English: This is a principle recently reaffirmed by the Court of Justice as follows: ‘In a situation such as that in the main proceedings, the existence of an exceptional circumstance also cannot be upheld in the light of the principle of legal certainty, since the Court has already held, essentially, that, so long as the Commission has not taken a decision approving aid, … the recipient cannot be certain as to the lawfulness of the aid, with the result that neither the principle of the protection of legitimate expectations nor that of legal certainty can be relied upon.’ [67].In principle, the case-law of the Court of Justice has stated that a legitimate expectation that aid is lawful cannot be invoked unless that aid has been granted in compliance with the procedure laid down in Article 1(3) in Part I of Protocol 3 [68], remarking that a diligent business man should normally be able to determine whether that procedure has been followed [69].Notwithstanding this the Court has also accepted that in exceptional circumstances a recipient of aid which is granted unlawfully because it was not notified may rely on legitimate expectations that the aid was lawful in order to oppose its repayment [70].
French: La Cour de justice a récemment réaffirmé ce principe en ces termes: «Dans une situation telle que celle de l’affaire au principal, l’existence d’une circonstance exceptionnelle ne saurait davantage être retenue au regard du principe de sécurité juridique, la Cour ayant déjà jugé, en substance, que, aussi longtemps que la Commission n’a pas pris une décision d’approbation […], le bénéficiaire n’a pas de certitude quant à la légalité de l’aide, de sorte que ne peuvent être invoqués ni le principe de protection de la confiance légitime ni celui de sécurité juridique» [67].En principe, la jurisprudence de la Cour a établi que la confiance légitime en la régularité d’une aide ne saurait être invoquée que si celle-ci a été accordée dans le respect de la procédure prévue par l’article 1er, paragraphe 3, de la partie I du protocole 3 [68]. La Cour a fait remarquer, à cet égard, qu’un opérateur économique diligent doit normalement être en mesure de s’assurer que cette procédure a été respectée [69]. Nonobstant, la Cour a aussi admis que le bénéficiaire d’une aide considérée comme illégale car n’ayant pas été notifiée peut invoquer des circonstances exceptionnelles ayant pu légitimement fonder sa confiance dans le caractère régulier de cette aide, afin de s’opposer à son remboursement [70].
Spanish: El Tribunal de Justicia recientemente reafirmó este principio en estos términos: «En una situación como la del asunto principal, tampoco cabe admitir la existencia de una circunstancia excepcional a la luz del principio de seguridad jurídica, dado que el Tribunal de Justicia ya ha afirmado, en esencia, que, hasta que la Comisión no adopte una decisión de aprobación, […], el beneficiario no tiene certeza alguna acerca de la legalidad de la ayuda, de modo que no pueden invocarse ni el principio de protección de la confianza legítima ni el de la seguridad jurídica» [67].En principio, la jurisprudencia del Tribunal ha establecido que la confianza legítima en la legalidad de una ayuda solo puede alegarse si esta se concedió en cumplimiento del procedimiento previsto por el artículo 1, apartado 3, de la parte I del Protocolo 3 [68]. El Tribunal señaló, a este respecto, que un operador económico diligente debe normalmente estar en condiciones de determinar si se ha seguido este procedimiento [69]. A pesar de esto, el Tribunal también ha admitido que, en circunstancias excepcionales, el beneficiario de una ayuda concedida ilegalmente porque no se ha notificado, puede alegar su confianza legítima en el carácter legal de esta ayuda, para oponerse a su reembolso [70].
Portuguese: Este princípio foi reafirmado recentemente pelo Tribunal de Justiça, nos seguintes termos: «Numa situação como a do processo principal, a existência de uma circunstância excecional não pode também ser admitida à luz do princípio da segurança jurídica, uma vez que o Tribunal de Justiça decidiu já, no essencial, que, enquanto a Comissão não tiver tomado uma decisão de aprovação …, o beneficiário não tem a certeza da legalidade do auxílio, pelo que não podem ser invocados nem o princípio da proteção da confiança legítima nem o da segurança jurídica» [67].Em princípio, a jurisprudência do Tribunal de Justiça tem decidido que só pode ser invocada a confiança legítima na regularidade de um auxílio se esse auxílio foi concedido no respeito pelo procedimento estabelecido no artigo 1.o, n.o 3, do Protocolo n.o 3 [68], observando que um operador económico diligente deve normalmente estar em condições de se certificar de que esse procedimento foi respeitado [69].Não obstante, o Tribunal tem também aceitado que, em circunstâncias excecionais, o beneficiário de um auxílio que foi concedido ilegalmente porque não foi notificado pode invocar a sua confiança legítima de que o auxílio era legal para se opor à recuperação do mesmo [70].
Dutch: Dit beginsel werd onlangs als volgt door het Hof van Justitie bevestigd: „In een situatie als die in het hoofdgeding kan het bestaan van een buitengewone omstandigheid evenmin worden aanvaard uit het oogpunt van het rechtszekerheidsbeginsel, daar het Hof, in wezen, reeds heeft geoordeeld dat, zolang de Commissie geen goedkeuringsbeschikking heeft vastgesteld,…, de ontvanger over de rechtmatigheid van de voorgenomen steun geen zekerheid heeft, zodat noch op het beginsel van gewettigd vertrouwen, noch op dat van de rechtszekerheid een beroep gedaan kan worden” [67].In de rechtspraak van het Hof van Justitie is gesteld dat een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van een steunmaatregel in principe slechts kan worden aangevoerd wanneer de steun met inachtneming van de procedure van artikel 1, lid 3 van deel I van Protocol nr. 3 is toegekend [68], waarbij het Hof van Justitie opmerkt dat een behoedzame ondernemer normaliter in staat is zich ervan te vergewissen of deze procedure is gevolgd [69].Niettemin heeft het Hof ook aanvaard dat in uitzonderlijke omstandigheden, ontvangers van niet-aangemelde en dus onrechtmatige steun uitzonderlijke omstandigheden kunnen inroepen die hun vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun konden wettigen, om zich tegen de terugbetaling ervan te verzetten [70].
Danish: Dette princip er for nylig blev bekræftet igen af Domstolen, som følger: »I en situation som den i hovedsagen foreliggende kan tilstedeværelsen af en ekstraordinær omstændighed ikke gøres gældende i forhold til retssikkerhedsprincippet, idet Domstolen allerede i det væsentlige har fastslået, at så længe Kommissionen ikke har vedtaget en beslutning om godkendelse, … har støttemodtageren ikke vished med hensyn til lovligheden af støtten, hvorfor hverken princippet om beskyttelse af den berettigede forventning eller retssikkerhedsprincippet kan påberåbes« [67].Domstolens retspraksis har i princippet fastslået, at en berettiget forventning om, at den pågældende støtte er lovlig, ikke kan påberåbes, medmindre denne støtte er givet i overensstemmelse med proceduren i artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 [68], hvori det bemærkes, at en påpasselig erhvervsdrivende normalt er i stand til at forvisse sig om, at denne procedure er fulgt [69]. Uanset dette har Domstolen også accepteret, at en modtager af støtte, som er givet ulovligt, fordi den ikke var anmeldt, under ekstraordinære omstændigheder kan påberåbe sig berettigede forventninger om, at støtten var lovlig for at modsætte sig tilbagebetaling heraf [70].
Swedish: Domstolen har nyligen bekräftat denna princip enligt följande: ”Enligt rättssäkerhetsprincipen kan, i en situation som den som är aktuell vid den nationella domstolen, förekomsten av en exceptionell omständighet inte heller beaktas. Domstolen har nämligen redan slagit fast att så länge som kommissionen inte har fattat något beslut om godkännande […] kan stödmottagaren inte vara säker på att stödet är rättsenligt och varken åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar eller rättssäkerhetsprincipen.” [67]I princip kan man enligt domstolens rättspraxis inte åberopa berättigade förväntningar på att stödet är lagligt, såvida stödet inte har beviljats i enlighet med förfarandet i artikel 1.3 i del I av protokoll 3 [68], och en omdömesgill ekonomisk aktör ska normalt sett kunna avgöra om detta förfarande har följts [69]. Trots detta har domstolen också slagit fast att en mottagare av stöd, som på grund av att det inte anmälts anses ha beviljats olagligen, under exceptionella omständigheter kan åberopa berättigade förväntningar på att stödet var lagligt för att motsätta sig att stödet återkrävs [70].
Finnish: Unionin tuomioistuin vahvisti tämän periaatteen vastikään seuraavasti: ”Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa poikkeuksellisen olosuhteen ei myöskään voida katsoa olevan olemassa oikeusvarmuuden periaatteen nojalla, koska yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että niin kauan kuin komissio ei ole tehnyt hyväksymispäätöstä […] tuensaajalla ei ole varmuutta tuen laillisuudesta, joten luottamuksensuojan periaatteeseen ja oikeusvarmuuden periaatteeseen ei ole mahdollista vedota” [67].Periaatteessa tuomioistuin on todennut oikeuskäytännössään, että tuen sääntöjenmukaisuuden osalta luottamuksensuojan periaatteeseen ei voida vedota, ellei tukea ole myönnetty pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti [68], ja huomauttanut, että huolellinen talouden toimija pystyy yleensä varmistamaan, että kyseistä menettelyä on noudatettu [69]. Tästä huolimatta tuomioistuin on kuitenkin myöntänyt, että sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen saaja voi, silloin kun sääntöjenvastaisuus johtuu ilmoittamatta jättämisestä, vastustaa tuen takaisinmaksua ja vedota poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joiden perusteella se on voinut perustellusti luottaa tuen sääntöjenmukaisuuteen [70].
Czech: Tuto zásadu nedávno znovu potvrdil Soudní dvůr: „V situaci, o jakou se jedná ve věci v původním řízení, navíc nemůže být existence mimořádné okolnosti brána v úvahu ani s ohledem na zásadu právní jistoty, neboť Soudní dvůr již rozhodl, že dokud Komise nepřijala schvalující rozhodnutí […], nemá příjemce žádnou jistotu, pokud jde o legalitu podpory, takže se nelze dovolávat ani zásady ochrany legitimního očekávání ani zásady právní jistoty“ [67].Judikatura Soudního dvora v zásadě uvádí, že se legitimního očekávání ohledně souladu podpory s právními předpisy lze dovolávat pouze tehdy, pokud tato podpora byla poskytnuta v souladu s postupem stanoveným v čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 [68], přičemž připomíná, že s řádnou péčí postupující hospodářský subjekt by měl být obvykle schopen se ujistit, zda byl tento postup dodržen [69]. Soudní dvůr však rovněž uznal, že za mimořádných okolností se může příjemce podpory, která byla udělena protiprávně z toho důvodu, že nebyla oznámena, dovolávat legitimních očekávání, že podpora je v souladu s právními předpisy, aby zabránil jejímu navrácení [70].
Slovak: Toto je zásada, ktorú v poslednom období opätovne potvrdil Súdny dvor takto: „V situácii ako vo veci samej existenciu výnimočnej okolnosti nemožno navyše akceptovať so zreteľom na zásadu právnej istoty, keďže Súdny dvor už rozhodol v podstate, že až dovtedy, kým Komisia neprijme rozhodnutie, ktorým pomoc schváli…, nemá príjemca žiadnu istotu o zákonnosti pomoci tak, že uvedený príjemca sa nemôže dovolávať ani zásady ochrany legitímnej dôvery, ani zásady právnej istoty.“ [67]V judikatúre Súdneho dvora sa v zásade ustanovilo, že na oprávnené očakávanie, že pomoc je oprávnená, sa v zásade možno odvolávať len vtedy, ak táto pomoc bola poskytnutá v súlade s postupom ustanoveným v článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 [68], s pripomienkou, že obozretný obchodník by za bežných okolností mal byť schopný určiť, či sa uvedený postup dodržal [69].Bez ohľadu na to Súdny dvor tiež uznal, že príjemca pomoci, ktorá bola poskytnutá neoprávnene z dôvodu, že nebola notifikovaná, sa môže za výnimočných okolností dovolávať oprávneného očakávania, že pomoc bola oprávnená, s cieľom brániť sa proti jej vráteniu [70].
Polish: Zasadę tę niedawno ponownie potwierdził Trybunał Sprawiedliwości: „W sytuacji takiej jak rozpatrywana przez sąd krajowy zaistnienie nadzwyczajnych okoliczności nie może być brane pod uwagę w kontekście zasady pewności prawa tym bardziej, iż Trybunał orzekł już, że do chwili wydania przez Komisję decyzji zatwierdzającej […], beneficjent nie ma pewności co do zgodności z prawem planowanej pomocy, a zatem nie może on powoływać się ani na zasadę uzasadnionych oczekiwań, ani na zasadę pewności prawa” [67].Zgodnie z orzecznictwem Trybunału Sprawiedliwości zasadniczo nie można powoływać się na zasadę uzasadnionego oczekiwania, że pomoc jest zgodna z prawem, chyba że pomoc ta została przyznana zgodnie z procedurą ustanowioną w art. 1 ust. 3 w części I protokołu 3 [68]; orzecznictwo Trybunału Sprawiedliwości wskazuje również, że staranny przedsiębiorca powinien na ogół być w stanie określić, czy przestrzegano tej procedury [69].Pomimo to Trybunał zgodził się, że w wyjątkowych okolicznościach beneficjent pomocy, którą przyznano niezgodnie z prawem, ponieważ jej nie zgłoszono, może powoływać się na uzasadnione oczekiwania, że pomoc była zgodna z prawem, w celu zakwestionowania konieczności jej zwrotu [70].
Slovenian: To načelo je nedavno vnovič potrdilo Sodišče: „V položaju, kakršen je ta v postopku v glavni stvari, obstoj izjemne okoliščine prav tako ne more biti sprejet glede na načelo pravne varnosti, saj je Sodišče v bistvu že odločilo, da če Komisija dolgo časa ne sprejme odločbe o odobritvi pomoči, [..]. prejemnik ne more biti prepričan o zakonitosti pomoči.“ [67].S sodno prakso Sodišča je načelno določeno, da se ni mogoče sklicevati na legitimno pričakovanje, da je pomoč zakonita, razen če je bila pomoč dodeljena v skladu s postopkom iz člena 1(3) dela I Protokola 3 [68], pri čemer je dodano, da bi vesten poslovnež običajno moral biti sposoben ugotoviti, ali je bil ta postopek upoštevan [69].Ne glede na to se je Sodišče strinjalo tudi, da se v izjemnih okoliščinah prejemnik pomoči, ki je bila dodeljena nezakonito, ker ni bila priglašena, pri nasprotovanju njenemu vračilu lahko sklicuje na legitimna pričakovanja, da je bila pomoč zakonita [70].
Romanian: Acesta este un principiu reafirmat recent de Curtea de Justiție după cum urmează: „Într-o situație precum cea din acțiunea principală, existența unei împrejurări excepționale nu poate fi confirmată în lumina principiului securității juridice, întrucât Curtea s-a pronunțat deja, în esență, că, atâta vreme cât Comisia nu a adoptat o decizie de aprobare a ajutorului, […] beneficiarul nu are certitudinea legalității ajutorului, astfel încât nu pot fi invocate nici principiul așteptărilor legitime, nici cel al securității juridice” [67].În principiu, jurisprudența Curții de Justiție a precizat că așteptarea legitimă asupra legalității ajutorului nu poate fi invocată decât dacă ajutorul a fost acordat în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 [68], observând că un operator economic perseverent ar putea, în mod normal, să stabilească dacă procedura a fost respectată [69].Fără a aduce atingere celor de mai sus, Curtea a acceptat, de asemenea, că, în circumstanțe excepționale, beneficiarul unui ajutor acordat ilegal deoarece nu a fost notificat poate invoca așteptările legitime că ajutorul a fost legal, pentru a se opune restituirii acestuia [70].
Estonian: Euroopa kohus kinnitas hiljuti seda põhimõtet järgmiselt: „Sellises olukorras nagu põhimenetluse puhul, ei saa erakorralise asjaolu olemasolu õiguspäraste ootuste ja õiguskindluse seisukohast kinnitada, sest kohus on juba sisuliselt kinnitanud, et kuni komisjon ei ole teinud abi heakskiitvat otsust, [] ei saa abisaaja olla kindel abi seaduslikkuses, mis tähendab, et toetuda ei saa ei õiguspäraste ootuste ega õiguskindluse põhimõttele” [67].Põhimõtteliselt on Euroopa Kohtu praktika kinnitanud, et õiguspärasele ootusele, et abi on seaduslik, ei saa apelleerida, v.a juhul, kui abi on antud kooskõlas protokolli 3 I osa artikli 1 lõikes 3 sätestatud menetlusega, [68] märkides, et hoolikas ärimees peaks üldjuhul suutma välja selgitada, kas seda menetlust on järgitud [69].Sellele vaatamata on kohus nõustunud, et erakorralises olukorras võib ebaseadusliku (s.o teavitamata) abi saaja toetuda õiguspärastele ootustele, et abi oli seaduslik, selleks et vaidlustada selle tagasimaksmine [70].
Lithuanian: Šį principą Teisingumo Teismas neseniai dar kartą patvirtino: „Tokioje situacijoje kaip pagrindinėje byloje negalima teigti, kad egzistuoja ypatinga aplinkybė atsižvelgiant ir į teisinio saugumo principą, nes Teisingumo Teismas iš esmės yra nusprendęs, kad kol Komisija nepriėmė pagalbą patvirtinančio sprendimo ir kol nesibaigė terminas pateikti ieškinį dėl tokio sprendimo panaikinimo, gavėjas negali būti tikras dėl pagalbos teisėtumo, kuris vienintelis gali sukelti pagalbos gavėjo teisėtus lūkesčius, ir todėl negalima remtis nei teisėtų lūkesčių apsaugos, nei teisinio saugumo principais.“ [67]Iš esmės Teisingumo Teismo praktikoje teigiama, jog teisėtais lūkesčiais, kad pagalba teisėta, remtis negalima, išskyrus atvejus, kai ši pagalba buvo suteikta laikantis 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 punkte [68] numatytos procedūros, ir primenama, kad rūpestingas verslininkas paprastai turėjo gebėti nustatyti, ar tos procedūros laikytasi [69].Nepaisant to, Teismas taip pat sutiko, kad išskirtinėmis aplinkybėmis pagalbos, kuri suteikta neteisėtai, nes apie ją nepranešta, pagalbos gavėjas, siekdamas paprieštarauti grąžinimui, gali kliautis teisėtais lūkesčiais, kad pagalba yra teisėta [70].
Maltese: Dan huwa prinċipju kkonfermat mill-ġdid dan l-aħħar mill-Qorti tal-Ġustizzja kif ġej: “F’sitwazzjoni bħal dik fil-proċeduri ewlenin, l-eżistenza ta’ ċirkostanza eċċezzjonali wkoll ma tistax tintlaqa’ fid-dawl tal-prinċipju taċ-ċertezza legali, minħabba li l-Qorti kienet diġà sostniet, b’mod essenzjali, li minħabba li l-Kummissjoni ma ħaditx deċiżjoni li tapprova l-għajnuna, …ir-riċevitur ma jistax ikun ċert mil-legalità tal-għajnuna, bir-riżultat li wieħed la jista’ jibbaża fuq il-prinċipju tal-ħarsien tal-aspettativi leġittimi u lanqas fuq dak taċ-ċertezza legali” [67].Bħala prinċipju, il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja ddikjarat li aspettativa leġittima li għajnuna hija legali ma tistax tiġi invokata sakemm dik l-għajnuna ma tkunx ingħatat skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 1(3) f’Parti I tal-Protokoll 3 [68], filwaqt li osservat li negozjant diliġenti normalment għandu jkun kapaċi jiddetermina jekk dik il-proċedura ġietx segwita [69].Minkejja dan il-Qorti aċċettat ukoll li f’ċirkostanzi eċċezzjonali, riċevitur ta’ għajnuna li tingħata illegalment għaliex ma tkunx ġiet innotifikata jista’ jibbaża fuq aspettativi leġittimi li l-għajnuna kienet legali sabiex jopponi l-ħlas lura tagħha [70].