Jedním z nejlepších způsobů, jak se uklidnit při nástupu stresu, je přestat pracovat se zdrojem stresu (je-li to možné). Občas k vychladnutí pomůže i několikasekundová pauza, po které se vrátíte zpět k řešení situace.  Zkuste počítat do desíti, nebo se 3-5× zhluboka nadechněte, než při vyhrocené situaci nebo rozhovoru vyslovíte odpověď. Dejte si pauzu. Když se například přiostřuje hádka s manželkou, dejte si pauzu a na okamžik se omluvte například tím, že “se právě cítíte trochu pod tlakem a potřebujete 15minutovou přestávku, než budete v diskuzi pokračovat.” Odejděte do jiné místnosti, soustřeďte se na hluboké dýchání a opakujte si nějakou uklidňující mantru, například: “Zvládnu to vyřešit v klidu. Dokážu to.” Když jsme ve stresu, naše tělo si občas stres vyloží jako útok a nahodí režim „uteč, nebo bojuj“. Ten stimuluje uvolnění hormonů, jako je například adrenalin, který převezme kontrolu nad tělem, zrychlí dech a zrychlí tep. Toto panické chování se po čase může stát pro mozek zvykem, takže se z něj stane takzvaná “automatická reaktivita.”  Když zpomalíte a zaměříte se na jednotlivé fyzické projevy, které v takové situaci zažíváte, zjistíte, jaké se vlastně cítíte při maximální stresové zátěži. Studie ukazují, že vědomým sledováním fyzických projevů těla můžete dokázat přenastavit automatické reakce svého mozku.  Zkuste si povšimnout všeho, co se s vaším tělem dějem, ale pokuste se to neposuzovat. Když se například strachujete, aby se vám povedla závěrečná zkouška, kterou skládáte za pár minut, možná si budete moci všimnout následujících projevů: “Cítím horkost v obličeji a jsem rudý. Moje srdce bije velmi rychle. Potí se mi dlaně. Je mi nevolno.” Snažte se tyto projevy vnímat jako naprosto přirozeně. Když se vám tělo přepne do režimu „uteč, nebo bojuj“, může míšní část nervové soustavy pořádně zamávat s vaším dýcháním. Možná se vám ve stresu dýchá obtížně, je však důležité, abyste se soustředili na několik dlouhých, vyrovnaných nádechů. Tím do těla dostanete zpátky kyslík a snížíte koncentraci laktátu v krevním řečišti, díky čemuž se uklidníte a uvolníte.  Možná si všimnete, že ve stresu vychází vaše dýchání z horní části hrudníku, nebo dokonce až z hrdla. Soustřeďte se na to, abyste namísto toho dýchali bránicí, tedy do břicha. Položte si jedu ruku na pod žebra a druhou na hrudník.  Pomalu se nadechněte nosem. Snažte se při nádechu napočítat do čtyř. Ucítíte, jak se vám při nádechu spolu s hrudníkem roztahuje i břicho – tomu se říká dýchání bránicí. Zadržte dech na 1-2 sekundy. Pak pomalu vydechněte nosem a ústy. Snažte se vychovat, než napočítáte do čtyř. Tento postup opakujte 6-10× za minutu po dobu několika minut. Možná vám také pomůže, když budete při dýchání odříkávat nějakou uklidňující mantru, abyste se lépe soustředili. Může to být slabika, jako třeba "oom," nebo nějaká fráze, například "nadechuju se do těla [při nádechu], s výdechem se uvolňuji [při výdechu]." Když jste ve stresu, možná podvědomě zatínáte nebo napínáte svaly, kvůli čemuž se můžete cítit ještě více ve stresu a “hotoví.” S pomocí progresivní svalové relaxace (neboli PMR) můžete napětí uvolnit a dostat se do stavu klidu a pohody. Při PMR se soustředíte na vědomé zatínání a následné uvolňování svalových skupin.  Několik návodů na PMR provádění cviků najdete zdarma na internetu. Kalifornská univerzita v Berkeley má skripta, podle kterých můžete postupovat. Univerzita MIT pak nabízí zdarma 11minutovou audio příručku PMR.  Pokud to jde, najděte si klidné a příjemné místo. I pokud nemůžete, stále lze několika PMR technik využít. Pokud můžete, uvolněte si oblečení. Pohodlně se usaďte, nebo si lehněte (pozor, vleže se můžete uvolnit tak moc, že usnete!). Během cvičení PMR pravidelně dýchejte. Začněte obličejovými svaly, neboť u řady lidí se stresové napětí hromadí právě ve tváři, a v oblast krku a ramen. Pro začátek otevřete na 5 sekund oči tak široce, jak jen to jde, a poté svaly uvolněte. Pak oči na 5 sekund co nejpevněji zavřete, a následně svaly uvolněte. Snažte se po 10 sekund vnímat, co v oblasti očí cítíte. Přesuňte se k další skupině. Stáhněte rty na pět sekund, a pak je uvolněte. Roztáhněte je do co možná nejširšího úsměvu, pět sekund setrvejte a uvolněte. Pak si opět dopřejte 10 sekund, kdy si užijete ten pocit uvolnění. Pokračujte v 5 vteřinovém protahování svalových skupin a následném uvolňování. Mezi každými skupinami si dejte 10 sekundovou pauzu. Postupujte dále všemi svalovými skupinami (pokud máte dostatek času): krkem, rameny, pažemi, hrudníkem, hýžděmi, stehny, lýtky, chodidly a prsty na nohou. Pokud nemáte čas na kompletní sestavu PMR, zkuste ji provést pouze se svaly obličeje. Můžete také vyzkoušet velmi rychlou masáž rukou, protože i v těch se často hromadí hodně napětí. Cvičení je přírodní zlepšovač nálady, protože se při něm uvolňují endorfiny, přírodní chemikálie, které vyvolávají pocity pohody a štěstí. Řada studií prokázala, že pravidelné cvičení z vás udělá klidnějšího a šťastnějšího člověka.  Ať už si půjdete zaběhat, zacvičit kalesteniku, nebo jógu, 30 minut každodenního fyzického cvičení vám může pomoci zůstat v klidu.   Cvičení může fungovat i jako prevence. Studie ukazují, že chvilka aerobního cvičení před tím, než se pustíte do potenciálně stresové situace, vám může pomoci zachovat chladnou hlavu.   Vyzkoušejte cvičení typu jóga nebo thai chi. Díky jejich zaměření na hluboké dýchání, meditaci a jemné pohyby těla vás tato cvičení mohou opravdu skvěle uklidnit.
Přestaňte dělat, cokoliv právě děláte. Vnímejte své rozpoložení. Několikrát se zhluboka nadechněte. Snažte se uvolnit svaly. Cvičte.
Přestaňte dělat, cokoliv právě děláte. Vnímejte své rozpoložení. Několikrát se zhluboka nadechněte. Snažte se uvolnit svaly. Cvičte.