Pokud je četnost výskytu všech hodnot v datové řadě stejná, modus řady neexistuje, protože žádná z hodnot není zastoupená častěji než hodnoty ostatní. Například řada čísel, kde se každá hodnota vyskytuje jednou, modus nemá. To samé platí pro řady dat, ve kterých se každá hodnota vyskytuje dvakrát, třikrát atd.  Jestliže změníme naši ilustrační datovou řadu na {11, 15, 17, 18, 19, 21}, takže se v ní každá hodnota vyskytuje jedinkrát, pak tato řada modus nemá. To samé platí, pokud změníme řadu tak, aby se v ní každá hodnota objevila dvakrát: {11, 11, 15, 15, 17, 17, 18, 18, 19, 19, 21, 21}. Obecně jsou nejčastější kvantitativní datové řady, které pracují s daty ve formě čísel. Některé datové řady však číselnou podobu nemají. V takovém případě lze – stejně jako u numerické datové řady – za "modus" označit tu hodnotu, která se v datové řadě vyskytuje nejčastěji.  Zároveň může být v takovéto řadě možné najít modus i přesto, že není možné určit smysluplný průměr či medián.   Například: přírodovědecký posudek zjistí druh každého stromu rostoucího v malém parku. Datová sada typů stromů v parku je {Cedr, Olše, Cedr, Borovice, Cedr, Cedr, Olše, Olše, Borovice, Cedr}. Tento druh datové sady se nazývá nominální, protože lze její jednotlivé prvky rozlišit pouze dle označení. V tomto případě je modem datové sady Cedr, protože se vyskytuje nejčastěji (pětkrát, na rozdíl od tří výskytů olše a dvou výskytů borovice). Všimněte si, že v datové řadě z tohoto příkladu nelze vypočítat medián ani průměr, protože jednotlivé prvky nemají žádnou číselnou hodnotu. Jak bylo zmíněno, v určitých případech je možné, aby se modus, medián a/nebo průměr překrývaly. Ve speciálních vybraných případech, kdy hustota funkce datové řady tvoří perfektně symetrickou křivku s jediným modem (například Gaussova křivka), mají modus, medián i průměr stejnou hodnotu. Protože funkce rozložení znázorňuje relativní četnost výskytu prvků, bude modus logicky ve středu křivky symetrického rozložení, jelikož nejvyšší bod grafu udává nejčastěji se vyskytující hodnotu. Protože je řada dat symetrická, bude tento bod na grafu odpovídat také mediánu (střední hodnotě řady) i průměru (průměrné hodnotě řady dat).   Uvažme například datovou řadu {1, 2, 2, 3, 3, 3, 4, 4, 5}. Pokud bychom znázornili její graf rozložení, dostali bychom symetrickou křivku, která dosahuje v bodě x = 3 výšky 3, zatímco v bodech x = 1 a x = 5 klesá na výšku 1. Protože je nejčastější hodnotou řady 3, je modem. Protože středovou trojku v datové z každé strany obklopují 4 hodnoty, je číslo 3 rovněž mediánem. A konečně, průměr datové řady dává 1 + 2 + 2 + 3 + 3 + 3 + 4 + 4 + 5 = 27/9 = 3, což znamená, že je 3 zároveň i průměrem. Výjimku z tohoto pravidla tvoří symetricky rozložená řada dat s více než jedním modem. V takovém případě, jelikož může mít datová řada jen jediný medián a průměr, nebudou s jejich hodnotami oba mody souhlasit.
Všimněte si, že v datové řadě, kde se všechna čísla vyskytují stejně často, modus neexistuje. Všimněte si, že modus řady nenumerických hodnot lze zjistit stejně, jako modus číselné řady. Všimněte si, že pro unimodální symetrickou distribuci mají modus, medián a průměr stejnou hodnotu.
Všimněte si, že v datové řadě, kde se všechna čísla vyskytují stejně často, modus neexistuje. Všimněte si, že modus řady nenumerických hodnot lze zjistit stejně, jako modus číselné řady. Všimněte si, že pro unimodální symetrickou distribuci mají modus, medián a průměr stejnou hodnotu.