English: The Court of Justice admits that as a general rule, ‘… it will be very difficult for a third party, precisely because of the privileged relations existing between the State and a public undertaking, to demonstrate in a particular case that aid measures taken by such an undertaking were in fact adopted on the instructions of the public authorities.’
French: La Cour de justice admet qu’en règle générale, «… il sera très difficile pour un tiers, précisément à cause des relations privilégiées existant entre l’État et une entreprise publique, de démontrer dans un cas concret que des mesures d’aide prises par une telle entreprise ont effectivement été adoptées sur instruction des autorités publiques.». Selon la même jurisprudence, «…il y a lieu d’admettre que l’imputabilité à l’État d’une mesure d’aide prise par une entreprise peut être déduite d’un ensemble d’indices résultant des circonstances de l’espèce et du contexte dans lequel cette mesure est intervenue.»
Spanish: El Tribunal de Justicia admite que, por regla general, «resultará muy difícil para un tercero demostrar que unas medidas de ayuda adoptadas por una empresa pública en un caso concreto fueron efectivamente decididas siguiendo las instrucciones de las autoridades públicas.»
Portuguese: O Tribunal de Justiça admite que, «regra geral, precisamente em virtude das relações privilegiadas entre o Estado e uma empresa pública, será muito difícil para terceiros demonstrar que, num caso concreto, foram efectivamente adoptadas medidas de auxílio por uma daquelas empresas, na sequência de instruções dadas pelas autoridades públicas.» Por isso, segundo o mesmo acórdão, «deve aceitar-se que a imputabilidade ao Estado de uma medida de auxílio adoptada por uma empresa pública pode ser deduzida de um conjunto de indícios resultante das circunstâncias do caso concreto e do contexto no qual essa medida ocorreu.»
Dutch: Het Hof erkent dat „… het juist als gevolg van de bevoorrechte betrekkingen tussen de staat en openbare bedrijven voor derden in de regel zeer moeilijk zal zijn om in een concreet geval aan te tonen dat door dergelijke bedrijven genomen steunmaatregelen werkelijk in opdracht van de autoriteiten zijn getroffen”.
Danish: Domstolen erkender, at »det normalt er meget vanskeligt for tredjemand, netop på grund af de privilegerede forbindelser mellem staten og de offentlige virksomheder, at påvise i et konkret tilfælde, at en offentlig virksomhed har truffet støtteforanstaltninger efter anvisning fra offentlige myndigheder«.
Swedish: Domstolen hävdar att det ”i allmänhet (är) mycket svårt för en utomstående att i ett konkret fall bevisa att ett sådant företag faktiskt har vidtagit stödåtgärder på myndigheternas begäran”.
Finnish: Yhteisöjen tuomioistuin myöntää, että ”kolmansien henkilöiden on yleensä […] hyvin vaikea osoittaa konkreettisessa tapauksessa nimenomaan valtion ja julkisen yrityksen välisen etuoikeutetun suhteen takia, että julkisen yrityksen toteuttamat tukitoimenpiteet johtuvat tosiasiassa viranomaisten määräyksestä”. Yhteisöjen tuomioistuin toteaa myös, että ”on todettava, että julkisen yrityksen toteuttaman tukitoimenpiteen voidaan päätellä johtuvan valtiosta kaikkien käsiteltävänä olevaa asiaa koskevien seikkojen ja kyseisen toimenpiteen toteuttamishetkellä vallinneiden olosuhteiden perusteella.”
Greek: Το Δικαστήριο δέχεται ότι «… οι τρίτοι θα έχουν κατά κανόνα, λόγω ακριβώς των προνομιακών σχέσεων μεταξύ Δημοσίου και δημόσιων επιχειρήσεων, πολύ μεγάλη δυσκολία να αποδείξουν ότι τα μέτρα ενισχύσεων που έλαβε σε συγκεκριμένη περίπτωση μια δημόσια επιχείρηση ελήφθησαν ουσιαστικά κατόπιν οδηγιών των δημόσιων αρχών.»
Polish: Trybunał Sprawiedliwości przyznaje, że z reguły „…dla stron trzecich trudnym może okazać się, właśnie z powodu uprzywilejowanych stosunków istniejących między państwem a przedsiębiorstwem publicznym, wykazanie w danym przypadku, że środki pomocy przyjęte przez takie przedsiębiorstwo zostały faktycznie przyjęte na polecenie władz publicznych”.
Hungarian: A Bíróság elismeri, hogy főszabályként „meglehetősen nehéz egy harmadik személynek éppen az állam és egy közvállalkozás közötti privilegizált kapcsolatok miatt egy konkrét esetben bizonyítani, hogy az ilyen vállalkozás által hozott támogatási intézkedéseket ténylegesen a hatóságok utasításai alapján fogadták el.” Ugyanezen ítélkezési gyakorlat szerint „…el kell ismerni, hogy egy vállalkozás által hozott támogatási intézkedés államnak betudhatóságra az adott ügy körülményeiből származó jelek összességéből és abból az összefüggésből lehet következtetni, amelyben erre az intézkedésre sor került.”
Romanian: Curtea de Justiție admite că, în general, „… unui terț îi va fi foarte greu, chiar din cauza relațiilor privilegiate care există între stat și o întreprindere publică, să demonstreze într-un caz concret că unele măsuri de ajutor luate de o astfel de întreprindere au fost adoptate în mod efectiv la recomandarea autorităților publice”. Potrivit aceleiași jurisprudențe, „… trebuie să recunoaștem că imputabilitatea statului a unei măsuri de ajutor adoptate de o întreprindere poate fi dedusă dintr-o serie de indicii care rezultă din circumstanțele speței și din contextul în care a fost luată această măsură.”
Estonian: Üldiselt on Euroopa Kohus tõdenud, et „eelkõige riigi ja riigi osalusega äriühingu vaheliste eriliste suhete tõttu on kolmandal isikul on väga keeruline konkreetsel juhul tõendada, et sellise äriühingu poolt abi andmine on tegelikult otsustatud avaliku võimu juhtnööridest lähtudes”.
Latvian: Tiesa atzīst, ka lielākoties “… tieši privileģēto attiecību dēļ starp valsti un publisku uzņēmumu trešai personai būs ļoti grūti konkrētā gadījumā pierādīt, ka tāda uzņēmuma veiktie atbalsta pasākumi patiešām tikuši pieņemti pēc valsts iestāžu norādījumiem”. Saskaņā ar šo pašu judikatūru “… var pamatoti pieņemt, ka atbildības piedēvēšanu valstij par uzņēmuma veikto atbalsta pasākumu var izsecināt no visiem faktiem, kas izriet no gadījuma apstākļiem un situācijas, kādā šis pasākums ir veikts.”
Maltese: Il-Qorti tal-Ġustizzja tammetti li bħala regola ġenerali, “… ser ikun tassew diffiċli għal terza persuna, preċiżament minħabba r-relazzjonijiet privileġġjati li jeżistu bejn l-Istat u intrapriża pubblika, li juru f’każ konkret li l-miżuri ta’ għajnuna li jittieħdu minn tali intrapriża fil-fatt ikunu ġew adottati skont l-istruzzjonijiet tal-awtoritajiet pubbliċi”. Skont l-istess ġurisprudenza, “…wieħed jista’ jammetti l ir-responsabbiltà mogħtija lill-Istat ta’ miżura ta’ għajnuna li tieħu l-intrapriża tista’ titnaqqas mit-total tal-indizji li jirriżultaw miċ-ċirkostanzi tal-ispeċi u tal-kuntest li fih tkun ingħatat din il-miżura”.