Řekněme, že měříte klacík, který má téměř 4,2 cm, plus mínus 1 milimetr. To znamená, že víte, že by měl být klacík velký 4,2 cm, ve skutečnosti však může být mírně větší či menší (oproti měření), což vám dává chybu 1 mm.  Nejistotu pak uvedete takto: 4,2 cm ± 0,1 cm. To lze přepsat také do tvaru 4,2 cm ± 1 mm, jelikož 0,1 cm = 1 mm. Měření zahrnující výpočet nejistoty se obvykle zaokrouhlují na jednu či dvě platné číslice. Nejdůležitější však je, abyste experimentálně zjištěné hodnoty zaokrouhlili na stejný počet desetinných míst jako nejistotu, takže budou výsledky konzistentní.   Pokud jste experimentálně naměřili 60 cm, měla by i spočtená nejistota být zaokrouhlená na celé číslo. Nejistota tohoto měření například může být 60 cm ± 2 cm, nikoliv však 60 cm ± 2,2 cm. Pokud jste experimentálně naměřili 3,4 cm, pak byste měli nejistotu zaokrouhlit na 0,1 cm. Nejistota tohoto měření například může být 3,4 cm ± 0,1 cm, ne však 3,4 cm ± 1 cm. Řekněme, že měříte průměr kulatého míčku pravítkem. To je obtížné, protože nelze přesně říci, kde se okraje míčku promítají na pravítko (protože jsou zaoblené, nikoliv rovné). Řekněme, že pravítko umí měřit s přesností na 0,1 cm – to však neznamená, že změříte průměr s takovouto přesností.   Prozkoumejte okraje míčku a pravítka, abyste odhadli, jak přesně můžete průměr změřit. U standardního pravítka uvidíte zřetelně značky po 0,5 cm – řekněme však, že můžete být ještě o maličko přesnější. Pokud se zdá, že se k přesnému výsledku dokážete přiblížit na 0,3 cm, pak dostáváte nejistotu 0,3 cm. Nyní změřte průměr míčku. Řekněme, že jste naměřili asi 7,6 cm. Jednoduše tedy uveďte výsledek měření a jeho nejistotu. Průměr míčku je 7,6 cm ± 0,3 cm. Řekněme, že měříte stoh 10 obalů na CD, které mají stejnou délku. Řekněme, že chcete zjistit tloušťku jediného obalu na CD. Výsledek měření bude tak malý, že dostanete vcelku vysokou procentuelní nejistotu.  Když však změříte celý stoh najednou, můžete jednoduše vydělit výsledek měření i jeho nejistotu počtem CD obalů. Tak získáte tloušťku jednoho obalu.   Řekněme, že se s pomocí pravítka přiblížíte k výsledku na 0,2 cm. Nejistota měření je tedy ± 0,2 cm. Nyní řekněme, že jste naměřili celkovou tloušťku všech obalů na CD ve stohu 22 cm. Nyní stačí vydělit měření i nejistotu číslem 10, tedy počtem obalů na CD. 22 cm/10 = 2,2 cm a 0,2 cm/10 = 0,02 cm. To znamená, že je tloušťka jednoho obalu na CD rovna 2,20 cm ± 0,02 cm. Snížením nejistoty (ať už měříte délku předmětu, nebo čas, za který urazí určitou vzdálenost) pomocí několikrát opakovaného měření zvýšíte své šance na získání přesného výsledku. Výpočtem průměrné hodnoty z více měření získáte při výpočtu nejistoty přesnější odhad výsledku.
Uvádějte nejistotu ve správném tvaru. Experimentálně změřené hodnoty vždy zaokrouhlete na stejný počet desetinných míst jako nejistotu. Vypočtěte nejistotu jediného měření. Vypočtěte nejistotu jednoho měření několika předmětů. Proveďte opakovaná měření.
Uvádějte nejistotu ve správném tvaru. Experimentálně změřené hodnoty vždy zaokrouhlete na stejný počet desetinných míst jako nejistotu. Vypočtěte nejistotu jediného měření. Vypočtěte nejistotu jednoho měření několika předmětů. Proveďte opakovaná měření.