Mnoho lidí si v hlavě čte všechna slova „nahlas“ – buď pohybují rty, nebo si slova představují v hlavě. Říká se tomu sub-vokalizace a značně to zpomaluje rychlost čtení.   Hodí se to, když se děti učí číst, ale není to vhodné, pokud chcete číst rychleji. Sub-vokalizace vám umožní číst pouze tak rychle, jak mluvíte, což není dost rychle. Když se zbavíte sub-vokalizace, můžete tím zrychlit své čtení dvojnásobně, nebo i trojnásobně. Můžete si třeba vzít žvýkačku, broukat si, nebo dělat něco jiného. Zabránit si v tom, abyste v hlavě slyšeli slova, která čtete, není snadné, ale když se budete soustředit a trénovat, podaří se vám to. Dalším běžným zlozvykem, který lidem brání číst rychleji, je čtení každého slova zvlášť. Měli byste se snažit číst najednou slovní spojení nebo fráze.   Nezkušení čtenáři například frází „kůň je ve stáji“ přečtou následovně: kůň + je + ve + stáji a zpracovávají každé slovo zvlášť. Váš mozek má ale skvělou schopnost doplňovat si informace, takže ho můžete vytrénovat tak, aby zpracoval frázi „kůň je ve stáji“ jako jednu informaci obsahující klíčová slova „kůň“ a „stáj“. Toto bude stačit k tomu, aby si váš mozek zbývající slova doplnil. Stejným způsobem si můžete doplňovat informace a číst tedy v podstatě jen 50% všech slov. Když se to naučíte, budete číst mnohem rychleji. Když se děti učí číst, učí se dívat na každé slovo zvlášť. Vaše oči jsou ale schopny vidět mnohem více slov, než jen jedno – někdy až pět. Když se tedy budete dívat vždy jen na jedno slovo, budete číst pomaleji, než byste mohli.   Uvolněte obličej a dívejte se „jemnějším“ pohledem – budete schopni zaměřit se najednou na větší oblast stránky. Snažte se číst vždy alespoň čtyři slova najednou. Měli byste také zapojit periferní vidění. Díky tomu budete moci dočíst větu do konce, aniž byste museli očima přeostřovat a ušetříte čas. Tzv. regrese znamená číst jednu větu nebo frázi několikrát dokola, ať už vědomě, nebo nevědomě. Je jasné, že kvůli tomu budete číst mnohem pomaleji, aniž byste nutně lépe porozuměli tomu, co čtete.   Někteří lidé čtou vše víckrát, protože se v textu ztrácejí a musejí se tedy vracet například na začátky odstavců. Vezměte si ukazovátko, nebo nějakou záložku a při čtení si ji posouvejte. Můžete použít i vlastní prst. Jiní lidé čtou vše víckrát proto, že se jim nepodařilo při prvním čtení pochopit význam textu. Musíte se snažit soustředit se co nejlépe. Četba je aktivní činnost, ne pasivní. Měli byste se tedy zaměřit na to, o čem si čtete, abyste to nemuseli číst víckrát. Kromě toho se musíte rozhodnout, zda jsou tyto informace tak důležité, že stojí za to si je přečíst znovu – pokud jste pochopili základní význam věty nebo odstavce (i když jste nepřečetli každé slovo), nemá smysl číst text znovu. Mnoho lidí čte pomalu jednoduše proto, že si čtou v nevhodném prostředí. Pokud chcete číst rychle a pochopit vše, o čem si čtete, musíte se zbavit všech rušivých vlivů.   Nečtěte si v žádném rušném a hlučném prostředí, kde se lidé baví, nebo v pozadí hraje rádio nebo televize. To by vás rozptylovalo a museli byste číst celé pasáže textu znovu, nebo využívat sub-vokalizaci, abyste zpracovali význam textu. Čtěte si v tichém a klidném prostředí, kde se budete moci plně soustředit. Musíte se zbavit i vnitřního rozptýlení – nemyslete na nic jiného, než na to, o čem si čtete. Váš vnitřní monolog budete muset úplně vypnout. Chce to hodně soustředění, ale když se vám to povede, budete číst mnohem rychleji.
Přestaňte si v hlavě předčítat slova, která čtete. Nečtěte každé slovo zvlášť. Přestaňte zbytečně pohybovat očima. Přestaňte číst vše dvakrát. Nerozptylujte se.
Přestaňte si v hlavě předčítat slova, která čtete. Nečtěte každé slovo zvlášť. Přestaňte zbytečně pohybovat očima. Přestaňte číst vše dvakrát. Nerozptylujte se.