FrancophonIA/ELRC3.0 huggingface dataset:
Finnish: Kun hoidettujen eläinten lantaa levitetään jatkuvasti, vuoteen 2060 mennessä ympäristöriski (riskin määritelmänä on, että riskisuhde on > 1) havaitaan 4 maaperäskenaariossa 19 skenaariosta, 5 pintavesiskenaariossa 15 skenaariosta ja jokaisessa 15 sedimenttiskenaariossa.
Estonian: Ravitud loomade sõnniku järjepideva kasutamise järel on 2060. aastaks keskkonnarisk (mida määratletakse riskikordaja väärtustega > 1) täheldatav 19 pinnasega seotud stsenaariumist 4 puhul, 15 pinnaveega seotud stsenaariumist 5 puhul ja kõigi 15 setetega seotud stsenaariumi puhul.
Finnish: Mitä tulee riskinpienentämistoimiin ja tarpeeseen ehkäistä sinkin kertymistä ympäristönosiin PNECpitoisuuksia ylittävinä pitoisuuksina, on ehdotettu, että hoidettujen porsaiden laimentamatonta lantaa ei saa levittää maahan ja että hoidettujen eläinten lantaa on laimennettava hoitamattomien eläinten lannalla siten, että hoidetuista eläimistä peräisin olevan lannan osuus on enintään 40 prosenttia seoksen kokonaismäärästä.
Estonian: Riskivähendusmeetmete seisukohast ja arvestades vajadust ennetada PNEC-tasemeid ületavat tsingi kogunemist keskkonnakomponentides, soovitati, et ravitud põrsaste lahjendamata sõnnikut ei tohi kasutada pinnasel ja ravitud loomade sõnnikut tuleb lahjendada ravimata loomade sõnnikuga, et ravimit sisaldav sõnnik moodustaks kogu segust 40% või vähem.
Finnish: Porsaille annettavan Gutal 1000 g/kg -lääkerehun esiseoksen (jäljempänä "Gutal") vaikuttava aine on sinkkioksidi.
Estonian: Põrsaste ravimsööda eelsegu Gutal 1000 g/kg (edaspidi „Gutal") sisaldab toimeainena tsinkoksiidi.
Finnish: Gutalin aiheuttamien ympäristöriskien arvioinnin tulokset heijastavat EFSAn johtopäätöstä sinkistä eli vesiympäristöön (sedimentti mukaan luettuna) liittyy mahdollinen ympäristövaikutus, ja hapan hyvin vettä läpäisevä hiekkamaa on alttein näille prosesseille.
Estonian: Gutali keskkonnariski hindamise tulemused kajastavad EFSA järeldust tsingi kohta: veekomponendiga (sh settega) seoses on potentsiaalne keskkonnarisk ning nende protsesside mõju on suurim happelisele liivasele hästi kuivendatud pinnasele.
Finnish: Jotta ravinnehävikkiä ja rehevöitymistä voidaan välttää, tavanomaisessa hyvässä maatalouskäytännössä suositellaan, että lantaa ei levitetä alttiiseen maaperään (happamaan hyvin vettä läpäisevään hiekkamaahan).
Estonian: Toitainete kao ja eutrofeerumise piiramiseks soovitab hea põllumajandustava, et sõnnikut ei tohi laotada pinnasele, millele avalduv mõju on suurim (happelised hea drenaažiga liivased pinnased).
Finnish: Riskinpienentämistoimeksi ehdotetaan vielä, että noudatetaan paikallisia tai kansallisia sääntöjä lannan levityskohteen vähimmäisetäisyydestä avovedestä.
Estonian: Lõplik soovitatav riskivähendusmeede on kohaldada kohalikke või riiklikke eeskirju, mis käsitlevad sõnniku laotamisel ettenähtud minimaalset kaugust avatud veekogudest.
Finnish: Ehdotetut riskinpienentämistoimet täyttävät eläinlääkkeiden ympäristövaikutusten arviointia koskevia VICH-ohjeistuksia GL6
Estonian: Soovitatud riskivähendusmeetmed vastavad veterinaarravimite komitee veterinaarravimite keskkonnamõju hindamise suunises sätestatud kriteeriumidele, mis toetavad veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi suuniseid GL6
Finnish: Muita parametreja, jotka vähentävät sinkin biosaatavuutta sedimentissä, ovat saostuneiden mineraalifaasien, kuten rautaoksihydroksidien ja mangaanioksidien, esiintyminen sekä orgaanisen aineksen pitoisuus sedimentissä.
Estonian: Muud tsingi biosaadavust settes mõjutavad (vähendavad) parameetrid on settinud mineraalide, nt raud(oksü)hüdroksiidide ja mangaanoksiidide olemasolu settes ning orgaanilise aine sisaldus settes.
Finnish: IDMM:n PEC-arvot ovat varmimpia maaperän osalta, seuraavaksi varmimpia pintavesien osalta ja epävarmimpia sedimenttien osalta.
Estonian: IDMMi PEC-väärtused on kõige usaldusväärsemad pinnasekomponendi puhul, vähem usaldusväärsed pinnavee- ja seejärel settekomponendi korral.
Finnish: Laimennus lääkkeellä hoitamattomien eläinten tai emakkojen lannalla on välttämätöntä siten, että lääkkeellä hoidettujen porsaiden lannan kokonaismäärä on mahdollisimman vähäinen ja aina korkeintaan 40 % suhteessa, kun vieroitettujen porsaiden ja emakkojen lantaa säilytetään yhdessä.
Estonian: Vajalik on lahjendamine ravimata põrsaste või emiste sõnnikuga, nii et ravitud põrsaste sõnniku koguhulk oleks nii väike kui võimalik ega ületaks kunagi 40%, kui võõrutatud põrsaste ja emiste sõnnikut hoitakse koos.
Finnish: Niinpä jos AVS:ää on paljon ja sinkkisulfidia muodostuu, PNEC-arvo voi ylittyä merkittävästi, ennen kuin mitään haittavaikutuksia havaitaan.
Estonian: Kui AVSi on liiga palju ja tekivad tsingisulfiidid, võivad seega juba enne kahjuliku mõju täheldamist olla PNEC-väärtused oluliselt ületatud.
Finnish: IDMM-tulosten lineaariseen ekstrapoloimiseen liittyy epävarmuustekijöitä, mutta IDMM-tuloksista ekstrapoloitujen PEC-arvojen katsotaan kuvaavan riittävällä tavalla Gutalin riskinluonnehdintaan liittyvää ympäristölle koituvaa riskiä.
Estonian: Kuigi IDMMi tulemuste lineaarse ekstrapoleerimisega seoses esineb ebamäärasusi, ollakse seisukohal, et IDMMi väljunditest ekstrapoleeritud PEC-väärtused kajastavad piisavalt hästi keskkonnaga kokkupuudet, et kasutada neid Gutaliga kaasneva riski iseloomustamisel.
Finnish: Lisäksi IDMM on huomioitu EFSAn sinkkialtistuksen arvioinnissa, joten sitä voidaan pitää oleellisena mallina, kun eläinlääkkeitä arvioidaan ympäristöaltistuksen osalta.
Estonian: Et IDMMi on arvestatud ka tsingiga kokkupuudet käsitlevas EFSA hindamises, võib seda keskkonnaga kokkupuute hindamisel pidada asjakohaseks ka veterinaarravimite hindamise puhul.
Finnish: Näitä määriä koskevat riskisuhteet on ekstrapoloitu (lineaarisesti) kuormitusarvoista 4 ja 7 kg sinkkiä ha a-1
Estonian: , on riskikordajad ekstrapoleeritud (lineaarselt) kasutuskogustest 4 ja 7 kg tsinki ha a-1
Finnish: Laatua, kohde-eläinten turvallisuutta, käyttäjän turvallisuutta, vaikutusta mikrobilääkeresistenssin kehittymiseen, jäämiä tai tehoa ei arvioitu tässä lausuntomenettelyssä, koska viitejäsenvaltio ei ollut ilmoittanut mistään huolenaiheesta.
Estonian: Selles esildismenetluses ei hinnatud kvaliteeti, sihtloomade ohutust, kasutajaohutust, mõju antimikroobse resistentsuse kujunemisele ega ravimijääke ja efektiivsust, sest viiteliikmesriik ei tõstatanud neid küsimusi.
Finnish: Laatua, kohde-eläinten turvallisuutta, käyttäjän turvallisuutta, vaikutusta mikrobilääkeresistenssin kehittymiseen tai jäämiä ei arvioitu tässä lausuntomenettelyssä, koska viitejäsenvaltio ei ollut ilmoittanut mistään huolenaiheesta.
Estonian: Selles esildismenetluses ei hinnatud kvaliteeti, sihtloomade ohutust, kasutajaohutuse mõju antimikroobse resistentsuse kujunemisele ega ravimijääke, sest viiteliikmesriik ei tõstatanud neid küsimusi.
Finnish: Siksi altistuminen lannasta peräisin oleville sinkkimäärille, jotka vastaavat sinkkiä sisältävien eläinlääkkeiden käyttöä, lasketaan IDMM:n ennalta määritettyjen kuormitusarvojen perusteella.
Estonian: Seetõttu arvutatakse kokkupuude tsinki sisaldavates veterinaarravimites kasutatud asjakohaseks peetavate kogustega IDMMi eelmääratletud laadimiskoguste alusel.
Finnish: ERITYISET VAROTOIMET KÄYTTÄMÄTTÖMÄN ELÄINLÄÄKEVALMISTEEN TAI SIITÄ PERÄISIN OLEVAN JÄTEMATERIAALIN HÄVITTÄMISEKSI, JOS TARPEEN
Estonian: ERINÕUDED ETTEVAATUSABINÕUDE OSAS KASUTAMATA JÄÄNUD PREPARAADI VÕI NENDE JÄÄTMETE, KUI NEID TEKIB, HÄVITAMISEL
Finnish: Eläinlääke Gutalin vaikuttava aine sinkkioksidi on metalli, joka on luokiteltu erittäin myrkylliseksi vesiorganismeille, ja eläinlääkekomiteaa pyydettiin tässä menettelyssä arvioimaan, voiko Gutal aiheuttaa vakavan riskin ympäristölle ja hallitsevatko ja/tai ehkäisevätkö riskinpienentämistoimet siinä tapauksessa ympäristöriskejä riittävästi.
Estonian: Menetluses paluti veterinaarravimite komiteel kaaluda, kas Gutal võib tekitada väga suurt keskkonnariski kui veterinaarravim, mis sisaldab toimeainena tsinkoksiidi, mis on veeorganismidele äärmiselt toksiliseks liigitatud metall, ja kui see on nii, siis kas riskivähendusmeetmeid saab pidada asjakohaseks, et ohjata ja/või ennetada keskkonnariske piisavalt.
Finnish: Sinkin kertymisen on tunnistettu aiheuttavan ympäristöriskin erityisesti vesiympäristöille.
Estonian: Tuvastati tsingi kogunemisest põhjustatud risk keskkonnale, eelkõige veekomponendile.
Finnish: Lisäksi IDMM on validoitu vertaamalla malliennusteita lannasta peräisin olevan sinkkikuormituksen julkaistuihin seurantatietoihin.
Estonian: Lisaks valideeriti IDMMi mudeli arvutuste ja tsingi kasutamise kohta avaldatud seireandmete võrdlemise kaudu.
Finnish: Vaikka ehdotetuissa riskinpienentämistoimissa on puutteensa eikä ole mahdollista määrittää, miten paljon ne pienentävät ympäristölle koituvaa riskiä, niiden voidaan kuitenkin odottaa hidastavan sinkin kertymistä ympäristöön.
Estonian: Kuigi tunnistatakse, et soovitatud riskivähendusmeetmetes on puudujääke ja lõplikult ei ole võimalik arvutada, mis ulatuses need vähendavad keskkonnariski, eeldatakse siiski, et need aeglustavad tsingi kogunemist keskkonnas.
Finnish: Sinkin ominaisluonteen (haihtumaton ja hajoamaton) vuoksi vaara siitä, että hoidettujen eläinten lannan jatkuva pitkäaikainen levittäminen johtaa lopulta PNEC-arvojen ylittymiseen, on merkittävä ympäristöriski erityisesti altteimmille maalajeille (happamalle hyvin vettä läpäisevälle hiekkamaalle) ja vesistöjen organismeille.
Estonian: Tsingi olemuse tõttu (mittelenduv ja mittelagunev) on PNEC-väärtuste võimalik lõplik ületamine ravitud loomade sõnniku järjepideva kasutamise tõttu pinnasel pikema aja jooksul tekkinud oluline keskkonnaprobleem, eelkõige seoses kõige tõenäolisemalt mõjutatavate pinnaseliikidega (happelised hea drenaažiga liivased pinnased) ja veekomponentide organismidega.
Finnish: Valmisteyhteenvedossa kehotetaan myös noudattamaan paikallisten tai kansallisten viranomaisten määrittämää suojakaistaa, jolla voidaan estää lannan joutuminen vesistöön ja mineraalien liiallinen kulkeutuminen.
Estonian: Viimaseks soovitatakse ravimi omaduste kokkuvõttes järgida kohalike/riiklike asutuste võetud meetmeid, et ennetada puhveralade loomisega sõnniku kandumist vette ja mineraalide liigset lekkimist.
Finnish: Tämä menettely aloitettiin, koska ympäristöriskien arviointiin liittyi huolenaiheita.
Estonian: Esildis tehti keskkonnariski hindamisega seotud probleemide tõttu.
Finnish: Maaperässä ja vesiympäristöissä riski (RQ > 1) todettiin vuodesta 2060 lähtien 4 skenaariossa 19 skenaariosta, kun kyseessä oli pahin mahdollinen kuormitus, ja 5 skenaariossa 15 skenaariosta, kun kyseessä oli tätä pienempi kuormitus.
Estonian: Maismaa- ja veekomponendi puhul avastati risk (RQ > 1) vastavalt halvima võimaliku kasutuskoguse ja väiksema kasutuskoguse kohta alates 2060. aastast 19 stsenaariumist 4 korral ja 15 stsenaariumist 5 korral.
Finnish: IDMM kuitenkin poikkeaa VICH:n ja eläinlääkekomitean lähestymistavasta, sillä se ennustaa sinkin käyttäytymistä maaperässä, erottelee kohteet niiden sinkkialttiuden perusteella sekä huomioi sinkin ikääntymisen, ympäristössä mahdollisesti esiintyvät myrkylliset aineet ja luonnonaineiden pitoisuudet.
Estonian: Erinevalt aga veterinaarravimite komitee / veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi käsitlusest prognoosib IDMM tsingiga pinnases toimuvad protsessid, määrab tsingitundlikkuse asukohtade kaupa, arvestab kaua pinnases olnud tsinki, võimalike toksiliste ainete allikaid keskkonnas ja looduslikult keskkonnas esinevate ainete sisaldust.
Finnish: Tieteelliset johtopäätökset ja perusteet myyntiluvan myöntämiselle porsaille annettavaa Gutal 1000 g/kglääkerehun esiseosta varten
Estonian: Teaduslikud järeldused ja müügiloa andmise alused: põrsaste ravimsööda eelsegu Gutal 1000 g/kg
Finnish: CMD(v)-menettelyn aikana Belgia totesi, että Gutalille voidaan myöntää myyntilupa, jos tuotetietoihin lisätään riskinpienentämistoimet.
Estonian: Veterinaarravimite vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseeritud menetluste kooskõlastusrühma menetluse ajal järeldas Belgia, et Gutali müügiloa tohib anda tingimusel, et riskivähendusmeetmed lisatakse ravimiteabesse.
Finnish: Sinkin biosaatavuuteen vaikuttavat joka ympäristönosassa (maaperä, vesi ja sedimentti) erilaiset bioottiset ja abioottiset tekijät.
Estonian: Iga komponendi (pinnas, vesi ja sete) puhul sõltub tsingi biosaadavus mitmest biootilisest ja abiootilisest tegurist.
Finnish: Näistä epävarmuustekijöistä huolimatta voidaan katsoa, että koska vaikuttava aine on luonteeltaan epäorgaaninen molekyyli ja koska yhdisteen, jota nykyiset eläinlääkekomitean ja VICH:n ohjeet eivät kata, aiheuttamien ympäristöriskien arvioinnissa on tunnistettu vaikeuksia, IDMM-tuloksista ekstrapoloidut arvioidut PEC-arvot kuvaavat kohtuullisesti ympäristöaltistusta Gutalin riskinarviointia varten.
Estonian: Hoolimata nendest ebamäärasustest ning arvestades toimeaine olekut anorgaanilise molekulina ja kogu taotlusmenetluse käigus tuvastatud raskusi praegustest veterinaarravimite komitee / veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi suunistest väljajääva ühendi keskkonnariski hindamisel, võib nõustuda, et IDMMi väljunditest ekstrapoleeritud hinnangulised PECväärtused kajastavad piisavalt hästi keskkonnaga kokkupuudet, et kasutada neid Gutaliga kaasneva riski iseloomustamisel.
Finnish: 4, jossa huomioidaan maaperän sinkin biosaatavuuden määrittämisen kannalta olennaiset parametrit, kuten pH, orgaanisen hiilen määrä, savipitoisuus ja kationinvaihtokyky.
Estonian: 4, mis hõlmab selliseid pinnases tsingi biosaadavuse arvutamiseks vajalikke parameetreid nagu pH, orgaanilise süsiniku sisaldus, savisisaldus ja katioonide neelamismahutavus.
Finnish: esitetyt kriteerit, kuten eläinlääkekomitean eläinlääkkeiden ympäristöriskien arviointiin liittyviä riskinpienentämistoimia koskevassa keskusteluasiakirjassa on esitetty, lukuun ottamatta tapauksia, joissa riskinpienentämistoimet eivät vastaa tietyn jäsenvaltion yleistä maatalouskäytäntöä esimerkiksi jäsenvaltioissa, joissa lannan kauppaaminen on yleistä eikä siankasvattaja välttämättä ole sama henkilö kuin lannan levittäjä, tai tapauksia, joissa riskinpienentämistoimen vaikutusta ei ole osoitettu lopullisesti (esimerkiksi suojakaistat).
Estonian: , välja arvatud juhtudel, kus need ei pruugi olla kooskõlas ühise põllumajandustavaga konkreetses liikmesriigis, näiteks liikmesriikides, kus sõnnikuga kauplemine on levinud ja seetõttu ei tegele sõnniku laotamisega ilmtingimata põllumajandustootja, või juhtudel, kus riskivähendusmeetme mõju ei ole lõplikult tõestatud (nt puhveralades).
Finnish: Lisäksi soveltuva riskinpienentämistoimi on, että sinkin kertymistä hidastetaan välttämällä lannan levittämistä samalle maa-alueelle peräkkäisinä vuosina.
Estonian: Samuti näib olevat sobiv riskivähendusmeede nõuanne vältida sõnniku laotamist samale maa-alale järjestikustel aastatel, et aeglustada tsingi kogunemist.
Finnish: Kohdekohtaisella tasolla PNEC-arvon sedimenttiä koskeva biosaatavuuskorjaus voidaan tehdä sedimentin AVS-/SEM-pitoisuuden vuoksi, jos tarvittavat tiedot ovat saatavissa.
Estonian: Kohaspetsiifilisel tasandil saab sette AVS-/SEM-sisalduse tõttu korrigeerida PNECväärtusi seoses biosaadavusega settes, kui vajalikud andmed on kättesaadavad; selliseid andmeid on aga vähe.
Finnish: Riskit on kuitenkin tunnistettu joissakin skenaarioissa kunkin ympäristönosan osalta kussakin tarkastellussa kuormitusmäärässä.
Estonian: Siiski on mõne stsenaariumi põhjal tuvastatud iga komponendi ja iga uuritud kasutuskoguse riskid.
Finnish: Vaikka kertymistekijöitä (esim. sinkin kerrostuminen, resuspendoituminen ja hautaaminen) ei ole huomioitu varsinkaan sedimentin PEC-arvoissa, suspendoituneiden sedimenttien katsotaan edustavan kerrostuneita sedimenttejä, eikä AVS-pitoisuuksia ole huomioitu.
Estonian: Eelkõige sette PEC-väärtuste puhul ei arvestata kogunemistegureid (nt tsingi ladestumine, resuspensioon ja matmine); eeldatakse, et heljuvad setted esindavad ka ladestunud setteid ning arvesse ei võeta happeliste lenduvate sulfiidide kogust.
Finnish: Vastaavaa sääntelyä, joka ehkäisee avointen vesistöjen altistumista ravinteille, noudatetaan tavanomaisen hyvän maatalouskäytännön mukaisesti.
Estonian: Kooskõlas hea põllumajandustavaga järgitakse sarnaseid eeskirju, mis käsitlevad kontrolli avatud vooluveekogude kaitsmiseks toitainetega kokkupuute eest.
Finnish: Tiivistelmä tieteellisestä arvioinnista, joka koskee porsaille annettavaa lääkerehun esiseosta nimeltä Gutal 1000 g/kg (katso liite I)
Estonian: Põrsaste ravimsööda eelsegu Gutal 1000 g/kg teadusliku hindamise üldkokkuvõte (vt I lisa)
Finnish: Perusteet myyntilupien myöntämiselle porsaille annettavaa Gutal 1000 g/kg -lääkerehun esiseosta varten
Estonian: Põrsaste ravimsööda eelsegu Gutal 1000 g/kg müügilubade andmise alused
Finnish: Hakija Huvepharma NV toimitti myyntilupahakemuksen Gutalia varten hajautetun menettelyn kautta direktiivin 2001/82/EY 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja viittasi vertailuvalmisteeseen ZincoTec Zinc Oxide 100% Premix for Medicated Feeding Stuff, joka on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Estonian: Taotleja Huvepharma NV esitas Gutali müügiloa taotluse detsentraliseeritud menetluse kaudu kooskõlas direktiivi 2001/82/EÜ artikli 13 lõikega 1, viidates Ühendkuningriigis heaks kiidetud võrdlusravimile ZincoTec - Zinc Oxide 100% Premix for Medicated Feeding Stuff.
Finnish: Sinkin fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien (haihtumaton ja hajoamaton) vuoksi hoidettujen eläinten lannan jatkuva levitys maahan sikojen voimaperäisessä kasvatuksessa nostaa vähitellen sinkkipitoisuutta maan pintakerroksessa ja ajan myötä myös muissa olennaisissa ympäristönosissa.
Estonian: Mõistetakse, et tsingi füüsikalis-keemiliste omaduste tõttu (mittelenduv ja mittelagunev) suurendab ravitud loomade sõnniku järjepidev kasutamine intensiivse seakasvatuse maa-alal järk-järgult pinnase tsingisisaldust, mistõttu aja jooksul suureneb tsingisisaldus ka muudes keskkonnakomponentides.
Finnish: Työkaluun tarvitsee syöttää vain veden pH, liuennut orgaaninen hiili ja liuennut kalsiumpitoisuus, mutta siinä ei huomioida mahdollisia muita ioneja, jotka voivat vaikuttaa sinkin spesifikaatioon ja sitä kautta biosaatavuuteen.
Estonian: Metallide biosaadavuse hindamisvahend põhineb tsingi biootilise ligandi mudelite väljunditel ja tsingi keskkonnakvaliteedi standardi tuletamiseks kasutatud andmekogumil ning see vajab ainult vee pH, lahustunud orgaanilise süsiniku ja lahustunud kaltsiumisisalduse sisendandmeid, kuid ei arvesta muude selliste ioonide olemasolu, mis võivad mõjutada tsingi teket ja seega biosaadavust.
Finnish: Kertymisen taso ja aikasidonnaisuus arvioitiin eri ympäristönosien osalta.
Estonian: Erinevates keskkonnakomponentides hinnati tsingi kogunemise taset ja ajalist sõltuvust.
Finnish: Laimentamatonta, lääkkeellä hoidettujen eläinten lantaa ei saa levittää maahan.
Estonian: Ravitud põrsastelt pärinevat lahjendamata sõnnikut ei tohi maapinnale kanda.
Finnish: Kohdeeläinlajit
Estonian: Ravimvorm Loomaliigid Manustamisviis
Finnish: INN Vahvuus
Estonian: Ravimi nimetus INN Tugevus
Finnish: 9 ja GL 38
Estonian: GL38
Finnish: Ne katsoivat, että Gutalin hyväksyminen saattaa aiheuttaa vakavia ympäristöriskejä ja että ehdotetut riskinpienentämistoimet eivät hallitse tai ehkäise riittävästi sinkin jatkuvaa kertymistä eivätkä ne ole toteuttamiskelpoisia kaikilla sikatiloilla.
Estonian: Detsentraliseeritud menetluse käigus avastasid riske Belgia, Madalmaad ja Prantsusmaa, kes leidsid, et Gutali müügiluba võib põhjustada tõsist keskkonnariski ja et riski ohjamiseks pakutud riskivähendusmeetmed on ebapiisavad, et ohjata või ennetada järjepidevat tsingi kogunemist, ning lisaks ei ole neid asjakohane rakendada kõigis seakasvatusettevõtetes.
Finnish: Sinkin biologinen hyötyosuus, ja siten ympäristöriski, vaihtelee riippuen maaperätyypistä.
Estonian: Tsingi biosaadavus ja seega keskkonnarisk erineb mullatüüpide vahel.
Finnish: CVMP reflection paper on risk mitigation measures related to the environmental risk assessment of veterinary medicinal products (EMA/CVMP/ERAWP/409328/2010)http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Scientific_guideline/2012/03/WC500124187.pdf
Estonian: CVMP reflection paper on risk mitigation measures related to the environmental risk assessment of veterinary medicinal products (EMA/CVMP/ERAWP/409328/2010)http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Scientific_guideline/2012/03/WC500124187.pdf nõuetekohaselt lahjendada.
Finnish: Gutalin vaikuttava aine on sinkkioksidi.
Estonian: Gutal sisaldab toimeainena tsinkoksiidi.
Finnish: Jos lannasta peräisin oleva sinkkikuormitus on suurempi kuin IDMM-mallissa (EFSA, 2012)
Estonian: IDMMis kasutatud teatatud kasutuskogustest (EFSA 2012)
Finnish: Maaperässä biosaatavuus määräytyy esimerkiksi pH:n, orgaanisen hiilen määrän, kationinvaihtokyvyn, savipitoisuuden ja muiden ominaisuuksien perusteella.
Estonian: Maismaakomponendi puhul määravad pinnases biosaadavuse sellised omadused nagu pH, orgaanilise süsiniku sisaldus, katioonide neelamismahutavus ja savisisaldus.
Finnish: Käytännöllistä lähestymistapaa on noudatettava ympäristön mekaanisten mallien (esim. IDMM:n ja FOCUSin validoinnissa, kun halutaan vahvistaa ennusteiden sovellettavuus aiottuun käyttötarkoitukseen.
Estonian: Kui soovitakse valideerida mehhaanilisi keskkonnamudeleid (nt IDMM ja FOCUS
Finnish: Se on käyttäjäystävällinen versio bioottisesta ligandimallista (BLM), jonka avulla ennustetaan eri vesilajeille (levä, vesikirput ja kalat) biosaatavia metalleja ja jota on käytetty ja tuotu hyvin esille erittäin monissa sinkkiä koskevissa vertaisarvioiduissa tutkimuksissa.
Estonian: 3, biootilise ligandi mudeli kasutajasõbralikku versiooni eri veetaimede ja -loomade (vetikad, vesikirbud ja kalad) biosaadavate metallide arvutamiseks.
Finnish: Tuotetietoihin esitetään useita riskinpienentämistoimia, jotta sinkin kertymisriskiä ympäristönosiin voidaan pienentää.
Estonian: Tsingi kogunemisest tuleneva riski vähendamiseks keskkonnakomponentides soovitatakse ravimiteabesse lisada mitu riskivähendusmeedet.
Finnish: Valmistetta ei pidä käyttää tiloilla, joilla lannan laimentaminen ei ole mahdollista.
Estonian: Ravimit ei tohi kasutada põllumajandusettevõtetes, kus sõnnikut ei ole võimalik lahjendada.
Finnish: Toiseksi hoidettujen porsaiden lantaa ei pidä levittää alteimmiksi määritetyille maalajeille eli happamalle (pH ≤ 6) hyvin vettä läpäisevälle hiekkamaalle, koska sinkin biosaatavuus eri maalajeissa vaihtelee.
Estonian: Ravitud põrsaste sõnnikut ei tohi laotada õrnadele mullatüüpidele, mis on tuvastatud kui vabalt dreneeruvad, happelised (pH ≤ 6) liivased mullad.
Finnish: Lisää tietoja on kuitenkin tullut saataville vuonna 2010 valmistuneen EU:n riskinarviointiraportin jälkeen (esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan sinkkiä koskevan ympäristönlaatunormin
Estonian: ELi riskihindamisaruande (2010) jaoks andmete otsingu lõppemisest on kättesaadaval rohkem andmeid (nt Ühendkuningriigis tsinki käsitleva keskkonnakvaliteedi standardi loomiseks kasutatud andmed) ja taotleja kasutas neid iga keskkonnakomponendi PNEC-väärtuste leidmiseks.
Finnish: Sinkkikuormituksen ja IDMM:n avulla laskettujen PEC-arvojen suhde ei ole lineaarinen, jolloin ekstrapoloitujen PEC-arvojen validius voi olla kyseenalainen, kun lannasta peräisin oleva sinkkimäärä on suuri.
Estonian: 7 suuremate koguste puhul on vaja andmeid ekstrapoleerida ning tsingi laadimiskoguse ja IDMMi abil arvutatud PEC-väärtuste suhe ei ole lineaarne, mis võib seada kahtluse alla ekstrapoleeritud PEC-väärtuste õigsuse suurima kasutatava tsingikoguse korral.
Finnish: Vähintään 3 metrin puskurivyöhyke on säilytettävä, sillä lanta sisältää sinkkiä, joka voi vahingoittaa vesiympäristöä.
Estonian: Ravitud loomade sõnniku laotamisel tuleb rangelt järgida riiklikes või kohalikes määrustes määratletud minimaalset kaugust pinnaveeni ja rakendada minimaalselt 3-meetrist puhvertsooni, sest sõnnik sisaldab tsinki, millel võivad olla kahjulikud toimed vesikeskkonnale.