English: Based on the methodology explained in recitals 136 to 139 of the provisional Regulation, and taking into account the modifications mentioned above and the correction of clerical errors, the difference between the prices, expressed as a percentage of the Community industry's weighted average price (ex works), i.e. the price undercutting margin, is shown in the table below.
French: En fonction de la méthode expliquée aux considérants 136 à 139 du règlement provisoire et compte tenu des modifications mentionnées ci-dessus et de la correction d'erreurs administratives, la différence entre les prix, exprimée en pourcentage du prix moyen pondéré de l'industrie communautaire (départ usine), c'est-à-dire la marge de sous-cotation des prix, s'établit comme suit:
German: Unter Anwendung der unter den Erwägungsgründen (136) bis (139) der vorläufigen Verordnung dargelegten Methode ergaben sich nach Berücksichtigung der vorgenannten Änderungen und der Korrektur von Flüchtigkeitsfehlern folgende Werte für die Differenz zwischen den Preisen, ausgedrückt als Prozentsatz des gewogenen durchschnittlichen Preises des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft (ab Werk), d. h. Preisunterbietungsspannen:
Italian: In base al metodo illustrato ai considerando da 136 a 139 del regolamento provvisorio e tenendo conto delle modifiche summenzionate e della correzione di errori materiali, la differenza tra i prezzi, espressa in percentuale della media ponderata dei prezzi (franco fabbrica) dell'industria comunitaria, ossia il margine di sottoquotazione dei prezzi, figura nella tabella che segue.
Portuguese: Calculada com base na metodologia descrita nos considerandos 136 a 139 do regulamento que institui o direito provisório e tendo em conta as alterações acima referidas, bem como a correcção dos erros materiais, a diferença entre os preços, expressa em percentagem do preço médio ponderado praticado pela indústria comunitária (no estádio à saída da fábrica), isto é, a margem de subcotação dos preços, é a seguinte:
Greek: Με βάση τη μεθοδολογία που περιγράφηκε στις αιτιολογικές σκέψεις 136 έως 139 του προσωρινού κανονισμού, και λαμβάνοντας υπόψη τις τροποποιήσεις που αναφέρθηκαν προηγουμένως καθώς και τη διόρθωση των εκ παραδρομής σφαλμάτων, η διαφορά μεταξύ των τιμών, εκφραζόμενη ως ποσοστό της μέσης σταθμισμένης τιμής του κοινοτικού κλάδου παραγωγής (εκ του εργοστασίου), δηλαδή το περιθώριο χαμηλότερων τιμών, παρατίθεται στον ακόλουθο πίνακα:
Czech: Na základě metodiky vyložené ve výčtech 136 a 139 prozatímního nařízení a po započtení výše zmíněných úprav a opravě písařských chyb jsou rozdíly v cenách vyjádřené jako procento váženého průměru ceny výrobního odvětví Společenství (ze závodu), tj. rozpětí cenového podtržení, jak ukazuje tato tabulka.
Slovak: Na základe metodiky vysvetlenej v odsekoch 136 až 139 predbežného nariadenia a so zreteľom na horeuvedené úpravy a berúc do úvahy opravu úradných chýb, rozdiel medzi cenami, vyjadrený ako percento váženej priemernej ceny za odvetvie v rámci spoločenstva (na parite ex-works), t. j. marža neprimerane nízkej ceny je uvedená v nasledujúcej tabuľke.
Polish: W oparciu o metodologię wyjaśnioną w motywach 136-139 rozporządzenia tymczasowego, przy uwzględnieniu wymienionych powyżej zmian oraz poprawek błędów maszynowych, różnica między cenami, wyrażona jako procent średniej ważonej ceny (ex-works) obowiązującej w przemyśle wspólnotowym, tj. marginesie dumpingu, została przedstawiona w poniższej tabeli.
Hungarian: Az ideiglenes rendelet (136)–(139) preambulumbekezdésében ismertetett módszer alkalmazásával, és figyelembe véve a fenti módosításokat, valamint az elírások helyesbítését, az árak különbségét a közösségi iparág súlyozott átlag (ex works) árának százalékában kifejezve, azaz az alákínálás mértékét az alábbi táblázat tartalmazza:
Slovenian: Na podlagi metodologije, obrazložene v uvodnih izjavah 136 do 139 začasne uredbe, in ob upoštevanju zgoraj navedenih sprememb in popravka stvarnih napak, je razlika med cenami, izraženimi v odstotku tehtane povprečne cene (franko tovarna) industrije Skupnosti, to je stopnje nelojalnega nižanja cen, prikazana v spodnji preglednici.
Romanian: În funcție de metoda explicată la considerentele 136-139 din regulamentul provizoriu și ținându-se seama de modificările menționate anterior și de corectarea erorilor materiale, diferența dintre prețuri, exprimată ca un procent din prețul mediu ponderat al industriei comunitare (franco fabrică), respectiv marja de subcotare a prețurilor, se stabilește după cum urmează:
Bulgarian: Въз основа на методологията, изложена в съображения от 136 до 139 от временния регламент, и вземайки предвид споменатите модификации по-горе и коригирането на печатните грешки, разликите в цените, изразени в процентно съотношение спрямо среднопретеглената цена при „излизане от производство“ на промишлеността на Общността, т.е. маржът на намаляване на цената, е показан в таблицата по-долу.
Estonian: Ajutise määruse põhjendustes 136-139 selgitatud metoodika põhjal ning eespool nimetatud muudatusi ja parandatud kirjavigu arvesse võttes näidatakse allpool esitatud tabelis erinevus hindade vahel protsendimäärana ühenduse tootmisharu kaalutud keskmisest hinnast (tehasehind), st hinna allalöömise marginaal.
Latvian: Pamatojoties uz metodi, kas izklāstīta pagaidu regulas 136. līdz 139. apsvērumā, un ņemot vērā iepriekšminētās izmaiņas, kā arī pārrakstīšanās kļūdu labojumus, noteikta cenu samazinājuma norma procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējās svērtās cenas (ražotāja cenas), t.i., cenu samazinājuma starpība, kas noteikta tabulā:
Lithuanian: Remiantis laikinojo reglamento 136–139 konstatuojamosiose dalyse paaiškinta metodologija ir atsižvelgiant į pirmiau minėtus pakoregavimus bei rašymo klaidų ištaisymus, toliau pateiktoje lentelėje nurodomas skirtumas tarp kainų, išreikštų procentiniu dydžiu lyginant su Bendrijos pramonės kainos (ex-works) svertiniu vidurkiu, t. y. kainos numušimo skirtumas.
Maltese: Skond il-metodoloġija spjegata fi premessi 136 sa 139 tar-Regola proviżorja, u meta jitqiesu l-modifikazzjonijiet msemmijja hawn fuq u l-korrezzjoni ta'żbalji klerikali, d-differenza bejn il-prezzijiet, espressa bħala perċentaġġ tal-prezz medju skond il-piż tal-industrija tal-Komunità (eż xogħlijiet) ie l-marġni tat-tnaqqis tal-prezz, tidher fit-tabella t'hawn taħt. Pajjiż Kumpannija Marġni tat-tnaqqis tal-prezz (%) Ir-Repubblika Ċeka ŽDB a.s. 24,1 Ir-Russja Cherepovetsky Staleprokatny Zavod 41,8 It-Tajlandja Usha Siam Steel Industries Plc. 14,2 It-Turkija Celik Halat ve Tel Sanayii A.S. 16,4 Has Celik ve Halat San Tic A.S. 27,0