Nudit vás může spousta věcí – pro mnoho lidí je to například dlouhá fronta v obchodě, nebo dopravní zácpa.  Lidé, kteří mají opakující se jednoduchou práci a nepřijdou do styku s ostatními lidmi, se také často nudí.  Lidé se obecně více nudí v situacích, které jsou odvislé od času a ne úsilí. Situace s neurčitým výsledkem, nebo nedostatečnou odměnou, mohou také způsobovat nudu.   Například bez ohledu na to, jak dobře umíte řídit, vás dopravní zácpa začne nudit, protože nemáte žádnou možnost, jak tuto situaci ukončit. Musíte prostě počkat, dokud nebudete moci jet dál. Také nemůžete vědět, jak dlouho budete v zácpě trčet – může to být deset minut, nebo dvě hodiny. Taková situace je největší příčinou nudy, protože není možné ji změnit vlastním přičiněním a nevíte, kdy a zda skončí. Lidé jsou nejspokojenější, když jsou jim kladeny výzvy, které je ovšem možné splnit. Pokud očekávají úspěch a získají za své snahy nějakou odměnu, nemají sklony k nudě.  Někteří lidé mají vyšší úroveň „povahové“ nudy, což znamená, že se často nudí i v situacích, které ostatní lidé nepovažují za nudné. Když se nudíte, změní se vaše držení těla a pozice. Lidé, kteří se nudí, se často hrbí, nebo se v křesle zaklánějí. Mívají také předsunutou hlavu. Mezi další fyzické příznaky nudy patří neschopnost udržet otevřené oči a ospalost.  Někteří lidé na nudu reagují agitací, spíše než letargií. Tito lidé často poklepávají nohama, nervózně pobíhají, nebo bubnují prsty do nábytku. Nuda je více, než jen to, že nemáte co dělat. Lidé se často nudí, když potřebují nějakou stimulaci, ale nedokážou navázat interakce s ostatními lidmi a okolím. Nuda je pocit nespokojenosti, který přichází, když se nemůžete zapojit do svého prostředí.   Je možné se nudit i na místech, která nabízejí stimulaci, pokud se nedokážete spojit s ostatními lidi. Pokud jste například na koktejlovém večírku, kde nikoho neznáte, možná se budete nudit, i když se kolem vás bude dít spousta věcí. Vědci zjistili, že se pocit nudy skládá z několika komponentů. Nuda se objevuje, když nejsme schopni věnovat pozornost vnitřním informacím (myšlenkám a pocitům) a vnějším informacím (tomu, co se děje kolem vás). Tyto informace potřebujete k tomu, abyste se mohli účastnit činností, které vám přinášejí potěšení (pocitový opak nudy).   Když si uvědomíte, že nejste schopni dávat pozor, můžete začít hledat důvod tohoto problému. Možná zjistíte, proč máte problémy se spojením díky tomu, že se zaměříte na své prostředí. Možná si například říkáte: „Nemám co dělat.“ Ve skutečnosti ale jistě máte co dělat, ale nuda převedla vaši odpovědnost jinam. Je možné, že si stres interpretujete jako nudu. Stres vám může také způsobit problémy začlenit se do prostředí, takže někdy můžete mít pocit, že se nacházíte v „nudné“ situaci. Pokud jste neklidní nebo podráždění, máte problémy se soustředěním a nedokážete se rozhodovat, je možné, že pociťujete stres, ne nudu.   Stres prokazatelně způsobuje problémy s udržením pozornosti. Když jste ve stresu, pravděpodobně nebudete schopni se soustředit a nic vás nebude bavit.   Tím se vytvoří ideální podmínky pro nudu. Každý prožívá stres jiným způsobem. U některých lidí se projevuje fyzickými příznaky, jako jsou bolesti hlavy nebo břicha, pálení žáhy, únava, nebo svalové napětí. U jiných se projevuje pocity vzteku, smutku, nebo depresemi. Je samozřejmě možné pociťovat i více těchto příznaků najednou. Když se budete bát, že neuspějete v něčem, co jste se rozhodli udělat, budete mít mnohem větší riziko prokrastinace. Pracovní stres, jako je například strach z neúspěchu u důležitého úkolu, nebo strach z toho, jak budete působit na své nadřízené, je také běžnou příčinou prokrastinace.  Pokud odkládáte něco, co musíte udělat, je možné, že využíváte jídlo jako rozptýlení. Deník, do kterého si budete zapisovat vše, co sníte, vám pomůže uvědomit si, kdy jíte proto, že máte hlad a kdy jíte proto, že se vám nechce dělat něco jiného.   Když si stanovíte přesné termíny pro všechny své úkoly, podaří se vám pokořit prokrastinaci.  Když se zbavíte zdroje svého stresu, také vám to pomůže vyhnou se prokrastinaci. Nemusíte se odsuzovat za to, že často prokrastinujete. Výzkumy prokázaly, že když si odpustíte a připravíte se na následující pracovní úkol, je to produktivnější, než když si svoji prokrastinaci vyčítáte.
اعرف متى يهاجمك الملل. لاحظ جسدك. اعرف ما معنى أن تشعر بالملل. تعلـَّم إدراك الضغط العصبي. اعرف التسويف.
اعرف متى يهاجمك الملل. لاحظ جسدك. اعرف ما معنى أن تشعر بالملل. تعلـَّم إدراك الضغط العصبي. اعرف التسويف.