Pokud se studie účastní lidé, zjistěte si o nich všechny informace, které by pro vás mohly být důležité (lékařská anamnéza, rodinná historie, historie organizace atd.). Když budete tyto informace znát, budete schopni provést lepší výzkum a srovnávat své případy s ostatními studiemi.  U jakékoli případové studie je dobré těžit ze základních strategií akademického výzkumu. U případové studie, která zkoumá lidi, vám etická pravidla většinou neumožní je „špehovat.“ Musíte se naučit provádět rušivé pozorování, což v podstatě znamená, že účastníci vědí, že je sledujete. Na rozdíl od kvantitativní studie s nimi smíte mluvit, pečovat o ně a účastnit se s nimi různých aktivit. Někteří výzkumníci se snaží držet si odstup, ale uvědomte si, že vaše přítomnost chování subjektů ovlivní bez ohledu na to, jaký vztah s nimi budete mít.   Když si získáte důvěru účastníků, budou se chovat uvolněněji. Když budete lidi pozorovat doma, na pracovišti, nebo v jiném „přirozeném“ prostředí, dosáhnete přesnějších výsledků, než kdybyste je sledovali v laboratoři nebo v kanceláři. Je běžnou praxí subjektům rozdat na začátku studie dotazníky. Subjekty vědí, že je chcete studovat, takže se jejich chování změní, ale díky dotazníku se vám může podařit získat určité informace. Během pozorování si budete muset psát poznámky. U některých studií je dokonce možné požádat účastníky, aby si vedli deník, který vám později odevzdají. Podle délky trvání studie budete se subjekty mluvit jednou týdně, jednou měsíčně, nebo i jednou či dvakrát za rok. Připravte si otázky k rozhovorům, které jste si vymysleli a snažte se toho zjistit co nejvíce:  Popište zážitky – požádejte subjekty, aby vám popsaly zkušenosti a zážitky, které studujete. Popište význam – požádejte subjekty, aby vám popsaly, co pro ně dané zážitky znamenají a co si z nich odnesly. Ptejte se na duševní a emocionální asociace s tématem vašeho studia, ať už jde o nemoc, nějakou událost, nebo jiné téma. Doplnění – na pozdější rozhovory si připravte otázky, kterými si doplníte informace, které vám scházely, nebo které jsou relevantní ve vztahu k probíhajícímu výzkumu případové studie. Případová studie může působit jako méně závislá na informacích, než například lékařský experiment, ale přesto je nutné držet se metodologie. Pokud máte tendence studovat jednoho účastníka více než ostatní, začněte se zabývat i „typičtějšími“ účastníky. Při procházení poznámek se zamyslete nad svojí logikou a zbavte se všech potenciálních závěrů, které nejsou podpořeny pozorováním. Všechny citované zdroje musíte zkontrolovat a ověřit si jejich spolehlivost. Vraťte se zpět ke svým otázkám a připravte se na to, že vás nasbíraná data překvapí. Budete muset všechny informace spojit dohromady a vytáhnout z nich to nejdůležitější, zejména pokud vaše studie trvala několik měsíců, nebo několik let.  Pokud spolupracujete s ostatními lidmi, budete muset některé sekce dokončit společně, abyste měli jistotu, že vaše studie bude koherentní. Jeden z vás může například zpracovat tabulky z dat, které jste nasbírali a druhý může psát analýzu jednoho z hlavních bodů, které jste si stanovili před začátkem studie. Na základě otázek, které jste chtěli zodpovědět, můžete psát buď popisnou zprávu, analytický argument popisující jediný případ, nebo návrh k dalšímu výzkumu či projektu. Uveďte všechna pozorování a rozhovory, které jste provedli a v případě potřeby doplňte i další údaje (například celé znění rozhovorů).  Pokud píšete případovou studii pro neakademické publikum, pište jednodušším stylem a popisujte všechny události chronologicky. Také omezte využití žargonu.
Proveďte si výzkum na pozadí. Naučte se provádět rušivé pozorování. Dělejte si poznámky. Udělejte rozhovory. Buďte rigorózní. Získejte všechna data a analyzujte je. Napište zprávu o případové studii.
Proveďte si výzkum na pozadí. Naučte se provádět rušivé pozorování. Dělejte si poznámky. Udělejte rozhovory. Buďte rigorózní. Získejte všechna data a analyzujte je. Napište zprávu o případové studii.