涅槃

title: 音义.
title: 印度词源.
content: 涅槃是宗教用语,为古印度语之音译:在梵文中,有出离、解脱、无臭、无烦恼等等意义;在巴利文中,是源自动词,意为「被吹灭」或「被熄灭」。从字根来说,梵语及巴利语都带有远离烦恼状态的意义。  在古印度诸宗教一般指一种从痛苦中解脱出来的状态,但是每个宗派对于如何进入涅槃,看法不一。在印度教(婆罗门教)哲学里,意指通过肉体的解脱而与高级生命的结合,达到梵我合一的境界。
title: 中文意译.
content: 色法:物质现象;名法:心理现象。世间万象由色法名法依因缘和合而成。佛陀内观证得:在色法名法刹那生灭之间,还有另外一种寂静的"恒长存在",此即涅槃。
title: 印度诸宗教.
content: 印度婆罗门教《奥义书》中已经有涅槃概念,但婆罗门教及后来的印度教追求梵我合一的清净境界,认为这就是涅槃。  佛教继承了涅槃的说法,但对其内涵有不同的解释。涅槃概念在耆那教、锡克教、摩尼教中也有沿用。
title: 南传上座部佛教.
content: 现代南传上座部佛教继承了斯里兰卡分别说部的传统,分别说部这个名称来自第三次结集前阿育王和帝须尊者之间的问答:「王复更问。大德。佛法云何。答言。佛分别说也。」。涅槃被称为出世间,以及是由四道智所证得。它是种姓心、道心、果心的所缘,被称为涅槃是因为它离去渴爱这一个纠缠物。在词源学方面,巴利文是源自动词,意为‘被吹灭’或‘被熄灭’。因此它是表示熄灭了世间的贪、嗔、痴之火。诸巴利论师较喜欢解释它为渴爱的纠缠()的不存在或离去()。只要人们还受到渴爱的纠缠,他们还被绑在生死轮回里();但在灭尽一切渴爱时,人们即会证悟涅槃,解脱生死轮回。
title: 分类.
content: 依自性涅槃只有一种。依分别的根据则成两种:有余涅槃界与无余涅槃界。依不同的方面,涅槃有三种:空、无相与无愿。
title: 特点.
content: 涅槃只能被亲身作证的圣人们完全理解。尚未证悟涅槃的人们至少应当知道它的三个特点。 佛说过辟支佛和佛的阿罗汉弟子已经「永无来生」,因此辟支佛和佛的阿罗汉弟子死后入无余涅槃界不会继续轮回在来生成佛。 缅甸上座部佛教马哈希尊者在《帝释所问经讲记》表示:  缅甸上座部佛教马哈希尊者在《内观要义》表示:  缅甸上座部佛教明昆尊者在《南传菩萨道》表示:
title: 北传大乘佛教.
content: 印度大乘佛教各学派的经论在北传佛教中都有大量传承,其中记载了对涅槃的多种诠释。
title: 中观学派.
content: 《中论》中说:
title: 唯识学派.
content: 这一学系,在「普为发趣一切乘者」(尊重声闻涅槃的究竟)的基础上,阐扬大乘不共的唯识说。如《解深密经》以三乘同遣遍计执、灭依他起、证圆成实,叫做一乘。说虽不同,其义是一。依照法相宗的分类,涅槃有四种:一、本来自性清净涅槃,二、有余依涅槃,三、无余依涅槃,四、无住处涅槃。
title: 如来藏学派.
content: 除了上述涅槃之外,尚有一种大涅槃,也就是我们通常说的“阿耨多罗三藐三菩提”,意思为如来的法身。《胜鬘经》:“法身即如来大般涅槃之体。”大涅槃是诸佛的法界,是诸佛甚深的禅定,也就是“常乐我净”的境界,此境界惟佛能证。《法华经》:“惟如来证大菩提,究竟圆满一切智慧,是名大涅槃。”  如来藏学派“涅槃”的中心思想,主要有三:第一,如来常住;第二,涅槃“常乐我净”;第三,一切众生皆有佛性。大乘“般若”明无我,讲“真空”;大乘如来藏学派“涅槃”示真我,讲“妙有”。从大乘思想的发展看,大乘《涅槃经》出现在《般若经》、《法华经》、《华严经》等大品类经之后,以对治认为“涅槃”是永远沉寂的消极涅槃观。
title: 现代学术及教派阐述.
content: 根据提出原始佛教概念的近现代学者研究,涅槃一词在佛陀出世前,印度《奥义书》思潮就已经在使用了,原先涅槃系指回归于包含一切且常乐我净的清静梵我,这个在耆那教教义中可以看明。而佛陀觉悟后,明白“因缘法”,对涅槃一词有新的定义和解释。  所以要明白佛陀所定义的涅槃,必须先了解因缘法。生是依因缘支持而生,不是本来就有。而凡生起之一切,皆会随其赖之生起的因缘灭而灭,不会恒常存有。而随着因缘的灭尽,称之“灭”,此为佛陀所定义的涅槃。  平时我们所以为的生灭,是以为事事物物自己在那边生灭,但事实上并非如此。事实只是依著五阴因缘相互影响而不断再改变,只是改变并未灭去。只有随五阴因缘灭尽,才是灭,而"灭"无因缘可记说。生命的升起,是依种种因缘条件才有的现象,随着五阴因缘和依无明和贪爱驱使之条件的变异,而不断变化生命型态。  只有随着无明和贪爱的灭除,驱使五受阴增长的因缘消除,无依此因缘影响的未来生命现象升起,是为灭。依因缘灭而灭,不能说去哪里或在哪里,只是无生命升起的因缘。并不是什么都没有,也不是有什么。
title: 佛教艺术.
content: 涅槃变相是佛教艺术中的重要题材,流行时间久远,遍布亚洲各佛教国家。通常有涅槃变相图、涅槃像、涅槃变、涅槃相者等名称,依《涅槃经》等所记载的佛陀临终前后的情景,而创作为绘画或雕塑形式,例如唐代碑刻涅槃变相碑。

Summary: 涅槃( ; ),佛教术语,合文作,又译为泥洹、涅槃那、涅盘那、泥盘那、暱缚男,意译为熄灭、灭、灭度、寂灭、无为、解脱、自在、安乐、不生不灭等,新译作般涅槃(,),又译为般泥洹、波利暱缚男、入灭、入灭度、圆寂。佛教教义认为涅槃是将世间所有一切法的自体性都灭尽的状态,所以涅槃中永远没有生命中的种种烦恼、痛苦,上座部佛教的见解是从此不再受后有,也就是不再有下一世的六道轮回。这个术语最早源自于古印度婆罗门教,当时众说纷纭。佛教认为外道无法实证何谓涅槃,在无佛教的时代只有佛和辟支佛可以亲证涅槃。释迦牟尼菩萨降生后,出家成佛转法轮,教导弟子佛法,才开始有声闻圣弟子四果阿罗汉实证涅槃。佛陀和阿罗汉舍寿后,会取证无余涅槃界,进入不生不死状态,也称为涅槃,一般更常用般涅槃(意思是“进入涅槃灭度”,即“入灭”)表达,意思是肉身死亡后,进入不生不灭的涅槃状态。时至今日,当有佛教上师、沙门、比丘、比丘尼等修行者过世时,许多人会尊称他们涅槃了。大乘见地是佛菩萨能在涅槃中同时度众生,佛菩萨的涅槃叫“无住涅槃”。

Nirvána: Pojem nirvána (sanskrt) nebo nibbána (pálí) označoval původně vyhasnutí ohně. Gautama Buddha použil toto slovo ve smyslu ustání nesprávných skutečností, když přirovnal pominutí "žádostivosti" (taňhá), příčiny veškeré "strasti" (duhkha), k vyhasnutí plamene. Vyhasnutím žádostivosti v jejích třech aspektech, "chamtivosti" (rága), "nesnášenlivosti" (dósa) a "zaslepenosti" (móha), pomine "strast" (duhkha) a "nevědomost" (avidždžá). Chybným ztotožňováním žádostivosti s přirozenou vnitřní touhou lze dospět k chybnému chápání pojmu jako vyhasnutí duše. Je to riziko překladu a výkladu. Ve skutečnosti Gautama Buddha učil vedle vyhasnutí žádostivosti také kultivování vrozené "touhy" (chanda). Duše, pro kterou Gautama Buddha z jistých dobrých důvodů neužíval konkrétní pojem, vyhasnutím žádostivosti dojde "probuzení" (bódhi) a jedinec se tak stane buddhou ("probuzeným"). Vyhasnutí žádostivosti je pro něj cestou do říše nestvořeného: "Je nezrozené, nevzniklé, nezformované, nestvořené. Kdyby nebylo tohoto nezrozeného, nevzniklého, nezformovaného, nestvořeného, nebylo by úniku ze zrozeného, vzniklého, zformovaného, stvořeného. Protože ale je toto nezrozené, nevzniklé, nezformované, nestvořené, je tedy možný i únik ze zrozeného, vzniklého, zformovaného, stvořeného." To neznamená, že stvoření je negativní samo o sobě. Znamená to, že bychom se s ním neměli ztotožňovat, neboť je pouhým prostředkem, který je sám o sobě pomíjivý, takže únik je potřebný pro všechny jedince, kteří jsou do svého stvoření doslova propadnutí, jelikož se s ním ztotožňují. Únikem naznačená pozitivní existence je ve srovnání se světem, jak jej prožívá člověk, zcela jiná.