Pokud objekt rovnoměrně zrychluje, je vzorec pro výpočet průměrné rychlosti jednoduchý: vav=vi+vf2{\displaystyle v_{av}={\frac {v_{i}+v_{f}}{2}}}. V této rovnici popisuje vi{\displaystyle v_{i}} počáteční rychlost a vf{\displaystyle v_{f}} konečnou rychlost. Pamatujte, že tento vzorec lze použít pouze pokud nedochází ke změně zrychlení.  Jako rychlý příklad si představme vlak zrychlující rovnoměrně z 30 m/s na 80 m/s. Průměrná rychlost vlaku za daný čas je rovna 30+802=55m/s{\displaystyle {\frac {30+80}{2}}=55m/s}. Rychlost můžete spočítat také ze změny polohy objektu za čas. To platí pro jakýkoliv příklad. Pamatujte však, že pokud se objekt nepohybuje konstantní rychlostí, dostanete ve výsledku průměrnou rychlost pohybu, nikoliv okamžitou rychlost v konkrétním čase.  Vzorec pro tento výpočet zní vav=xf−xitf−ti{\displaystyle v_{av}={\frac {x_{f}-x_{i}}{t_{f}-t_{i}}}}, čili "koncová poloha – počáteční poloha děleno koncový čas – počáteční čas." To lze zapsat také jako vav{\displaystyle v_{av}} = Δx / Δt, neboli "změna polohy za změnu času." Při zjišťování rychlosti záleží pouze na polohách, v nichž objekt začal a skončil svůj pohyb. To vám, spolu se směrem pohybu, dává přemístění, neboli změnu polohy.  The path the object took between these two points does not matter.   Příklad 1: Auto cestuje na východ z polohy x = 5 metrů. Po 8 sekundách je auto v poloze x = 41 metrů. Jaká je změna polohy auta? Změna polohy auta je (41m - 5m) = 36 metrů východně.   Příklad 2: Skokan vyskočí ze skokanského prkna 1 metr směrem vzhůru, a poté dopadne na hladinu vody o 5 metrů níže. Jaká je jeho změna polohy? Skokan skončil 4 metry pod úrovní výchozí polohy, proto je změna jeho polohy rovna 4 metrům směrem dolů, neboli -4 metrům. (0 + 1 - 5 = -4). Přestože urazil potápěč 6 metrů (jeden vzhůru, pět dolů), záleží zde pouze na tom, že je jeho koncová poloha vzdálená 4 metry od polohy počáteční. Jak dlouho trvalo objektu dosáhnout koncové polohy? V řadě příkladů to bude přímo zadáno. Pokud ne, zjistíte to odečtením počátečního čas od času koncového.    Příklad 1 (pokr.): Příklad říká, že autu trval přesun z počátečního do koncového bodu 8 sekund, což je i změna v čase.  Příklad 2 (pokr.): Pokud skokan vyskočil v čase t = 7 sekund a do vody dopadl v čase t = 8 sekund, je změna v čase rovna 8s - 7s = 1 sekundě. Abyste zjistili rychlost pohybu objektu, musíte vydělit změnu polohy změnou času. Dodejte směr pohybu a máte průměrnou rychlost.    Příklad 1 (pokr.): Auto se přesunulo o 36 metrů za 8 sekund. vav=36m8s={\displaystyle v_{av}={\frac {36m}{8s}}=} 4.5 m/s východně.  Příklad 2 (pokr.): Skokan změnil svou polohu o -4 za 1 sekundu. vav=−4m1s={\displaystyle v_{av}={\frac {-4m}{1s}}=} -4 m/s. (V jednom rozměru udávají záporná čísla obvykle směr "dolů" či "vlevo." Můžete však říci i "4 m/s dolů".) Ne všechny příklady na světě lze řešit jako pohyb po přímce. Pokud objekt v některém okamžiku zatočí, budete si muset situaci narýsovat a vyřešit geometrický výpočet, ze kterého dostanete uraženou vzdálenost.   Příklad 3: Muž běží 3 metry na východ, poté se obrátí o 90º a urazí 4 metry na sever. Jaká je změna jeho polohy?  Nakreslete si náčrtek a spojte počáteční a koncový bod přímkou. Ta je přeponou trojúhelníka, vypočtěte tedy její délku pomocí postupu pro pravoúhlý trojúhelník. V našem případě je změna polohy rovna 5 metrům severovýchodně. Někdy může váš učitel požadovat zjištění přesného směru pohybu (úhlu nad vodorovnou linkou). To provedete pomocí geometrických technik, nebo přidáním vektorů.
Zjistěte průměrnou rychlost při konstantním zrychlení. Sestavte rovnici pro polohu a čas. Zjistěte vzdálenost mezi počátečným a koncovým bodem. Vypočítejte změnu v čase. Vydělte celkovou změnu polohy celkovým časem. Vyřešte příklad ve dvourozměrném prostoru.
Zjistěte průměrnou rychlost při konstantním zrychlení. Sestavte rovnici pro polohu a čas. Zjistěte vzdálenost mezi počátečným a koncovým bodem. Vypočítejte změnu v čase. Vydělte celkovou změnu polohy celkovým časem. Vyřešte příklad ve dvourozměrném prostoru.