English: SCHER notes that the Swedish report itself (summary of Annex IV) supports SCHER’s conclusion as it states: ‘It was difficult to unambiguously show whether there are specific conditions in Sweden that make Swedish soils more vulnerable to Cd input than those in central Europe. However, pH is a major factor that regulates the uptake of cadmium from soils to crops and pH in Swedish soil appears to be around one pH unit lower than the general average for Europe. This is probably related to the scarcity of lime-bearing bedrock in Sweden. Swedish wheat also contains cadmium in levels that are comparable to those in many other European countries, in spite of the fact that cadmium concentrations in Swedish soils are relatively low’. SCHER comments that while input data on atmospheric deposition have been updated in the Swedish report, the scenarios for mass balance calculation were already included in the scenarios considered in the opinion of the CSTEE of 2002, and there is no new information suggesting that these would not be applicable anymore.
French: Le CSRSE fait observer que le rapport suédois proprement dit (résumé de l’annexe IV) corrobore la conclusion du CSRSE comme suit: «Il était difficile de montrer sans ambiguïté s’il existait des conditions propres à la Suède susceptibles de rendre ses sols plus vulnérables à l’apport de cadmium que les sols d’Europe centrale. Toutefois, le pH est un facteur majeur qui régit l’absorption de cadmium par les cultures et le pH du sol suédois semble être inférieur d’environ une unité à la moyenne générale de l’Europe. Cette situation est probablement liée à la rareté du substratum calcaire en Suède. La teneur en cadmium du blé suédois atteint également des niveaux comparables à ceux enregistrés dans de nombreux autres pays européens, bien que les concentrations de cadmium dans les sols suédois soient relativement faibles.» Le CSRSE fait observer que, même si les données sur les dépôts atmosphériques ont été mises à jour dans le rapport suédois, les scénarios pour le calcul du bilan massique ont été déjà inclus dans les scénarios envisagés dans l’avis du CSTEE de 2002, et qu’aucune nouvelle information ne laisse supposer que ceux-ci ne seraient plus valables.
German: Der SCHER merkt an, dass im schwedischen Bericht selbst (Zusammenfassung von Anhang IV) die Schlussfolgerung des SCHER untermauert wird; denn hier heißt es: „Es war schwierig, eindeutig zu zeigen, dass in Schweden spezifische Bedingungen herrschen, wodurch schwedische Böden anfälliger für Cadmiumeintrag sind als Böden in Mitteleuropa. Allerdings ist der pH-Wert ein wichtiger Faktor für die Regulierung der Aufnahme von Cadmium aus den Böden durch Getreide; und der pH-Wert in schwedischen Böden scheint etwa eine pH-Einheit niedriger zu sein als der allgemeine Durchschnittswert in Europa. Dies dürfte mit dem geringen Vorkommen von kalkhaltigem Gestein in Schweden in Zusammenhang stehen. Außerdem enthält schwedischer Weizen Cadmium in einer Menge, die mit der in vielen anderen europäischen Ländern vergleichbar ist, obwohl die Cadmiumkonzentration in schwedischen Böden relativ gering ist.“ Obwohl dem SCHER zufolge die Daten für den Eintrag aus atmosphärischer Deposition im schwedischen Bericht aktualisiert wurden, waren die Szenarien für die Berechnung der Massenbilanz bereits in den Szenarien enthalten, die in der Stellungnahme des CSTEE im Jahr 2002 berücksichtigt wurden, und es gibt keine neuen Informationen, die nahelegen würden, dass diese nicht mehr anwendbar sind.
Finnish: SCHER-komitea toteaa, että myös Ruotsin raportti (liitteessä IV oleva tiivistelmä) tukee tiedekomitean päätelmää, sillä siinä todetaan seuraavaa: ”Oli vaikeaa osoittaa kiistattomasti, onko Ruotsissa sellaiset erityiset olosuhteet, jotka tekevät Ruotsin maaperästä herkemmän kadmiumin saannille kuin Keski-Euroopan maaperät. Joka tapauksessa pH on tärkeä tekijä, joka säätelee kadmiumin ottoa maaperistä viljelykasveihin, ja pH Ruotsin maaperässä näyttää olevan noin yhden pH-yksikön matalampi kuin Euroopassa keskimäärin. Se on todennäköisesti yhteydessä kalkkipitoisen kallioperän niukkuuteen Ruotsissa. Myös ruotsalainen vehnä sisältää kadmiumia pitoisuuksina, jotka ovat verrattavissa monien muiden Euroopan maiden pitoisuuksiin, vaikka kadmiumpitoisuudet Ruotsin maaperässä ovat melko alhaisia.” SCHER-komitea huomauttaa, että vaikka ilmansaastelaskeumia koskevia tietoja on päivitetty Ruotsin raportissa, massataseen laskemista koskevat ennusteet sisältyivät jo niihin ennusteisiin, joita tarkasteltiin CSTEE-komitean vuonna 2002 antamassa lausunnossa, eikä sellaista uutta tietoa ole saatu, jonka perusteella kyseiset ennusteet eivät enää olisi päteviä.
Czech: Výbor SCHER poznamenává, že samotná zpráva předložená Švédskem (shrnutí přílohy IV) podporuje jeho závěry, jelikož uvádí: „Bylo obtížné jednoznačně prokázat, zda jsou ve Švédsku zvláštní podmínky, kvůli nimž je švédská půda vůči vstupu kadmia více zranitelná než půda ve střední Evropě. Nicméně pH je zásadním faktorem, který reguluje příjem kadmia z půdy do plodin, přičemž hladina pH ve švédských půdách se zdá být přibližně o jednu pH jednotku nižší než celkový evropský průměr. Tato skutečnost pravděpodobně souvisí s nedostatkem vápencového skalního podloží ve Švédsku. Švédská pšenice rovněž vykazuje obsah kadmia srovnatelný s řadou dalších evropských zemí i přesto, že koncentrace kadmia ve švédských půdách je relativně nízká.“ Výbor SCHER uvádí, že ačkoli vstupní údaje pro atmosférický spad byly ve švédské zprávě aktualizovány, scénáře pro výpočet hmotnostní bilance byly již součástí scénářů zvažovaných ve stanovisku výboru CSTEE z roku 2002 a nejsou k dispozici žádné nové informace, z nichž by vyplývalo, že tyto scénáře již neplatí.
Slovak: SCHER poznamenáva, že samotná švédska správa (súhrn prílohy IV) podporuje záver SCHER, keďže sa v nej uvádza: „Bolo náročné jednoznačne preukázať, či vo Švédsku existujú špecifické podmienky, v dôsledku ktorých sú švédske pôdy citlivejšie na kontamináciu kadmiom než pôdy v strednej Európe. Hodnota pH je však dôležitý faktor, ktorý reguluje kontamináciu poľnohospodárskych plodín kadmiom z pôdy, pričom pH švédskych pôd sa zdá byť približne o jednu jednotku pH nižšie, ako je celkový priemer v Európe. Pravdepodobne to súvisí so vzácnosťou vápencovej horniny vo Švédsku. Švédska pšenica tiež obsahuje také množstvo kadmia, ktoré je porovnateľné s mnohými inými európskymi krajinami, a to napriek tomu, že koncentrácia kadmia v švédskych pôdach je pomerne nízka.“ SCHER poznamenáva, že hoci švédska správa obsahuje aktualizované vstupné údaje o atmosférickej depozícii, scenáre výpočtu hmotnostnej bilancie boli už zahrnuté do scenárov posudzovaných v stanovisku CSTEE v roku 2002 a neexistujú žiadne nové informácie svedčiace o tom, že by už neplatili.
Slovenian: ZOZOT ugotavlja, da švedsko poročilo (povzetek Priloge IV) podpira ugotovitve tega odbora, saj je v njem navedeno: „Težko je bilo nedvoumno pokazati, ali na Švedskem obstajajo specifične razmere, zaradi katerih so švedska tla bolj ranljiva na vnos Cd kot tista v Srednji Evropi. Vendar je pH najpomembnejši dejavnik, ki ureja vnos kadmija iz tal v poljščine, in zdi se, da je pH švedskih tal za približno eno enoto pH nižji od splošnega povprečja za Evropo. To je verjetno povezano s pomanjkanjem apnenčaste kamninske podlage na Švedskem. Švedska pšenica vsebuje ravni kadmija, ki so primerljive s tistimi v mnogih drugih evropskih državah, kljub dejstvu, da so koncentracije kadmija relativno nizke.“ Kljub temu, da so vhodni podatki za atmosfersko depozicijo v švedskem poročilu posodobljeni, ZOZOT pojasnjuje, da so bili scenariji za izračun masne bilance že vključeni v scenarije, obravnavane v mnenju Znanstvenega odbora za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje iz leta 2002, ter da ni novih informacij, ki bi kazale, da ti niso več veljavni.
Latvian: SCHER atzīmē, ka Zviedrijas ziņojumā (IV pielikuma kopsavilkumā) minēti tādi paši secinājumi kā SCHER paustie, jo tur teikts: “Bija grūti nepārprotami pierādīt, ka Zviedrijā ir īpaši apstākļi, kas Zviedrijas augsni padara jutīgāku pret Cd avotiem nekā Viduseiropas augsnes. Tomēr pH ir galvenais faktors, kas regulē kadmija uzņemšanu kultūrās no augsnes, un Zviedrijas augsnes pH ir aptuveni vienu pH vienību zemāks par vispārējo vidējo rādītāju Eiropā. Tas, iespējams, ir saistīts ar kaļķakmens pamatieža nepietiekamību Zviedrijā. Arī Zviedrijas kvieši satur tādu kadmija līmeni, kas salīdzināms ar līmeni daudzās citās Eiropas valstīs, neskatoties uz to, ka kadmija koncentrācija Zviedrijas augsnē ir samērā zema.”SCHER piezīmē, ka, lai gan ievaddati par atmosfēras nokrišņiem Zviedrijas ziņojumā ir atjaunināti, masas bilances aprēķinu scenāriji jau bija iekļauti scenārijos, kas aplūkoti CSTEE 2002. gada atzinumā, un nav jaunas informācijas, kas liecinātu par to, ka tie vairs nebūtu piemērojami.
Lithuanian: SAPMK pažymi, kad Švedijos ataskaitoje (IV priedo santrauka) pritariama SAPMK išvadoms: „Buvo sudėtinga vienareikšmiškai įrodyti, kad Švedijai būdingos specifinės sąlygos, dėl kurių Švedijos dirva yra pažeidžiamesnė dėl kadmio kaupimosi nei Vidurio Europos dirva. Tačiau pH yra svarbiausias kadmio patekimą iš dirvos į pasėlius reguliuojantis veiksnys, o Švedijos dirvos pH vertė yra apie vieną pH vienetą mažesnė už vidutinį rodiklį Europoje. Tai greičiausiai susiję su kalkių turinčios pamatinės uolienos retumu Švedijoje. Švedijos kviečiuose taip pat yra kadmio, kurio koncentracija prilygsta jo koncentracijai daugelyje Europos šalių, nepaisant aplinkybės, kad kadmio koncentracija Švedijos dirvoje yra santykinai maža.“ SAPMK teigia, kad nors Švedijos ataskaitoje pateikta atnaujintų duomenų apie atmosferos iškritas, scenarijai dėl masės balanso skaičiavimo jau buvo įtraukti į 2002 m. CSTEE nuomonėje pateiktus scenarijus, taigi, nėra naujos informacijos, kuria remiantis būtų galima teigti, kad tie scenarijai nebeaktualūs.
Maltese: L-SCHER jinnota li r-rapport tal-Isvezja stess (sommarju tal-Anness IV) jappoġġa l-konklużjoni tal-SCHER li tgħid: “Kien diffiċli li jintwera bla ambigwità jekk hemmx kundizzjonijiet speċifiċi fl-Isvezja li jagħmlu l-ħamrija Svediża aktar vulnerabbli għall-introduzzjoni tal-Cd minn dik fl-Ewropa Ċentrali. Madankollu, il-pH hija fattur importanti li jirregola t-teħid ta’ kadmju mill-ħamrija mill-għelejjel u l-pH fil-ħamrija tal-Isvezja jidher li hi madwar unità waħda tal-pH aktar baxxa mill-medja ġenerali għall-Ewropa. Probabbilment dan huwa marbut mal-iskarsezza ta’ blat tal-qiegħ li jipproduċi l-ġir fl-Isvezja. Il-qamħ tal-Isvezja wkoll għandu fih livelli ta’ kadmju li huma kumparabbli ma’ dawk f’ħafna pajjiżi Ewropej oħra, minkejja li l-konċentrazzjonijiet tal-kadmju fil-ħamrija tal-Isvezja huma relattivament baxxi.” L-SCHER jikkummenta li filwaqt li d-dejta dwar id-depożizzjoni atmosferika ġiet aġġornata fir-rapport tal-Isvezja, ix-xenarji għall-kalkolu tal-bilanċ tal-massa kienu diġà ġew inklużi fix-xenarji kkunsidrati fl-opinjoni tas-CSTEE tal-2002, u ma hemmx informazzjoni ġdida li tindika li din mhix se tibqa’ applikabbli.