批林批孔运动

title: 过程.
content: 中共中央副主席林彪因主张设立国家主席与毛泽东决裂,后来在1971年9月13日的九一三事件中死亡。  1973年7月4日,毛泽东指出:“尊孔反法,国民党也是一样啊!林彪也是啊!”9月,毛泽东在会见外宾时说:“秦始皇是中国封建社会第一个有名的皇帝,我也是秦始皇,林彪骂我是秦始皇。中国历来分两派,一派讲秦始皇好,一派讲秦始皇坏。我赞成秦始皇,不赞成孔夫子。”  1974年1月18日,毛泽东批准江青、王洪文的要求,转发江青主持选编的《林彪与孔孟之道》,批林批孔运动展开。  当时中国大陆各地的孔庙及相关文物古迹因此遭到了极大的破坏。许多与批林批孔运动相关的书籍出版,导致儒家思想方面的学术发展受到很大阻碍。例如,当时著名学者、中山大学教授王季思由于拒绝批判儒家学说,而被视为“反动学术权威”,遭到残酷迫害。  1974年7月1日,由于运动影响社会生产力,中共中央发出《关于抓革命、促生产的通知》。这个通知下达以后,各地的批林批孔群众运动基本就偃旗息鼓了。
title: 批走后门.
content: 自1970年开始推行工农兵学员推荐制以来,“走后门”问题日渐严重。1972年5月1日,中共中央下发《关于杜绝高等学校招生工作中“走后门”现象的通知》,《通知》指出: 1974年1月18日,《人民日报》报道了南京大学政治系工农兵学员、干部子弟钟志民拒绝父母“走后门”的安排,要求退学一事。“批走后门”迅速与“批林批孔”联系在一起,上升为“批林批孔批走后门”。1月30日,在中央政治局会议上,江青点名指责叶剑英“走后门”,同日叶剑英向毛泽东写信。2月15日,毛泽东回复叶剑英:“剑英同志:此事甚大,从支部到北京牵涉几百万人。开后门来的也有好人,从前门来的也有坏人。批林批孔,又夹着走后门,有可能冲淡批林批孔。小谢(即谢静宜)、迟群讲话有缺点,不宜向下发。我的意见如此。”2月20日,中共中央发出通知,提出“走后门”问题应该放到运动后期妥善处理。
title: 批评.
content: 1974年6月16日,中华民国总统蒋中正在中华民国陆军军官学校50周年校庆发表训词《黄埔精神与革命大业的再推进》,批判批林批孔运动:「共匪畏惧中华民族文化集大成的孔子,敢于悍然『批孔扬秦』,自炫其浮于暴秦百倍之恶,而攻孔子万世师表之圣。我们尤其可以断言:今天不是毛贼将打倒孔子,而是毛贼终必为我民族圣哲孔子的精神所诛殛!所以我们今天的不动如山,正是为的明天的动如火发!」

Summary: 批林批孔运动是1974年1月18日—6月,经中国共产党中央委员会主席毛泽东批准,在文化大革命中发起的一次批判林彪和孔子两个人为主题的政治运动。「批林批孔」的「林」是指林彪,「孔」是指孔子,但目的是要借题发挥,打倒时任总理周恩来,这是由于批孔运动本来是直接剑指「批周公。」文革结束后,也由于政治斗争操作不得人心,一系列批孔言论因为得不到人延续,批判思潮被中国人民自然淘汰。

Kritika Lin Biaa a Konfucia: Politická kampaň Kritika Lin Biaa a Konfucia (zjednodušené znaky: 批林批孔运动; tradiční znaky: 批林批孔運動; pinyin: "pī Lín pī Kǒng yùndòng") byla jednou z ideologických kampaní před Maovou smrtí, která se započala roku 1973 a jejíž jediným cílem byl boj o moc. Počátek událostí se začal v létě 1970 v čínském Lu Shan na zasedání pléna ÚV KSČ. Na tomto zasedání došlo k spiknutí Lin Biaa s Chen Boda a dalšími za účelem zavraždění Mao Ze Donga. Lin Biao byl v této době Maem pouze napomenut, nikoliv potrestán. V následujícím roce 1971 se Čína připravovala na oslavy založení vzniku ČLR 1.října. V polovině září však byly všechny přípravy bez vysvětlení zrušeny. Souvislost to mělo také s Lin Biaem, který se dlouho neukázal na veřejnosti. Byly provedeny změny na vyšších pozicích strany. Až po 2 letech byla zveřejněna oficiální verze události. Na zasedání v Lushanu se Lin Biao dozvěděl, že tehdejší americký prezident Nixon chce vyslat osobního poradce do Číny. V tomto činu shledal Lin Biao ohrožení jeho pozice, a tak se rozhodl, že pro jeho záchranu a také záchranu ČLR bude nejlepším řešením zabít Mao Ze Donga a chopit se moci. O plánu Lin Biaa věděl také Chen Boda, vysoce postavení představitelé armády a jeho rodina. Spiknutí společně pojmenovali Plán 571. Plán měl začít útokem na vlak, ve kterém se nacházel Mao Ze Dong, nikdy se však neuskutečnil, jelikož byl plán vyzrazen samotnou manželkou Lin Biaa. Lin Biao vzal svou rodinu a chystal se k odletu z Číny. Průběh následujících událostí je již pouze spekulace. První verze tvrdí, že v letadle došlo k přestřelce a díky ní letadlo havarovalo. Druhá zase, že Mao nechal letadlo sestřelit. Poslední verzí je, že Maovi navrhovali letadlo sestřelit, on však řekl, ať je nechají klidně odletět, letadlo pak nejspíše havarovalo z technických důvodů. Pravdou zůstává, že letadlo havarovalo nad severním Mongolskem a Lin Biao mířil se svou rodinou do SSSR, kde se chtěla společně s nimi zachránit. Z budoucího vůdce čínského národa se stal zrádce.