Dva rozdílné, avšak ekvivalentní zlomky mají (z definice) čitatele a jmenovatele takové, že jsou násobkem jeden druhého. Jinými slovy, vynásobením čitatele a jmenovatele zlomku stejným číslem dostanete ekvivalentní zlomek. Ačkoliv budou čísla v novém zlomku odlišná, jeho hodnota zůstane nezměněná.   Například když si vezmeme zlomek 4/8 a vynásobíme jeho čitatel i jmenovatel číslem 2, dostaneme zlomek (4×2)/(8×2) = 8/16. Tyto dva zlomky jsou si rovny. (4×2)/(8×2) je v podstatě to samé jako 4/8 × 2/2. Nezapomeňte, že při násobení zlomků násobíte protější čísla, tedy čitatel s čitatelem, jmenovatel se jmenovatelem. Všimněte si, že 2/2 se po vydělení rovná 1. Tudíž je jasné, proč jsou si zlomky 4/8 a 8/16 rovny, jelikož je 4/8 × (2/2) = 4/8. Stejně tak lze říci, že se 4/8 = 8/16. Jakýkoliv existující zlomek má nekonečně mnoho ekvivalentních zlomků. Čitatel a jmenovatel můžete vynásobit jakýmkoliv celým číslem bez ohledu na jeho velikost, přičemž vždy dostanete ekvivalentní zlomek. Stejně jako násobení lze k nalezení nového ekvivalentního zlomku původního zlomku využít i dělení. Jednoduše čitatel a jmenovatel zlomku vydělte stejným číslem a dostanete ekvivalentní zlomek. K tomu se vztahuje jediné varování: aby platil, musí mít výsledný zlomek na místě čitatele i jmenovatele celé číslo.  Podívejme se například znovu na zlomek 4/8. Pokud namísto násobení vydělíme jeho čitatel i jmenovatel číslem 2, dostaneme (4 ÷ 2)/(8 ÷ 2) = 2/4. 2 i 4 jsou celá čísla, takže jde o ekvivalentní zlomek.
Vynásobte čitatel a jmenovatel shodnými čísly. Vydělte čitatel i jmenovatel stejným číslem.
Vynásobte čitatel a jmenovatel shodnými čísly. Vydělte čitatel i jmenovatel stejným číslem.