user
Millä toimenpitein rahapelihaittoja voidaan ehkäistä ja vähentää?


assistant
Rahapelaamisesta aiheutuvia haittoja voidaan ehkäistä vähentämällä samanaikaisesti sekä pelien kysyntää että tarjontaa. Yksittäisten toimien sijaan työn tulee olla pitkäjänteistä ja riittävän laajaa. Ehkäisevän työn toimet muodostava kokonaisuuden, jossa vaikutus syntyy useiden, saman suuntaisten toimien kautta.  

Tutkimustiedon mukaan rahapelihaittoja voidaan tehokkaimmin ehkäistä rajoittamalla merkittävästi rahapelien saatavuutta ja tarjontaa.  Suomessa saatavuutta rajoittavia toimia ei ole juuri tehty.  
 
Keskeisimmät voimassa olevaan arpajaislakiin sisältyvät toimenpiteet ovat:  

18-vuoden ikäraja rahapelaamiselle,  
kaikkein haitallisimpien pelien markkinoinnin rajoitukset 
rahapelien haitallisuuden arviointi.   
Rahapelihaittoja voidaan myös ehkäistä ja vähentää pelitilanteissa toimilla, jotka ohjaavat pelaajaa vähemmän haitalliseen pelaamiseen.  Nämä toimet hyödyttävät tyypillisesti ennen kaikkea pelaajia, jotka jo kokevat haittoja.

Tappiorajat

Tutkimustiedon mukaan kulutusrajoilla voidaan ehkäistä ja vähentää haittoja. Suomessa on sisäministeriön asetuksella määrätty verkossa pelattaville nopearytmisille rahapeleille tappiorajat (500€/pv ja 2000€/kk). Tappioraja kattaa siis vain osan Veikkauksen tarjoamista peleistä. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2019 kotitalouksien mediaanirahatulo oli noin 2670 euroa kuukaudessa. Tähän suhteutettuna kuukausitappiorajaa voi pitää korkeana, sillä harvalla on varaa hävitä näin paljon rahaa useamman kerran vuodessa, varsinkaan niillä, joilla jo on rahapeliongelma.

Esimerkiksi Norjan valtion rahapeliyhtiö Norsk Tippingillä on käytössä kaikkia pelejä koskeva pakollinen kuukausitappioraja, joka on noin 2000 euroa.  Veikkauksen pelitilille on samalla asetuksella säädetty maksimisaldo (20 000€), sekä pelaajille mahdollisuus asettaa itselleen pelikieltoja, sekä aikamuistutin, joka ilmoittaa pelaajalle 60 minuutin välein pelaamiseen käytetystä ajasta.  

Aikaraja ja pelikäyttäytymiseen pohjautuva palaute

Haittoja on mahdollista ehkäistä myös pelaajien pelikäyttäytymiseen pohjautuvalla yksilökohtaisella palautteella tai pelaamiselle asetettavilla aikarajoilla. Yksilökohtaista pelikäyttäytymiseen perustuvaa palautetta tai aikarajoja koskevaa sääntelyä ei ole Suomessa käytössä. Arpajaislakiin on kuitenkin esitetty muutosta, jonka mukaan Veikkaus oy:n tulee arvioida asiakkaidensa pelikäyttäytymistä koskevan tiedon perusteella pelaamisesta aiheutuvien haittojen riskiä ja tarvittaessa ryhtyä toimenpiteisiin haittojen ehkäisemiseksi.  

Pakollinen tunnistautuminen

Vuoden 2022 alusta hajasijoitettuja rahapeliautomaatteja on koskenut vaatimus pakollisesta pelaajien tunnistamisesta. Pakollinen pelaajan tunnistautuminen laajenee koskemaan kaikkea rahapelaamista vuoteen 2024 mennessä.

Pelikiellot voivat jatkossa kohdistua myös pelisaleihin ja ovat kestoltaan vähintään yhden kuukauden kestoisia, mutta voivat olla voimassa myös toistaiseksi. 

Rahapeliautomaatit on sijoiteltava pelipisteisiin niin, että haitat ovat mahdollisimman vähäisiä. Lisäksi rahapeliautomaattien sijoituspaikkojen tulee laatia omavalvontaa koskeva suunnitelma. 

Ehkäisevä työ liittyy laajasti yhteiskunnan eri toimintoihin 
Ehkäisevällä työllä voidaan lisätä ihmisten tietoja rahapelaamiseen liittyvistä haitoista ja herättää keskustelua, jossa avataan asenteita, käsityksiä ja normeja. Ehkäisevässä työssä keskeistä on vahvistaa rahapelihaitoilta suojaavia tekijöitä, kuten kasvua tukeva varhaiskasvatus ja perusopetus, hyvät tunne- ja vuorovaikutustaidot, turvalliset sosiaaliset verkostot ja hyvät suhteet läheisiin ja perheeseen. Samoin ehkäisevin toimin voidaan vähentää rahapelihaitoille altistavien riskitekijöiden vaikutusta, kuten kielteisiä seuraamuksia perheessä esiintyvistä ongelmista, toimeentuloon tai työllistymiseen liittyvistä ongelmista, yksinäisyydestä ja heikoista sosiaalisista suhteista tai sairastumisesta.   

Ehkäisevä työ voi olla ennaltaehkäiseviä toimia ennen riski- tai ongelmatilanteiden syntymistä, riskien varhaista tunnistamista ja tukea, kuin myös rahapeliongelmien hoito- ja kuntoutustoimia joiden avulla voidaan ehkäistä ongelmien syvenemistä.  

Suomessa rahapelihaittojen ehkäisy on osa ehkäisevän päihdetyön kokonaisuutta. Ehkäisevän päihdetyön toteuttamista ja siihen liittyviä vastuita määrittelee Laki ehkäisevän päihdetyön järjestämisestä. Lain tarkoituksena on varmistaa ehkäisevän päihdetyön toteutus- ja toimintaedellytykset koko maassa ja edistää siten terveyden ja hyvinvoinnin tasa-arvoa. Sosiaali- ja terveysministeriö johtaa valtakunnallisella tasolla rahapelihaittojen ehkäisemistä osana ehkäisevää päihdetyötä. THL puolestaan kehittää ja ohjaa ehkäisevää päihdetyötä. Kunnat vastaavat rahapelihaittojen ehkäisystä toteuttamisesta osana ehkäisevää päihdetyötä sekä hyvinvointia ja terveyttä edistävää työtä.  Hyvinvointialueet sovittavat yhteen ja koordinoivat aluetasolla tehtävää lakisääteistä monialaista ehkäisevää päihdetyötä.

Sote-palvelut ovat rahapelihaittoja ehkäisevien toimien sekä varhaisen tunnistamisen kannalta keskeisiä. Rahapelaamisen ottaminen puheeksi terveydenhuollon peruspalveluissa ja huomioimalla ongelmatilanteissa mahdollinen piilevä rahapeliongelma, voidaan tunnistaa rahapelaamiseen liittyviä ongelmia varhain ja ehkäistä ongelmien syveneminen.  Sote-ammattilaisten osaamisen kehittymistä tuetaan verkkokurssien, tukiaineistojen ja koulutusten avulla.