EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovana gospa varuhinja človekovih pravic, spoštovani zbor. Vsakokratno letno poročilo varuha človekovih pravic kaže temne strani naše družbe. Pred njimi si najbolj odgovorni v državi, to je vsakokratna oblast, rada zatisne oči. Poslanci v Državnem zboru smo del teh oblasti. Od vseh treh vej oblasti, izvršne, sodne in zakonodajne oblasti, je odvisno, ali bodo priporočila varuha človekovih pravic ustrezno upoštevana ali pa bodo, kot že tolikokrat, priporočila ostala le na papirju. Odgovornost oblasti je, da se ustrezno uredi vse tisto zaradi česar po nepotrebnem trpi mnogo ljudi v Sloveniji. Odgovorni smo tudi sami prebivalci, ker smo bili preveč zaupljivi do oblastnikov, ker smo dopustili, da je v naši državi hudo okrnjena delovna, pravna, socialna in zdravstvena varnost prebivalstva. Opozarjanje na človekove pravice se zatorej ne more prepustiti le varuhu človekovih pravic, pa tudi če ta dobro opravlja svoje delo, zaradi česar podpiram priporočila varuhinje človekovih pravic. Poročilo poroča tudi o neustreznem delu mnogih funkcionarjev in uradnikov na državni ravni in v občinah, ki se izogibajo skrbi za tiste ljudi, ki so v stiskah, čeprav jih plačujemo tudi zato, da bi poskrbeli za najšibkejše v družbi. Vsakokratna izvršna oblast je po osamosvojitvi prepustila množico ljudi revščini, izgubi dostojanstva in miloščini. Ni se poskrbelo za izgradnjo zadostnih mehanizmov socialne varnosti. Najmanj 240.000 revnih ostaja pri nas brez zadostne socialne in večina tudi brez ustrezne zdravstvene varnosti. V poročilu varuha človekovih pravic je mnogo zgodb o ljudeh, ki so potisnjeni na rob družbe, zato ker se ni zgradilo ustreznih socialnih mrež, ker se ni zgradilo zadostnega sistema pravne, delovne, socialne in zdravstvene varnosti, ker oblastniki ljudi niso znali ali hoteli zavarovati z ustreznimi zakoni. Zato ker so se v mnoge pore naše družbe zajedli nepotizem, klientelizem, korupcija in druge nečednosti, ki zmanjšujejo učinkovitos
Hvala lepa za besedo gospod predsednik. Seveda, kar nekaj stvari, na katere je treba zdaj v tem, upam, da že v zaključnem delu razprave o 2. členu, vseeno odgovoriti. Namreč, v tem 2. členu, ko govorimo samo o nazivu pravzaprav, smo se pogovarjali tudi o marsikaterih drugih stvareh, od Onkološkega inštituta pa do mogoče dejansko stvari, ki se tega 2. člena indirektno tičejo. Ampak klima je bila omenjena. In take stvari ampak dobro, to je vse možno, nima pa s samim zakonom kakšne določene povezave. Moram reči, da je to, kar je rekel gospod Germič, ko je nekaj bral iz osnutka Zakona o zdravniški službi, da seveda je to osnutek zakona, ki je v razpravi in o katerem bomo verjetno še kar precej govorili. Je pa res, da v neki smeri vodi v tisto, kar že druga zakonodaja sedaj predvideva. Zato v tem zakonu, o katerem danes govorimo, pravzaprav sploh nismo kot sem že uvodoma rekel tega problema, te dileme opravljanja zdravilstva profesionalno s strani zdravnikov sploh ne posebej poudarjali. Kar se tiče vodenja zdravilske dejavnosti v prihodnje v zvezi s tem zakonom, lahko rečem, da smo dejansko dali ta tehnični del in tudi večino vsebinskega dela v okvir zdravilske zbornice, kar je seveda po moje pravilno. Ampak istočasno z zakonom skušamo zagarantirati kontrolo tudi zdravstva nad tem delom, da ne bi zašlo predvsem na tisto področje, ki si ga najmanj želimo, na področje pridobitništva v tistem slabem smislu, kjer do sedaj nekdo lahko na podlagi brez kakršnihkoli dokazov, brez kakršnekoli kontrole opravlja ta posel. Mislim, da je to osnovni namen tega zakona. Seveda, zdaj, če nam ali pa meni osebno ali nam skupini, ki je to pripravljala, nekako hočete očitati, da nočemo sodelovati kot zdravniki z zdravilci, seveda to ne vzdrži. Tudi zakon sam to sodelovanje v prihodnje zelo natančno predvideva. Tudi želi si ga. Moram reči en primer. Mogoče iz prakse, saj veste, da sem 35 let delal kot zdravnik. Sem se pogosto srečeval s temi problemi, problemi sodelovanja z zdravilci. In mora
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovane in spoštovani! Glede na večje spremembe, ki jih je na področju urejanja družinskih razmer prinesel novi Družinski zakonik, in z oziroma na dejstvo, da je bil veljavni Zakon o nepravdnem postopku sprejet že pred kar precej časa, se je predlagatelj pravilno odločil, da to področje celovito uredi in pripravi novi Zakon o nepravdnem postopku. V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca seveda sprejetje novega Zakona o nepravdnem postopku pozdravljamo predvsem iz razloga, ker bo novi zakon končno omogočil enotno obravnavanje celotne družinske situacije pred istim sodiščem in po pravilih enega sodnega postopka. Prenos obravnavanja družinskih zadev v sodno pristojnost vsekakor pomeni bistveno večji garant za zagotavljanje otrokove koristi, ki kot vemo, mora biti glavno vodilo v vseh postopkih, ki urejajo družinske razmere. Predlagane spremembe sledijo predvsem izboljšanju položaja otrok tako tekom postopka kot tudi po končanem postopku. Prav tako je dodana vrednost novega zakona tudi ta, da definira ustrezno umestitev centrov za socialno delo v te postopke, in sicer na način, da se zagotovi in okrepi njihova strokovna in svetovalna naloga. Polega navedenega je glavni cilj novega zakona tudi hitrejše reševanje zadev na družinskem področju, kar je izjemnega pomena zlasti pri varstvu koristi otroka. Eden izmed pomembnih ciljev zakona je tudi zagotoviti širši dostop strank do Vrhovnega sodišča Republike Slovenije tudi v nepravdnem postopku, in sicer preko dopuščene revizije. V preostalih delih novi zakon ureja tiste nujne prilagoditve, ki so potrebne zaradi spremenjene ureditve v veljavni zakonodaji, ki vpliva na ureditev posameznih posebnih nepravdnih postopkov ter predvideva tudi spremembe, ki bodo omogočile odpravo neenotne sodne prakse pri izvajanju zakona. Glede na vse navedeno bomo v Poslanski skupini Liste Marjana Šarca novi Zakon o nepravdnem postopku podprli.
Spoštovani gospod predsednik, minister s sodelavcem, kolegice in kolegi! Po dvanajstih letih smo v Sloveniji pred sprejemom novega Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Glede na dejstvo, da je pokojninska blagajna iz leta v leto manj vzdržna, vrednost pokojnina pa se znižuje, bi reformo pokojninskega sistema potrebovali že prej, kar smo <PARTY> vseskozi trdili. Razmerje med zavarovanci in upokojenci se predvsem zaradi nizke rodnosti, staranja prebivalstva, pa tudi zaradi naraščanja brezposelnosti, poznega vstopa mladih na trg dela in prehitrega upokojevanja drastično poslabšuje. Tako je bilo še leta 1990 razmerje med upokojenci in aktivno populacijo 1 : 2,3 oziroma dve delovno aktivni osebi na enega upokojenca, v letu 2011 pa je to razmerje padlo na 1,53 delovno aktivnih oseb na enega upokojenca. Že pred dvema letoma smo <PARTY> opozarjali na to, da za zagotovitev temeljnih ciljev pokojninske reforme – to sta dolgoročna vzdržnost pokojninskega sistema in dostojne pokojnine – ukrepi, nove reforme ne bodo mogli biti blažji od tistih, ki so bili zapisani v pokojninski reformi, ki je bila zavrnjena na referendumu. To govori predvsem v prid zaostrovanja upokojitvenih pogojev. Zakon, ki je pred nami določa, da bodo v pičlih šestih letih izenačeni pogoji za doseganje starostne pokojnine za moške in ženske. Za ženske to pomeni, da se jim bo delovna doba v tem času zato, ker se še ni iztekla prejšnja reforma, podaljšala za več kot dve leti, za največ prav v prvem letu veljave novega zakona, to je kar za 8 mesecev. Višina starostne pokojnine ob izpolnjevanju pogojev 40 let delovne dobe in 60 let starosti bo za moške znašala 57,25 %, za ženske pa 60,25 % plače. Bistveno transparentnejši način določanja odstotka za odmero pokojnine, ki ga prinaša novi zakon in je izražen v neto razmerju med plačo in pokojnino, je razkril dejstvo nizkih, lahko bi celo rekli mizernih višin pokojnin. Novi zakon bo ob izpolnjevanju pogojev za starostno pokojnino zgolj zadržal nadaljnje
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavci, kolegice in kolegi. Predlog resolucije o mednarodnem razvojnem sodelovanju Republike Slovenije za obdobje do leta 2015 temelji na ciljih za zmanjšanje revščine s spodbujanjem gospodarskega in družbenega razvoja, zagotavljanju miru in varnosti, boja proti AIDSU in drugim boleznim, zagotavljanju izobraževanja za vse, trajnega razvoja in dobrega vladanja ter na zavezah, ki izhajajo iz članstva v Evropski uniji, ki se vežejo na povečanje sredstev za razvojno sodelovanje, usmeritev razvojne pomoči v najmanj razvite države ter spoštovanje načel dopolnjevanja in skladnosti politik. Resolucija, ki temelji na zunanjepolitični usmeritvi naše države kot članice Evropske unije in mednarodne skupnosti, opredeljuje prednostna geografska področja: zahodni Balkan, kjer bi lahko dosegli določeno stabilnost, potem dodatna področja: Azija, Kavkaz. Posebno pozornost pa namenja Afriki, v zvezi s humanitarno pomočjo, s sodelovanjem Centra za evropsko perspektivo, Centra za razminiranje, nevladnih organizacij in podobno. V Novi Sloveniji resolucijo podpiramo. Istočasno pa se zavedamo, da z njo šele začenjamo pot, ki naj bi jo začrtovala projekcija obsega uradne razvojne pomoči do leta 2015, predvideni viri financiranja in usmeritve za vzpostavitev celotnega sistema mednarodnega razvojnega sodelovanja. Prav tako se tudi zavedamo dolžnosti, ki izhajajo iz našega članstva v Evropski uniji, in odgovornosti, ki jo imamo do manj razvitih držav sveta. Zavedamo se, da načelna raven ni dovolj, da je treba preiti na dejanja. Pri kakršnemkoli razvojnem sodelovanju in razvojni pomoči se nam bistveno zdi tisti večkrat omenjeni rek: ni dovolj, da ljudem damo ribe, pomembno je, da jih naučimo loviti ribe. Aktivno delovanje prejemnic pomoči je zagotovilo, da bo rezultat pomoči resničen napredek prejemnice in da bo sodelovanje v obojestransko korist. Zato spodbujamo Vlado, naj v prihodnje da poseben poudarek oblikovanju us
Spoštovani! Spoštovani minister, lepo, da ste se vrnili v dvorano. Dovolite, da uvodoma tudi jaz čestitam koaliciji ob dnevu boja proti korupciji in se ji iskreno zahvalim za zavrnitev zahteve podpisnikov, da bi pristojni, edini pristojni državni organ, torej Komisija za preprečevanje korupcije uvedla postopek zaradi suma korupcije in kršitve integritete javnega sektorja zoper mag. Gorana Klemenčiča, danes znanega kot vašega ministra za pravosodje. Sicer je praktično že vsem jasno, da je bila drža dr. Mira Cerarja, ki jo je napovedoval v predvolilni kampanji s svojo dva meseca staro stranko, utopija in zavajanje brez primere. Etika in morala sta se razblinili, ostajajo pa dejanja, ki jih ni mogoče pomesti pod preprogo ali pa z leporečenjem prikriti njihovo škodljivost. Miro Cerar, znan tudi kot samooklicani čistilec nesnage slovenske politike, je svoj pravi obraz razkril takoj po volitvah. Pokazal je, da je ravno njegova politika neomajen branilec politične nesnage in zaščitnik nedotakljivih. Tudi razlogi, ki jih je navedel dr. Bojan Dobovšek ob izstopu iz Stranke modernega centra, ki bi morali vsakega odgovornega politika na vodilnem položaju skrbeti, Cerarju in njegovi ekipi niso prišli do živega. Tako boj proti korupciji, odpravljanje vpliva neformalnih mrež in opozarjanje na finančno kriminaliteto ostajajo predvolilne puhlice, ki so bile priročen način za afirmacijo politike Stranke modernega centra. Mnogi so njihov akademizem že spregledali, drugi so na poti k temu. Kot že videno iz preteklih volitev, se zagotovo tudi tokratni strankarski alkimizem ne bo obnesel. Zato nas v Slovenski demokratski stranki včerajšnja zavrnitev sklepov za uvedbo postopka pri Komisiji za preprečevanje korupcije zaradi suma korupcije in kršitve integritete javnega sektorja zoper Gorana Klemenčiča na Odboru za notranje zadeve in javno upravo ne preseneča, nas pa kot odgovorno politično stranko upravičeno skrbi. Zastavlja namreč pomembno vprašanje, v kakšni državi mi živimo in koliko č
Hvala lepa. Tak odgovor sem na nek način pričakoval, ker so mi že iz skupine Prevent poslali podoben odgovor, ne da bi jih za to zaprosil. Seveda, teh najrazličnejših subvencij je bilo v zadnjih letih precej več; verjetno je nekaj tudi skritih. Če pogledamo kar poročilo računskega sodišča o reviziji programa zapiranja rudnika Mežica iz leta 2002, vidimo, da je Prevent prejel 120 milijonov tolarjev za prezaposlitev 30 knapov, se pravi, 4 milijone na posameznika, zaposlili so jih pa le 17. Se pravi, da so dobili 52 milijonov subvencij za knape, ki jih niso zaposlili, tako pravi računsko sodišče v svoji reviziji. Zanima me: Ali bo nova vlada nadaljevala prakso prejšnje vlade, to je, da bo subvencionirala podjetja, ki so v večinski tuji lasti, in to za odpiranje delovnih mest v tujini, kar posledično pomeni tudi zapiranje delovnih mest doma, kar se zdaj dogaja, ali pa bo nova vlada s to prakso prekinila? Hvala.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Povod za današnjo razpravo je bila izjava revizorja Računskega sodišča. Vzrok za današnjo razpravo so pa dejanske težave pri črpanju tekoče finančne perspektive. Tisto, kar je izhajalo iz vzroka, smo kmalu slišali, da se lahko razumemo na različne načine, je cel kup interpretacij možnih; medtem ko pa ta vzrok, o katerem se danes pogovarjamo, dejansko obstaja. Veliko smo danes slišali na to temo, veliko se že ponavljamo. Jaz bom skušal biti izviren, pa verjamem, da bom tudi imel težave s svojo izvirnostjo. Ugotoviti je treba, da je Slovenija certificirala zgodbo šele konec leta 2016; in šele po tem certificiranju je bilo mogoče izstavljati tudi prve zahtevke. Zato je to eden od vzrokov, da črpamo malo. Prejšnja finančna perspektiva je še dolgo opletala z repom in je segla, finančno gledano, tudi zelo v to perspektivno in se je bilo treba z njo ukvarjati. Če bi samo denarni tok gledali, v tem času vendarle ni bil tako slab. Dejansko pa je slab na področju črpanja tekoče finančne perspektive. Tisto, kar je mene zelo veselilo že na Odboru za zadeve Evropske unije, ki je matični odbor, je to, da smo se pozicija in opozicija glede tega problema poenotili. Meni je bilo to zelo ljubo. Res je, da sem nov v parlamentu, pa nič zato. Jaz imam rad pozitivne zgodbe. In če je pozitivna zgodba, da enkrat skupaj stopimo, kadar imamo skupno težavo, to vendarle kaže, da smo v Sloveniji sposobni skupaj stopiti takrat, kadar vidimo skupne cilje, ki jih moremo zasledovati. In to je zagotovo pozitivno sporočilo. Da je vzrok eden od vzrokov teh silnih težav nek informacijski sistem, je, oprostite, zame absurd nad absurd. Ko sem jaz začel svojo poklicno kariero v začetku 90. let kot direktor v neki firmi, je tam bil tudi nek računalničar, temu smo rekli AOP, morda se še kakšni gospodje ali pa gospe v zrelejših letih spomnite tega, to je avtomatska obdelava podatkov; in tudi sindrom AOP. Le-ta je pomenil, da firme
Hvala za besedo. Spoštovani zbor, spoštovani minister, spoštovani svetnik! Državni svet je torej sprejel sklep, da zahteva od državnega zbora, da ponovno odloča o zakonu o RTV. Zgolj zato, ker se ni strinjal z dvema točkama v zakonu, in ne glede na to, da zakon ureja še precej še drugih izjemno pomembnih zadev. Zanimiva je izjava svetnika, gospoda Hvalice : "Naš ugled," ugled državnega sveta namreč, "bo zrasel, če predlog za veto izglasujemo." Osebno v to trditev močno dvomim. Ugled ni nekaj, kar se pridobi takoj. Ugled raste leta, izgubi pa se resnično lahko v trenutku. Mislim, da je bil veto izglasovan predvsem zaradi predvidenih sprememb zakona o državnem svetu. Predlagani 17. člen, ki mu nasprotuje državni svet, dovolj široko odpira vrata široki civilni družbi. Sprašujem, zakaj dvomite, da državni zbor ni dovolj verodostojen za potrditev in zavrnitev predlaganih kandidatov za člane sveta RTV? Istočasno pa mu je zaupano, da potrjuje ali zavrne imenovanje ustavnih sodnikov, generalnega državnega tožilca, sodnikov in druga imenovanja. Ali so vsa ta imenovanja zgolj politična? Ali ni ta dvom v državni zbor veliko nezaupanje v to najvišjo zakonodajno institucijo? Nezaupanje v volivce, ki so nas za to delo pooblastili? Ali menite, da nisem sposoben po mojih kriterijih izvoliti ugledne, strokovne, neodvisne in moralne poštene ljudi? Obravnavani zakon oziroma določila 17. člena se kar v največji meri ujema z rešitvami, ki jih poznajo v večini držav Evropske skupnosti. Trditve, da nikjer v Evropi niso parlamenti tisti, ki bi imenovali člane programskih svetov, je zavajanje tistih, ki nas prepričujejo, da je bila do sedaj Slovenija zgled medijske svobode in demokracije za vso Evropo. Zakaj torej tega obstoječega oziroma starega, neustavnega slovenskega zakona o RTV niso uvedli tudi v drugih evropskih državah, tudi tam, od koder so v zadnjem času prišli njegovi vplivni pobudniki? Zanimivo je, kako so prav ti javno nasprotovali reformi upravljanja nacionalne RTV s povišanim
Najlepša hvala, podpredsednik. K 10. členu smo v <PARTY> vložili amandma, in sicer dodajamo k 14. členu, četrtemu odstavku, besedilo, ki je že veljavno v trenutnem zakonu in ni bilo z amandmajem koalicije izpuščeno, in sicer poleg lovskega in športnega orožja se sedaj doda še varnostno orožje, ker smo slišali kakšni pomisleki so, in so ustrezni, a vendar brez preverjanja pogojev do šest kosov takšnega orožja. V <PARTY> se s tem ne strinjamo, saj smo mnenja, da v 4. točki se mora upravičen razlog za izdajo orožne listine vedno preverjati. Zato s tem 10. členom dodajamo stavek nazaj, da se brez preverjanja pogojev omogoča zgolj iz 1., 2., 3., 5. in 6. točke, iz 4. točke pa se upravičen razlog za izdajo orožne listine preverja vsakokrat. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lep pozdrav ministru in državnemu sekretarju in tudi vam, kolegice in kolegi! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na nadaljevanju 12. seje obravnaval predlog zakona o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo. Na sejo so bili poleg predlagatelja zakona vabljeni tudi ministrstvo za pravosodje, ministrstvo za javno upravo, komisija za preprečevanje korupcije, zakonodajno-pravna služba in komisija državnega zbora po zakonu o preprečevanju korupcije, kar je obetalo živahno razpravo, ki se je tudi zgodila na seji odbora. Predstavnik predlagatelja je k členom predloga zakona podal dopolnilno obrazložitev, v kateri je poudaril, da je glavni namen zakona zagotovitev pregledne porabe javnih sredstev in s tem v povezavi tudi ustanovitev posebne komisije državnega zbora s posebnimi pooblastili in pristojnostmi. Predsednica komisije državnega zbora po zakonu o preprečevanju korupcije Barbara Žgajner Tavš je predstavila pisno mnenje te komisije, ki je predlog zakona obravnavala kot zainteresirano delovno telo. Predsednik komisije za preprečevanje korupcije Drago Kos je v predstavitvi stališča komisije k členom predloga zakona povedal, da po njegovem mnenju predstavlja predlog korak nazaj v boju zoper korupcijo ter da so v primerjalno pravnem pogledu predloga zakona podani netočni podatki, v nadaljevanju seje pa je sodeloval v razpravi o posameznih členih predloga zakona. Predstavnica zakonodajno-pravne službe je predstavila nekatere bistvene poudarke iz njihovega pisnega mnenja, v katerem ugotavlja, da je predlog zakona z manjšimi spremembami in dopolnitvami podoben določbam zakona o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo, ki je veljal od leta 1992 do uveljavitve zakona o preprečevanju korupcije. S tega vidika predlagani zakon pomeni določen odmik od konceptualnih izhodišč iz leta 2004, ko je bil uveljavljen zakon o preprečevanju korupcije, predvsem tudi v
Hvala za besedo, gospod predsednik. Sam bom glasovali proti. Oglasil sem se zaradi tega, da povem, da je bila moja stara mama, žal že pokojna, invalid, tako vem, kako je imeti invalida v hiši. To je že drugi zakon v zadnjih štirih letih, neusklajeno povečevanje birokracije, jemanje sredstev. Moram reči, da me res žalosti, s tremi koalicijskimi poslanci sem se pretekli teden udeležil prireditve Invalid športnik leta 2014. Videl sem, kako so se trije koalicijski poslanci tam slikali s tremi invalidi, ki so dobili najvišje priznanje. Moram reči, da bo zelo zanimivo videti, kako boste glasovali. Če boste glasovali v tem primeru proti invalidom, pričakujem, da se naslednje leto na tej prireditvi ne vidimo. Hvala.
Spoštovani, vsem prav lep pozdrav tudi v imenu Odbora za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino, ki je na svoji 15. nujni seji dne 3. decembra 2012 obravnaval Predlog zakona o elektronskih komunikacijah, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Glede na obširne pripombe pravne službe je potem odbor sprejel približno 80 amandmajev in s tem pravno uskladil besedilo z zahtevami Zakonodajno-pravne službe. Poleg tega so bile s temi amandmaji črtane tudi nekatere določbe, ki so bile predmet polemik v javnosti v zvezi z varovanjem človekovih pravic na internetu. Največ razprave je bilo v zvezi z amandmaji, ki se dotikajo odločb in opozarjanja v zvezi s pretekom rokov za ponovno vložitev zahteve za frekvence in potem možnosti, da bi na različne načine posredovali opozorila posameznim lastnikom oziroma uporabnikom teh frekvenc, da je treba ponovno vložiti odločbe, da ne bi prišlo do zanje težko popravljivih ali celo nepopravljivih posledic. V zvezi s tem sta zdaj še naknadno vložena dva amandmaja in tudi ta del bo verjetno v celoti urejen. Glede ostalega pa je bilo doseženo sorazmerno visoko soglasje. Na koncu je Odbor za šolstvo, znanost, kulturo, šport in mladino besedilo potrdil in ga predlaga Državnemu zboru v sprejem z opozorilom, da je treba v tem primeru res pohiteti, da bi se preprečile škodljive posledice za Slovenijo, saj po že prejetih opozorilih s strani Evropske unije pač naslednja faza pomeni, da bi prišlo do dnevne odškodnine za Slovenijo, ki pa vemo, da je lahko zelo visoka. V danem primeru je besedilo zakona ustrezno. Možno ga je še zdaj dodelati in v imenu odbora tudi predlagam, da postopek maksimalno pospešimo. Hvala. Srečno.
Najlepša hvala. Kolega Tanko je omenjal Pahorjevo vlado in v zvezi z njo enormno povečevanje investicije. Mislim, da ste danes narobe razumeli podatke. Enormno povečevanje te investicije je bilo narejeno za časa Janševe vlade, in sicer najprej v obdobju od leta 2006 do leta 2007 s 690 milijonov v prvem investicijskem projektu na NIP 1, na milijardo 70 milijonov. Potem se je naša vlada marca leta 2009, takoj, ko smo prišli na oblast, srečala že z milijardo 400 milijonov, ker je bil izračun očitno narejen že v času vaše vlade. Hvala.