English: For the period 2000-2006, the tariff advantage is calculated as the difference between the annual cost Terni would have sustained if the tariff was calculated on the basis of its own production costs (Alternative 1-no longer possible after the reform of the tariff) and the actual cost sustained by Terni on the basis of the ‘comparable customer’ method (Alternative 2).
French: Pour la période 2000-2006, l’avantage tarifaire a été calculé comme étant la différence entre le coût annuel que les sociétés ex-Terni auraient supporté si le tarif avait été établi sur la base des coûts d’autoproduction (méthode 1 — impossible depuis la réforme du tarif) et le coût effectivement supporté sur la base de la méthode du «consommateur analogue» (méthode 2).
Spanish: Para el período 2000-2006, la ventaja tarifaria se calcula como la diferencia entre el coste anual que las sociedades ex-Terni habrían sufragado si la tarifa se hubiera calculado a partir de los costes de autoproducción (alternativa 1, no aplicable tras la reforma de la tarifa) y el coste real sufragado por el método del «usuario análogo» (alternativa 2).
Italian: Per il periodo 2000-2006, il vantaggio tariffario è calcolato come la differenza tra il costo annuo che le società ex-Terni avrebbero sostenuto se la tariffa fosse stata calcolata sulla base dei costi di autoproduzione (alternativa 1 — non più possibile dopo la riforma della tariffa) e il costo effettivo sostenuto in base al metodo dell'utente analogo (alternativa 2).
Portuguese: Em relação ao período 2000-2006, a vantagem tarifária foi calculada como a diferença entre o custo anual que as sociedades ex-Terni teriam suportado se a tarifa tivesse sido calculada com base nos custos de autoprodução (a alternativa 1 deixou de ser possível depois da reforma tarifária) e o custo efectivo suportado com base no método do «consumidor equivalente» (alternativa 2).
Dutch: Voor de periode 2000-2006 wordt het tariefvoordeel berekend als het verschil tussen de kosten die Terni jaarlijks had moeten maken wanneer het tarief zou zijn berekend op basis van zijn eigen productiekosten (alternatief 1 — niet langer mogelijk na de hervorming van het tarief) en Terni's werkelijke kosten op basis van de „vergelijkbare afnemer”-methode (alternatief 2).
Danish: For tidsrummet 2000-2006 beregnes takstfordelen som forskellen mellem de årlige omkostninger, som Terni-virksomhederne ville have skullet afholde, hvis taksten havde været beregnet på grundlag af egenproduktionsomkostningerne (alternativ 1 — ikke længere mulig efter takstreformen) og de omkostninger, der faktisk er afholdt beregnet på grundlag af den metode, der bygger på en »analog forbruger« (alternativ 2).
Swedish: För perioden 2000–2006 beräknas förmånen av tariffen såsom skillnaden mellan de årskostnader som hade belastat Terni om tariffen skulle ha beräknats på grundval av företagets egna produktionskostnader (alternativ 1, som inte längre är möjligt efter reformen av tariffen) och de faktiska kostnader som belastade Terni enligt metoden med jämförbar kund (alternativ 2).
Finnish: Vuosilta 2000–2006 tariffietu lasketaan niin, että vuotuisista kustannuksista, jotka entisille Terni-yhtiöille olisi aiheutunut, jos tariffi olisi laskettu omaan käyttöön suunnatun tuotannon kustannusten perusteella (vaihtoehto 1 – ei enää mahdollinen tariffiuudistuksen jälkeen), vähennetään tosiasialliset kustannukset ”vastaavan käyttäjän” menetelmän perusteella (vaihtoehto 2).
Greek: Για το διάστημα 2000-2006, το τιμολογιακό πλεονέκτημα υπολογίζεται ως η διαφορά ανάμεσα στις ετήσιες δαπάνες της Terni εάν οι τιμές υπολογίζονταν βάσει του κόστους ίδιας παραγωγής (μέθοδος 1 — αδύνατη πλέον μετά την αναδιάρθρωση του τιμολογίου) και στις πραγματικές δαπάνες της Terni βάσει της μεθόδου του «συγκρίσιμου πελάτη» (μέθοδος 2).
Czech: Pro období 2000–2006 je výhoda v podobě zvýhodněné sazby vypočtena jako rozdíl mezi ročními náklady, které by společnosti ex-Terni vznikly, pokud by byla sazba vypočtena na základě jejích vlastních výrobních nákladů (alternativa 1 – po reformě sazby již nepřichází v úvahu) a skutečnými náklady, které vznikly na základě metody „srovnatelného odběratele“ (alternativa 2).
Slovak: Za obdobie rokov 2000 – 2006 sa tarifná výhoda počíta ako rozdiel medzi ročnými nákladmi, ktoré by Terni vynaložil, ak by sa tarifa počítala na základe jeho vlastných výrobných nákladov (alternatíva 1 už nie je po reforme tarify možná) a skutočných nákladov, ktoré vynaložila Terni, na základe metódy „porovnateľného zákazníka“ (alternatíva 2).
Polish: W odniesieniu do okresu 2000–2006 korzyści wynikające z taryfy wyliczono jako różnicę rocznych kosztów, które Terni poniosłaby, gdyby taryfę wyliczano na podstawie jej własnych kosztów produkcji (metoda pierwsza – po zreformowaniu taryfy już nieaktualna), i rocznych kosztów ponoszonych przez Terni na podstawie metody „porównywalnego klienta” (metoda druga).
Hungarian: A díjszabási előnyt a 2000–2006 közötti időszakra a következő összegek különbségeként számítják ki: egyrészt a Terni-jogutód társaságoknál abban az esetben felmerülő éves költség, ha a díjat saját előállítási költségeik alapján számítják (1. alternatív módszer – a díjszabási reformot követően már nem lehetséges), másrészt pedig az „összehasonlítható ügyfél” alapján ténylegesen felmerülő költség (2. alternatív módszer).
Slovenian: Za obdobje od leta 2000 do leta 2006 je cenovna ugodnost izračunana kot razlika med letnimi stroški, ki bi družbi Terni ostali, če bi bila cena izračunana na podlagi njenih proizvodnih stroškov (alternativa 1, ki po reformi cene ni več mogoča), in dejanskimi stroški, ki so ostali družbi Terni na podlagi metode „primerljivega odjemalca“ (alternativa 2).
Estonian: Ajavahemikul 2000–2006 on tariifne soodustus arvutatud aastakulu, mille Terni oleks kandnud, kui tariif oleks arvutatud isetootmise kulude alusel (1. alternatiiv, mis ei olnud pärast tariifi reformimist enam võimalik) ning võrreldava tarbija meetodil kujunenud Terni tegeliku (2. alternatiiv) kulu vahena.
Latvian: No 2000. gada līdz 2006. gadam tarifa priekšrocību aprēķināja kā starpību starp gada maksu, ko Terni būtu maksājis, ja tarifu aprēķinātu, balstoties uz pašu produkcijas cenu (1. alternatīva pēc tarifa reformas vairs nebija iespējama), un cenu, ko Terni faktiski maksāja pēc “salīdzināmā klienta” metodes (2. alternatīva).
Lithuanian: 2000–2006 m. laikotarpio tarifo lengvata apskaičiuota kaip skirtumas tarp metinių išlaidų, kurias Terni būtų patyrusi, jeigu tarifas būtų apskaičiuotas remiantis savo gamybos sąnaudomis (1 alternatyva nebeįmanoma pertvarkius tarifą) ir faktinių Terni išlaidų, apskaičiuotų taikant panašaus vartotojo metodą (2 alternatyva).