English: In this regard, it must be observed that, in its assessment of the tax regime for coordination centres established in Belgium (see joined Cases C-182/03 and C-217/03 Belgium v Commission [2006] ECR I-5479, paragraphs 86 to 118), the Court of Justice considered that the flat-rate assessment of income under the cost-plus method constituted an economic advantage for the purposes of Article 87 of the EC Treaty and that ‘that analysis cannot be called into question either by the fact that the inclusion of the financial charges could, in some cases, lead to a tax base that was unduly high or by the scale of the tax burden that might be imposed on the group, nor can it be called into question by the fact that a centre may be taxed when it has not made any profits’. The Court also considered that exempting the coordination centres from property tax gave them an economic advantage. ‘The fact that only 5 % of the coordination centres benefit from it in practice, as all the others hold their buildings under lease, does not affect that assessment, since the choice between owning a building and leasing it is a matter entirely at the discretion of the centres.’
Danish: Domstolen har ved vurderingen af skatteordningen for koordinationscentre, som er hjemmehørende i Belgien (se dom af 22. juni 2006 i de forenede sager C-182/03 og C-217/03, Belgien m.fl. mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 5479, præmis 86-118), vurderet, at den faste beskatning af den skattepligtige indkomst efter den såkaldte »cost plus«-metode udgør en økonomisk fordel efter traktatens artikel 87, og at »denne analyse hverken [ændres] af, at medtagelsen af de finansielle omkostninger i visse tilfælde kunne føre til et for højt beskatningsgrundlag, eller af størrelsen på den skattebyrde, som koncernen måtte bære, ligesom den ikke påvirkes af den omstændighed, at et center kan være blevet beskattet uden at have haft nogen fortjeneste«. Domstolen vurderede endvidere, at fritagelsen for ejendomsskat udgør en økonomisk fordel for koordinationscentrene. »Den omstændighed, at mindre end 5 % af koordinationscentrene reelt nyder godt af fritagelsen, fordi alle de andre er lejere af den faste ejendom, har ingen indvirkning på denne vurdering, da valget mellem at eje eller leje fast ejendom udelukkende foretages i henhold til de nævnte centres ønske«.
Estonian: Sellega seoses tuleb märkida, et Euroopa Kohus leidis Belgias asutatud koordineerimiskeskuste maksustamise korra hindamisel (vt 22. juuni 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-182/03 ja C-217/03: Belgia vs. komisjon (EKL 2006, lk I-5479, punktid 86–118), et tulude kokkuleppeline kindlaksmääramine kulud-pluss-meetodi abil kujutab endast majanduslikku eelist EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses ja et seda analüüsi ei saa „kõigutada ei asjaolu, et finantskohustuste kaasaarvamine võib teatud olukordades viia liiga kõrge maksubaasini, ega ka grupile tekkiva maksukohustuse suurus ega ammugi mitte asjaolu, et keskust võidaks maksustada, ilma et tal oleks kasumit tekkinud”. Euroopa Kohus leidis ka, et koordineerimiskeskuste vabastamine kinnisvaramaksust andis neile majandusliku eelise. „Sellele hinnangule ei oma mõju asjaolu, et seda kohaldatakse tegelikult üksnes 5 % koordineerimiskeskustele, kuna kõik teised rendivad oma hooneid, sest valik hoone rentimise või ostmise vahel sõltub nende keskuste oma tahtest.”