FrancophonIA/ELRC3.0 huggingface dataset:
Estonian: Gutali kohaspetsiifiliste PNEC-väärtuste arvutamisel kasutati pinnase PNEC-väärtuse Exceli arvutusvahendit (mille töötas välja Arche Consulting)
Latvian: Vietas specifiskā PNEC aprēķināšanu Gutal veica, izmantojot Excel rīku augsnes PNEC kalkulatoru (izstrādātājs Arche Consulting)
Estonian: Et IDMMi on arvestatud ka tsingiga kokkupuudet käsitlevas EFSA hindamises, võib seda keskkonnaga kokkupuute hindamisel pidada asjakohaseks ka veterinaarravimite hindamise puhul.
Latvian: Turklāt, tā kā EFSA cinka ekspozīcijas izvērtējumā IDMM tika ņemts vērā, to var arī uzskatīt par nozīmīgu, izvērtējot veterinārās zāles apkārtējās vides izvērtējuma aspektā.
Estonian: Tsingi kogunemisest tuleneva riski vähendamiseks keskkonnakomponentides soovitatakse ravimiteabesse lisada mitu riskivähendusmeedet.
Latvian: Lai samazinātu cinka uzkrāšanās radīto risku apkārtējās vidēs, ierosināts zāļu informācijā iekļaut vairākus RMM.
Estonian: IDMMis kasutatud teatatud kasutuskogustest (EFSA 2012)
Latvian: Tomēr, ja lietošanas ātrumi ir lielāki par tiem, kādi ziņoti, lietojot IDMM (EFSA, 2012)
Estonian: Kuigi see riskivähendusmeede vähendaks tõenäoliselt riski kõigis komponentides, võib risk jääda alles pinnavee ja eelkõige sette puhul.
Latvian: Lai gan šis RMM, visticamāk, mazinātu risku visās vidēs, saglabājas virsmas ūdens un īpaši nogulšņu risks.
Estonian: Tsinkoksiid kuulub praegu mitmes ELi liikmesriigis veterinaarravimite hulka, mis on näidustatud kasutamiseks sigadel.
Latvian: Cinka oksīds ir izmantots veterinārās zālēs, kas šobrīd ir reģistrētas vairākās ES dalībvalstīs lietošanai cūkām.
Estonian: Põrsaste ravimsööda eelsegu Gutal 1000 g/kg (edaspidi „Gutal") sisaldab toimeainena tsinkoksiidi.
Latvian: Gutal 1000 g/kg premiksa ārstnieciskās barības pagatavošanai sivēniem (turpmāk dēvēts par "Gutal") aktīvā viela ir cinka oksīds.
Estonian: Detsentraliseeritud menetluse käigus avastasid riske Belgia, Madalmaad ja Prantsusmaa, kes leidsid, et Gutali müügiluba võib põhjustada tõsist keskkonnariski ja et riski ohjamiseks pakutud riskivähendusmeetmed on ebapiisavad, et ohjata või ennetada järjepidevat tsingi kogunemist, ning lisaks ei ole neid asjakohane rakendada kõigis seakasvatusettevõtetes.
Latvian: Decentralizētās procedūras laikā Beļģija, Francija un Nīderlande noteica riskus, uzskatot, ka Gutal reģistrācijas apliecības izsniegšana var radīt potenciālu nozīmīgu risku apkārtējai videi un ka piedāvātie riska mazināšanas pasākumi nav pietiekami, lai kontrolētu vai novērstu nepārtrauktu cinka uzkrāšanos, turklāt tos nav iespējams ieviest visās cūku fermās.
Estonian: Viimaseks soovitatakse ravimi omaduste kokkuvõttes järgida kohalike/riiklike asutuste võetud meetmeid, et ennetada puhveralade loomisega sõnniku kandumist vette ja mineraalide liigset lekkimist.
Latvian: Visbeidzot, zāļu aprakstā ieteikts ievērot vietējo/valsts iestāžu lietotos pasākumus, lai novērstu kūtsmēslu nokļūšanu ūdeņos un pārmērīgas minerālvielu noplūdes, ieviešot buferzonu.
Estonian: Iga komponendi riski hindamiseks pärast sõnniku pikaaegset kasutamist pinnasel võrreldi iga FOCUSe stsenaariumi PEC- ja PNEC-väärtusi kolmes ajapunktis (aastad 2020, 2040, 2060), kasutades kaht kasutuskogust: halvimat võimalikku kasutuskogust (7 kg tsinki ha a-1
Latvian: Lai pēc plašas kūtsmēslu izmantošanas zemē izvērtētu katras vides risku, katram FOCUS scenārijam trijos laika punktos (gadi: 2020, 2040, 2060) salīdzināja PVK un PNEC vērtības, izmantojot divus izmantošanas ātrumus: izmantošanas ātrumu sliktākajā gadījumā (7 kg cinka ha a-1
Estonian: Veterinaarravimite komitee järeldas, et Madalmaade ja Prantsusmaa nimetatud probleemid ei takista müügilubade andmist, tingimusel, et ravimiteabesse lisatakse soovitatud riskivähendusmeetmed, mis vähendavad eeldatavasti tsingi kogunemist.
Latvian: CVMP secināja, ka Francijas un Nīderlandes izteiktajām bažām nevajadzētu aizkavēt reģistrācijas apliecību izsniegšanu, ņemot vērā, ka zāļu informācijā pievienoti ieteicamie riska mazināšanas pasākumi, kas paredzami mazinās cinka uzkrāšanos.
Estonian: Iga komponendi (pinnas, vesi ja sete) puhul sõltub tsingi biosaadavus mitmest biootilisest ja abiootilisest tegurist.
Latvian: Katrai videi (augsne, ūdens un nogulsnes) cinka biopieejamība ir atkarīga no dažādiem biotiskiem un abiotiskiem faktoriem.
Estonian: Veekomponendi puhul on tsingi biosaadavuse arvutamisel kasutatud metalli biosaadavuse hindamisvahendit (Ühendkuningriigi keskkonnaamet)
Latvian: Ūdens vidē cinka biopieejamība ūdenī tiek noteikta, izmantojot Metāla biopieejamības novērtēšanas rīku (Apvienotās Karalistes Vides aģentūra)
Estonian: Kuigi biosaadavuse andmeid saab seega korrigeerida nii pinnase kui ka pinnavee puhul, ei ole selles keskkonnariski hindamises võimalik korrigeerida sette PEC-väärtuste arvutamist.
Latvian: Tādēļ, lai gan augsnes, gan virsmas ūdeņiem var koriģēt biopieejamību, šajā apkārtējās vides riska izvērtējumā PVK nogulšņu aprēķina korekcija nav bijusi iespējama.
Estonian: , välja arvatud juhtudel, kus need ei pruugi olla kooskõlas ühise põllumajandustavaga konkreetses liikmesriigis, näiteks liikmesriikides, kus sõnnikuga kauplemine on levinud ja seetõttu ei tegele sõnniku laotamisega ilmtingimata põllumajandustootja, või juhtudel, kus riskivähendusmeetme mõju ei ole lõplikult tõestatud (nt puhveralades).
Latvian: , izņemot gadījumus, kad tas varētu neatbilst parastajai lauksaimniecības praksei noteiktajā dalībvalstī, piemēram, dalībvalstis, kurās bieži sastopama kūtsmēslu tirdzniecība, tādēļ lopkopis var nebūt persona, kas izmanto kūtsmēslus, vai gadījumi, kad RMM iedarbība nav noteikti
Estonian: Toksilisus sõltub keskkonnatingimustest ja levialast.
Latvian: Toksicitāte būs atkarīga no vides apstākļiem un organismu dzīves vides.
Estonian: Ravitud loomade sõnniku laotamisel tuleb rangelt järgida riiklikes või kohalikes määrustes määratletud minimaalset kaugust pinnaveeni ja rakendada minimaalselt 3-meetrist puhvertsooni, sest sõnnik sisaldab tsinki, millel võivad olla kahjulikud toimed vesikeskkonnale.
Latvian: Izmantojot no ārstētiem dzīvniekiem iegūtus mēslus, strikti jāievēro nacionālajos vai vietējos noteikumos paredzētais minimālais attālums līdz virszemes ūdenstilpēm un vismaz 3 m buferzona, jo mēslu sastāvā ir cinks, kas var negatīvi ietekmēt ūdens vidi.
Estonian: Kuigi ühe uuringu tulemusnäitaja andmed ei olnud piisavalt kvaliteetsed, et arvutada üldist PNEC-väärtust, millest tuletatakse kohaspetsiifilisi PNEC-väärtusi, lepiti kokku, et sellest ühest uuringust mõjuandmete väljajätmine ei muudaks oluliselt arvutatud PNECväärtust.
Latvian: Lai gan viena pētījuma galarezultātu kvalitāte nebija pietiekama, lai tos izmantotu vispārējās PNEC vērtības aprēķināšanā, no kuras ieguva centra specifiskos PNEC, pieņēma, ka, izlaižot viena pētījuma iedarbības datus, aprēķinātais PNEC netiks nozīmīgi mainīts.
Estonian: Esitatud teave viitab, et esineb vigu ja need on suuremad settekomponendi ja väikeste laadimiste korral.
Latvian: Nodrošinātā informācija norāda, ka pastāv kļūdas un ka tās īpaši izteiktas nogulšņu vidē mazās ievadēs.
Estonian: Praegu ei ole konkreetselt tsinki käsitlevad andmed kättesaadavad, kuid indikaatorina võib kasutada puhverribade võimet vähendada heljuvate setete koguseid, mis on peamine viis tsingi kandumiseks kohalikesse vooluveekogudesse.
Latvian: Pašlaik nav pieejami specifiski dati par cinku, tomēr buferlīniju spēju samazināt atšķaidītas nogulšņu slodzes, kas ir galvenais cinka transportēšanas veids uz vietējām ūdenstilpnēm, var izmantot kā indikatoru.
Estonian: Esiteks tuleb ravitud põrsaste lahjendamata sõnnikut enne pinnasel kasutamist lahjendada (nii et ravimit sisaldav sõnnik moodustab kogu segust 40% või vähem).
Latvian: Pirmkārt, pirms izmantošanas zemē ārstēto sivēnu neatšķaidītie kūtsmēsli ir jāatšķaida (lai medikamentus saturošie kūtsmēsli ir 40 % vai mazāk no kopējā maisījuma).
Estonian: Menetluses paluti veterinaarravimite komiteel kaaluda, kas Gutal võib tekitada väga suurt keskkonnariski kui veterinaarravim, mis sisaldab toimeainena tsinkoksiidi, mis on veeorganismidele äärmiselt toksiliseks liigitatud metall, ja kui see on nii, siis kas riskivähendusmeetmeid saab pidada asjakohaseks, et ohjata ja/või ennetada keskkonnariske piisavalt.
Latvian: Šajā procedūrā CVMP lūdza izvērtēt, vai veterināro zāļu Gutal, kuru aktīvā viela ir cinka oksīds, metāla viela, kas ir klasificēta kā ļoti toksiska ūdens organismiem, var radīt potenciāli nozīmīgu risku apkārtējai videi un, ja tas ir šāds gadījums, vai riska mazināšanas pasākumi uzskatāmi par pietiekamiem, lai atbilstoši kontrolētu un/vai novērstu vides riskus.
Estonian: Tsink kinnitub tugevasti AVSile ja muutub bioloogiliselt kättesaamatuks, mistõttu tuleb teha muudatus setteprotsessides osalevate metallide biosaadavust käsitlevas kokkupuute hindamises (ECHA 2014)
Latvian: Cinks cieši saistās ar SGS un kļūst bioloģiski nepieejams, kas ļautu koriģēt metālu biopieejamības ekspozīcijas izvērtējumu nogulšņu sistēmās (ECHA 2014)
Estonian: Toetavaid väliuuringuid tsingi kogunemise kohta pinnasesse on vähe ja kättesaadavaid andmeid võib pidada küsitavaks või mitte piisavalt usaldusväärseks, sest need ei pruugi kajastada näiteks seakasvatuses kasutatavat tsinkoksiidi sisaldava sõnniku eeldatavat kasutussagedust ega kogu Euroopas leiduvaid pinnaseliike.
Latvian: Pamatojoši lauka pētījumi par cinka uzkrāšanos augsnēs ir reti sastopami, un pieejamos datus var uzskatīt par šaubīgiem vai ar ierobežotu drošticamību, jo, piemēram, tie var neatspoguļot kūtsmēslu lietošanas veidu, kāds paredzams pēc cinka oksīda lietošanas cūkkopībā, vai visā Eiropā sastopamus augsnes veidus.
Estonian: Gutal sisaldab toimeainena tsinkoksiidi.
Latvian: Gutal aktīvā viela ir cinka oksīds.
Estonian: Metallide biosaadavuse hindamisvahend põhineb tsingi biootilise ligandi mudelite väljunditel ja tsingi keskkonnakvaliteedi standardi tuletamiseks kasutatud andmekogumil ning see vajab ainult vee pH, lahustunud orgaanilise süsiniku ja lahustunud kaltsiumisisalduse sisendandmeid, kuid ei arvesta muude selliste ioonide olemasolu, mis võivad mõjutada tsingi teket ja seega biosaadavust.
Latvian: Metālu biopieejamības izvērtējuma rīks ir pamatots ar datiem, kas par cinku iegūti no Biotiskā ligandu modeļa un cinka Vides kvalitātes standarta iegūšanā izmantotās datu kopas, tajā tikai jāievada dati par ūdens pH, izšķīdušo organisko oglekli un izšķīdušā kalcija koncentrāciju, bet tajā netiek ņemta vērā citu jonu klātbūtne, kas varētu ietekmēt cinka noteikšanu un tādā veidā arī biopieejamību.
Estonian: Nendest ebamäärasustest hoolimata ja parema alternatiivi puudumisel ollakse seisukohal, et IDMMi võib kasutada selleks, et rahuldavalt hinnata Gutali kasutamisest põhjustatud keskkonnariski.
Latvian: Neņemot vērā šīs neskaidrības un tā kā nav labākas alternatīvas, tiek uzskatīts, ka IDMM var lietot, lai iegūtu saprātīgu vides risku izvērtējumu, kas radies Gutal lietošanas dēļ.
Estonian: IDMMiga vaadeldakse ka mitut pinnasekomponenti ning nende ja veekomponentide muutusi.
Latvian: IDMM vēl ņem vērā vairākas augsnes vides un caurteces starp tām un ūdens vidēm.
Estonian: Kuigi IDMMi valideerimise andmed on piiratud, on need piisavad, et olla kindel, et mudelit saab kasutada tsingi ja keskkonna kokkupuute piisavaks pragmaatiliseks hindamiseks.
Latvian: Lai gan IDMM validācijas dati ir ierobežoti, tie ir pietiekami, lai pārliecinātos, ka modeli var lietot, lai iegūtu plašu, pragmatisku cinka ekspozīcijas izvērtējumu apkārtējā vidē.
Estonian: • Samas peetakse asjakohaseks, et pärast Gutali kasutamise keskkonnaprobleemidega tegelemist ja tsinki sisaldavate veterinaarravimite kasutamisest põhjustatud keskkonnariski tuvastamist võetakse täiendavad riskijuhtimismeetmed, et vähendada tsingi kogunemist pinnase-, vee- ja settekomponendis.
Latvian: • Tomēr uzskatāms par atbilstošu, ka, izvērtējot Gutal lietošanas apkārtējās vides bažas un nosakot to kā apkārtējās vides risku, izmantojot cinku saturošas veterinārās zāles, tiek veiktas turpmākas riska pārvaldīšanas darbības, lai mazinātu cinka uzkrāšanos augsnes, ūdens un nogulšņu vidēs.
Estonian: Report to the European Food Safety Authority - http://www.efsa.europa.eu/en/supporting/pub/74e.htm EFSA Scientific Opinion on safety and efficacy of zinc compounds (E6) as feed additive for all animal species: Zinc oxide, based on a dossier submitted by Grillo Zinkoxid GmbH/EMFEMA - http://www.efsa.europa.eu/en/search/doc/2970.pdf
Latvian: Report to the European Food Safety Authority - http://www.efsa.europa.eu/en/supporting/pub/74e.htm EFSA Scientific Opinion on safety and efficacy of zinc compounds (E6) as feed additive for all animal species: Zinc oxide, based on a dossier submitted by Grillo Zinkoxid GmbH/EMFEMA - http://www.efsa.europa.eu/en/search/doc/2970.pdf nogulsnēs - mazāk precīzi.
Estonian: Siiski on mõne stsenaariumi põhjal tuvastatud iga komponendi ja iga uuritud kasutuskoguse riskid.
Latvian: Tik un tā visām vidēm ir noteikti riski, un dažiem scenārijiem pētīti visi izmantošanas ātrumi.
Estonian: Pinnases biosaadavuse (ja seega ökotoksilisuse) määramise kõige tähtsamad tegurid on pinnaseliik ning aeg pinnases tsingi tekke ja toksilisuse testimise (nn vananemise) vahel.
Latvian: Nosakot biopieejamību (un tādā veidā arī ekotoksicitāti) augsnēs, svarīgākie faktori ir augsnes veids un laiks starp cinka pievienošanu augsnei un toksicitātes pārbaudīšanu ("novecošana").
Estonian: Arvestades, et veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (VICH) ja veterinaarravimite komitee suunised, mis käsitlevad veterinaarravimite II faasi keskkonnariski hindamist, ei ole välja töötatud peamiselt anorgaaniliste molekulide kohta, ei sobi suunistes kirjeldatud oletused ja kokkupuutemudelid sellisele ainele nagu tsink.
Latvian: Ņemot vērā, ka VICH un CVMP vadlīnijas par veterināro zāļu II fāzes apkārtējās vides izvērtējumu primāri nav izstrādātas neorganiskām molekulām, daudzi no vadlīnijās aprakstītajiem pieņēmumiem un ekspozīcijas modeļiem nav piemēroti tādām vielām kā cinks.
Estonian: Arvatakse, et metallide biosaadavust settes on võimalik prognoosida sette happelise lenduva sulfiidi (AVS) ja samaaegselt kaevandatava metalli (SEM) sisalduse mõõtmisega.
Latvian: Tiek uzskatīts, ka metālu biopieejamību nogulsnēs var paredzēt, mērot skābju gaistošo sulfīdu (SGS) un vienlaicīgi ekstrahēto metālu (VEM) saturu nogulsnēs.
Estonian: Põrsaste ravimsööda eelsegu Gutal 1000 g/kg teadusliku hindamise üldkokkuvõte (vt I lisa)
Latvian: Gutal 1000 g/kg premiksam ārstnieciskās barības pagatavošanai sivēniem zinātniskā novērtējuma vispārējs apkopojums (skatīt I pielikumu)
Estonian: Gutali soovitatav näidustus on võõrutusjärgse kõhulahtisuse ennetamine põrsastel.
Latvian: Piedāvātā indikācija Gutal lietošanai ir pēc zīdīšanas pārtraukšanas caurejas profilaksei sivēniem.
Estonian: Seega ei arvestatud biosaadavust kokkupuute arvutamisel (PEC-väärtuste leidmisel), mistõttu ei arvestatud riskihindamises tsingi biosaadavat osa, vaid tsingi kogusisaldust (nii biosaadavat kui ka bioloogiliselt kättesaamatut osa).
Latvian: Secīgi ekspozīciju aprēķinos (nosakot PVK) ekspozīciju aprēķini netika ņemti vērā, tādēļ tika izstrādāts riska izvērtējums, kurā netiek ņemta vērā biopieejamā cinka frakcija, bet gan kopējās cinka koncentrācijas (biopieejamā un bioloģiski nepieejamā).
Estonian: Uuringud on näidanud, et tsinkoksiid on kasulik põrsastele, kellel on kerge kuni mõõduka kõhulahtisuse tekke risk.
Latvian: Pētījumos pierādīts, ka cinka oksīds labvēlīgi iedarbojas uz sivēniem, kuriem ir risks attīstīties vieglai līdz vidējai caurejai.
Estonian: Seetõttu on väljatöötatud nn vananemistegur 3, mida kasutatakse kohaspetsiifiliste PNEC-väärtuste arvutamisel.
Latvian: Secīgi noteikts "novecošanas" faktors, ko izmanto, aprēķinot vietas specifisko PNEC.
Estonian: Riskivähendusmeetmete seisukohast ja arvestades vajadust ennetada PNEC-tasemeid ületavat tsingi kogunemist keskkonnakomponentides, soovitati, et ravitud põrsaste lahjendamata sõnnikut ei tohi kasutada pinnasel ja ravitud loomade sõnnikut tuleb lahjendada ravimata loomade sõnnikuga, et ravimit sisaldav sõnnik moodustaks kogu segust 40% või vähem.
Latvian: Saistībā ar RMM un ņemot vērā nepieciešamību novērst cinka uzkrāšanos apkārtējās vidēs līmeņos, kas ir lielāki par PNEC, ierosināts, ka ārstētu sivēnu neatšķaidītus kūtsmēslus nedrīkst izmantot zemē un ārstētu dzīvnieku kūtsmēsli jāatšķaida ar neārstētu dzīvnieku kūtsmēsliem tādā proporcijā, lai medikamentus saturošie kūtsmēsli kopējā maisījumā būtu 40 % vai mazāk.
Estonian: Alates 2020. aastast tuvastati risk 15 pinnaveega seotud stsenaariumist 2 puhul (happelised liivased pinnased) ja kõigi 15 setetega seotud stsenaariumi puhul.
Latvian: 2020. gadā risku noteica divos no 15 virsmas ūdens scenārijos (skābas, smilšainas augsnes) un visos 15 nogulšņu scenārijos.
Estonian: Soovitatud riskivähendusmeetmed vastavad veterinaarravimite komitee veterinaarravimite keskkonnamõju hindamise suunises sätestatud kriteeriumidele, mis toetavad veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi suuniseid GL6
Latvian: Ierosinātie RMM atbilst CVMP vadlīnijās par apkārtējās vides ietekmes izvērtējumu veterinārajām zālēm noteiktajiem kritērijiem, atbalstot VICH vadlīnijas GL6
Estonian: Tuvastati tsingi kogunemisest põhjustatud risk keskkonnale, eelkõige veekomponendile.
Latvian: Ir noteikts apkārtējās vides risks cinka uzkrāšanās dēļ, īpaši ūdens vidē.
Estonian: Seetõttu arvutatakse kokkupuude tsinki sisaldavates veterinaarravimites kasutatud asjakohaseks peetavate kogustega IDMMi eelmääratletud laadimiskoguste alusel.
Latvian: Tādēļ lietošanas ātrumu, kas uzskatāmi par nozīmīgiem no cinku saturošām veterinārām zālēm, ekspozīcija tiek aprēķināta, izmantojot IDMM iepriekš definētos ielādes ātrumus.
Estonian: Luksemburg Huvepharma NV Uitbreidingstraat 80
Latvian: Luksemburga Huvepharma NV Uitbreidingstraat 80
Estonian: IDMMmudeliga arvutatakse metallide pikaajaline massibilanss koos määratletud sisendi (nt veterinaarravimite kasutamine) ja väljundiga (nt metallide kadu saagi koristamise tõttu, vananemine) ning järeldatakse, et tsink koguneb pinnasesse pärast ravimit sisaldava sõnniku järjepidevat kasutamist, kusjuures mõju on suurim happelisele liivasele pinnasele, sest sellises pinnases kipub tsink kogunema kiiremini kui muud liiki pinnases ning ka drenaaž ja tsingi äravool pinnavette on suurem.
Latvian: IDMM paredz ilgtermiņa masas līdzsvaru metāliem ar definētām ievadēm (piem., veterināro zāļu lietojums) un izvadēm (piem., augu uzsūkšana, novecošana) un secina, ka pēc nepārtrauktas apstrādātu kūtsmēslu lietošanas cinks uzkrāsies augsnē un ka smilšainas augsnes ir visjutīgākās, jo šīs augsnes cinku uzkrāj ātrāk nekā citi augšņu veidi, kā arī tām raksturīga ātrāka drenāža un cinka nonākšana virsmas ūdenī.
Estonian: Kooskõlas hea põllumajandustavaga järgitakse sarnaseid eeskirju, mis käsitlevad kontrolli avatud vooluveekogude kaitsmiseks toitainetega kokkupuute eest.
Latvian: Līdzīgi tiesību akti, kas attiecas uz atklātu ūdenstilpņu pasargāšanu no barības vielu ekspozīcijas, ir saskaņā ar Labas lauksaimniecības praksi.
Estonian: Veterinaarravimites sisalduva tsingiga keskkonna kokkupuute prognoosimine IDMMiga on mitmest aspektist ebaselge, näiteks hüdroloogia, lahustunud orgaanilise süsiniku ja metallide vananemise mõju.
Latvian: Ar IDMM lietošanu, paredzot apkārtējās vides ekspozīciju, kas rodas no cinka lietošanas veterinārajās zālēs, saistītas vairākas neskaidrības, piemēram, hidroloģijas ietekme, izšķīdušais organiskais ogleklis un metāla novecošana.
Estonian: Kokkupuude: tsingi kogunemine ja biosaadavus keskkonnas ning tsingisisalduse mudelarvutused
Latvian: Ekspozīcija: cinka koncentrāciju uzkrāšanās, biopieejamības un modeļa apkārtējā vidē aprēķins
Estonian: • Esildis tehti keskkonnariski hindamisega seotud probleemide tõttu.
Latvian: • šo pārskatīšanu ierosināja sakarā ar bažām par apkārtējās vides riska izvērtējumu.
Estonian: Soovitatakse mitut riskivähendusmeedet, mis peaksid eeldatavasti vähendama tsingi kogunemist.
Latvian: Piedāvāti dažādi RMM, kas paredzami mazinās cinka uzkrāšanos.
Estonian: Et setteprotsessides on setete prognoositav sisaldus keskkonnas (PEC) tuletatud (ELi riskihindamisaruanne 2010), on sette sisalduste määramise viis oluliselt muutunud.
Latvian: Tā kā tika atvasināta paredzamā vides koncentrācija (PVK) nogulsnēs (ES, RNP, 2010), ir nozīmīgi mainījies nogulšņu koncentrāciju noteikšanas veids.
Estonian: Kuigi kättesaadavad andmed olid piiratud, näitavad tulemused, et tsingisisaldus arvutatakse täpselt pinnase puhul, kuid mitte nii täpselt pinnavee ja sette korral.
Latvian: Lai gan bija pieejami ierobežoti dati, atbilstoši rezultātiem augsnēs cinka koncentrācijas tiek paredzētas precīzi, bet virsmas ūdeņos un
Estonian: 6.6 Erinõuded ettevaatusabinõude osas kasutamata jäänud veterinaarravimite või nende kasutamisest tekkinud jäätmete hävitamisel
Latvian: Īpaši norādījumi neizlietoto veterināro zāļu vai to atkritumiem iznīcināšanai
Estonian: Kahe FOCUSe stsenaariumi (happeline liivane pinnas) riskikordaja on igas ajapunktis mõlema laadimiskoguse korral > 1.
Latvian: Divos no FOCUS scenārijiem (skābas, smilšainas augsnes) abiem ielādes ātrumiem visos laika punktos riska koeficienti (RQ) ir > 1. Visos FOCUS nogulšņu scenārijos abiem ielādes ātrumiem un visos laika punktos noteica risku.
Estonian: Gutali keskkonnariski hindamise tulemused kajastavad EFSA järeldust tsingi kohta: veekomponendiga (sh settega) seoses on potentsiaalne keskkonnarisk ning nende protsesside mõju on suurim happelisele liivasele hästi kuivendatud pinnasele.
Latvian: Gutal apkārtējās vides izvērtējums atspoguļo EFSA secinājumus par cinku, t. i., ka ar ūdens vidi (tostarp nogulsnēm) ir iespējamas bažas par apkārtējo vidi un ka skābas, smilšainas, labi drenētas augsnes ir visjutīgākās pret šiem procesiem.
Estonian: Eelkõige sette PEC-väärtuste puhul ei arvestata kogunemistegureid (nt tsingi ladestumine, resuspensioon ja matmine); eeldatakse, et heljuvad setted esindavad ka ladestunud setteid ning arvesse ei võeta happeliste lenduvate sulfiidide kogust.
Latvian: Jautājumos īpaši par PVK nogulsnēm, netiek ņemti vērā uzkrāšanās faktori (piem., nogulsnes, atkārtota atšķaidīšana un cinka aprakšana); tiek pieņemts, ka atšķaidītās nogulsnes atspoguļo uzkrātās nogulsnes, bet netiek pārskatīti skābju gaistošie sulfīdu līmeņi.
Estonian: Metallide biosaadavuse hindamisvahendi puhul on vees tsingi biosaadavuse arvutamiseks vaja vähem sisendandmeid kui biootilise ligandi mudelis ja seda saab kasutada kohaspetsiifiliste PNEC-väärtuste arvutamiseks.
Latvian: Lai paredzētu cinka biopieejamību ūdenī, Metālu biopieejamības izvērtējuma rīkā salīdzinājumā ar Biotisko ligandu modeli jāveic mazāk datu ievades, un to var lietot, lai aprēķinātu vietas specifiskos PNEC.
Estonian: Tavaliselt kasvatatakse põrsaid ja emiseid ühes põllumajandusettevõttes, mis võimaldab ravitud põrsaste sõnnikut lahjendada.
Latvian: Sivēni un sivēnmātes parasti tiek turēti vienā fermā, nodrošinot ārstēto sivēnu kūtsmēslu atšķaidīšanu.
Estonian: Samuti näib olevat sobiv riskivähendusmeede nõuanne vältida sõnniku laotamist samale maa-alale järjestikustel aastatel, et aeglustada tsingi kogunemist.
Latvian: Turklāt piemērots RMM varētu būt padoms, ka kūtsmēslus nedrīkst izmantot vienā zemes laukumā secīgos gados, lai palēninātu cinka uzkrāšanos.
Estonian: Selles esildismenetluses ei hinnatud kvaliteeti, sihtloomade ohutust, kasutajaohutust, mõju antimikroobse resistentsuse kujunemisele ega ravimijääke ja efektiivsust, sest viiteliikmesriik ei tõstatanud neid küsimusi.
Latvian: Šajā pārskatīšanas procedūrā neizvērtēja kvalitāti, mērķa dzīvnieku drošumu, lietotāja drošuma ietekmi un antibakteriālās rezistences attīstību un atliekas, ko atsauces Dalībvalsts neizteica bažas.
Estonian: Ravitud põrsaste sõnnikut ei tohi laotada õrnadele mullatüüpidele, mis on tuvastatud kui vabalt dreneeruvad, happelised (pH ≤ 6) liivased mullad.
Latvian: Mēslus no ārstētiem sivēniem nedrīkst izmantot jutīgiem augšņu tipiem, kas identificētas kā brīvi drenējošas, skābas (pH ≤6) un smilšainas augsnes.