höga.
Ryssland har böjt sina militära muskler nära Natos gränser och alliansen har reagerat genom att intensifiera sina egna militära övningar.
Det är lätt att förstå varför försäkringarna inte har fungerat.
Moskva säger att systemet är ett hot mot sin egen säkerhet, även om det är en försvarsåtgärd. Och med tanke på den senaste tidens historia är det svårt att se hur detta system, som kommer att uppgraderas genom sin livstid, "inte har något att göra med Ryssland".
Ryssland har tidigare varit missvisande och värre - inte minst för sitt ingripande i både Ukraina och Syrien.
Men när det gäller missilförsvaret kan Nato och USA också riskera att anklagas för att inte säga hela sanningen.
USA: s senaste tillägg till sitt ballistiska missilförsvarssystem ser ur plats omgiven av mil efter mil av platt rumänska jordbruksmark.