I januari tog flera stora amerikanska tidningar ett svep på honom i separata redaktioner.
"President Rafael Correa i Ecuador leder en obeveklig kampanj mot yttrandefrihet", sade The New York Times.
Washington Post sade att presidenten borde vara känd för "det mest omfattande och hänsynslösa angrepp på fria medier som pågår i västra halvklotet".
Enligt olika internationella rättighetsorganisationer var 2011 ett dåligt år för yttrandefriheten i Ecuador, och 2012 bådar inte gott.
Efter en ändring av den nuvarande vallagen, som träder i kraft den 4 februari, kommer journalister att drabbas av restriktioner när de rapporterar om den kommande kampanjen inför presidentvalet 2013.
Den nya artikeln förbjuder media att "antingen direkt eller indirekt främja en viss kandidat, förslag, alternativ, valpreferenser eller politisk avhandling, genom artiklar, specialartiklar eller någon annan form av budskap".
Flera ecuadorianska journalister har sagt att de nya reglerna är censur.
"Det är tydligt att detta är en skymf mot grundläggande rättigheter", säger Ecuadors mediefrihet organisation Fundamedios.
Men president Correa är övertygad om att den nya lagstiftningen är nödvändig.
"Media kan inte vara politiska aktörer", sade han under en av sina veckovisa TV- och radiosändningar.
"Vi måste sätta stopp för den olagliga, omoraliska politiska makt som vissa medier har. Allt de gör varje dag är en politisk kampanj mot regeringen."
Correa har ännu inte sagt om han kommer att ställa upp i valet, som för närvarande är planerat till januari 2013.
Med godkännandesiffror nära 80%, enligt en valfirma som förespråkas av regeringen, verkar han ha den största stödbasen bland potentiella kandidater.
Correa, som är populär i Ecuador tack vare sina sociala program som stöder bland annat fattiga och funktionshindrade, har ofta sagt att media är hans "största fiende" och ett stort hinder för genomförandet av reformer.
I Ecuador har privata medier traditionellt tjänat sina ägares intressen - mäktiga grupper med starka ekonomiska intressen.
Correa säger att dessa eliter inte vill att välståndet ska fördelas rättvist över landet.
Under Correas ledning har regeringen infört lagar för att begränsa mediekoncentrationen.
Under 2008 beslagtogs ett antal mediekanaler, däribland två TV-stationer, från bankirer på grund av korruption.
Regeringen gick från att styra endast en radiostation till att driva ett stort nätverk av medier, som har skyldighet att sända presidentens radio- och TV-program varje vecka.
Även om de offentliga mediernas tillväxt är viktig är det nuvarande landskapet långt ifrån balanserat, enligt den undersökande journalisten Juan Carlos Calderon.
"Presidenten har beslutat att demonisera privata medier, även om det är en legitim verksamhet, regleras av konstitutionen", säger Calderon.
"Presidenten har skapat denna polarisering. Vi journalister är köttet i smörgåsen."
Mr Calderon står inför en ärekränkningsrättegång efter publiceringen av en bok, Big Brother (El Gran Hermano), som innehåller detaljerade statliga kontrakt som gynnar presidentens äldre bror Fabricio.
President Correa, som förnekade kännedomen om kontrakten och fick dem inställda när de kom fram, lämnade in en stämning på 10 miljoner pund (6,4 miljoner pund) mot Calderon och hans medförfattare för att de försökte misskreditera hans goda namn.
Fabricio Correa har för sin del sagt att alla kontrakt var resultatet av offentlig upphandling.
2011 lämnade Correa in ytterligare en förtalsansökan mot El Universo-tidningen efter att tidigare redaktör Emilio Palacio skrivit en kolumn där han kallade presidenten en "diktator".
Tidningens tre direktörer och Palacio dömdes till tre års fängelse med böter på totalt 40 miljoner dollar.
Deras försenade överklagande förväntas bli hört i februari.
Om domen upprätthålls kan El Universo, en av landets äldsta tidningar, tvingas gå i konkurs.
I ett annat fall dömdes Jaime Mantilla, chef för tidningen Hoy, i december till tre månaders fängelse för att han inte avslöjade källorna till en serie rapporter som Pedro Delgado, nuvarande chef för centralbanken, och Correas kusin, sade var kränkande.
Den internationella kritiken mot president Correa har ökat i förhållande till den växande spänningen mellan den verkställande makten och företrädare för landets media.
I en rapport från 2011 betonade FN:s kulturorgan Unesco behovet av att upphäva förtalslagarna och modernisera reglerna om yttrandefrihet i Ecuador.
Organisationen för de amerikanska staternas särskilda rapportör för yttrandefrihet har också uttryckt oro.
Som svar har ordförande Correa begärt en översyn av uppdraget och finansieringen av föredragandens kontor.
Han har sagt att OAS behöver ett nytt forum för mänskliga rättigheter som inte automatiskt följer Förenta staternas ledning.
"Efter att framgångsrikt ha sprungit över de demokratiska institutionerna i sitt eget land försöker Correa nu använda samma taktik utanför sina gränser", säger Joel Simon, verkställande direktör för den USA-baserade kommittén för att skydda journalister, i en nyligen publicerad opinionsartikel i Miami Herald.
Även om Correa upprepade gånger har visat att han kan ta itu med motstånd på hemmaplan, verkar detta år sannolikt visa om han är lika väl förmögen att ta itu med kritiker utomlands.
Rafael Correa har varit Ecuadors president sedan 2007, men det är förmodligen rättvist att säga att han aldrig har haft så mycket internationell uppmärksamhet som under de senaste veckorna.