EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala. Še ta kazenskopravni vidik in vidik prekrškov. V obdobju zadnjih 10 let je policija ovadila 27 storilcev, državljanov Kitajske zaradi kaznivih dejanj v zvezi z zlorabami institutov dovoljenja za začasno prebivanje in vize. V zadnjem času pa se zaznava večji prirast zlorab teh institutov, na splošno porast nezakonitega prebivanja v Sloveniji, predvsem na podlagi fiktivnih zaposlitev v slamnatih gospodarskih družbah. V takšnih primerih prihaja tako do kršitve pravic teh ilegalnih migrantov, predvsem pravic iz delovnega razmerja, ker delajo na črno, nimajo zagotovljenih pravic iz delovnega razmerja, niti normalnega plačila, niti odmora, niti delovnega časa, kot ga zakonodaja predvideva, niti regresa, niti česa drugega. Manjši delež teh je sicer iz Kitajske. Največji problem so državljani Bolgarije, Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Kosova, Albanije, Makedonije, Srbije in Slovaške. Je pa res, da nas je Ministrstvo za zunanje zadeve v zadnjem času večkrat obvestilo, da so na slovenskem veleposlaništvu v Pekingu zaznali večje povpraševanje zaprosila iz upravnih enot Sloveniji za nudenje pomoči pri razgovorih s kitajskimi državljani s prosilci za prvo dovoljenje za prebivanje v Sloveniji iz razloga dela ali zaposlitve. Policija tudi ugotavlja, da kitajski državljani, torej indice ima, da kitajski državljani, ki imajo že pridobljeno slovensko državljanstvo, ustanavljajo podjetja, preko katerih legalno prihajajo kitajski državljani v Slovenijo, delavci, pri čemer pa obstajajo indici za zlorabe pridobivanja prvih dovoljenj za prebivanje na podlagi zaposlitve, v določenih primerih obstajajo razlogi za sum, da gre za zlorabe delovne zakonodaje in temeljnih pravic po 196. členu KZ, pa celo za sume kaznivih dejanj trgovine z ljudmi po 113. členu Kazenskega zakonika. Policija se s temi primeri intenzivno ukvarja in kar koli boste v zvezi s tem zaznali, sporočite.
Pravzaprav popravek navedbe gospoda ministra. To pisno mnenje, to drugo mnenje, "second opinion", se ne nanaša na vsako odločbo, ampak samo na zavrnitveno odločbo. Torej, ni res, da bi morali čisto za vsako odločbo - teh bo verjetno sicer malo - poklicati strokovnjake. Torej ni res, da za vsako odločbo. Vseeno bi dal kratek komentar. Vseeno bi Mislim, da ni nekonsistenten. Mislim, da izhaja iz predpostavke, kot sem že omenil, da se prav v primerih, ko bi ti odločali proti temu, dejansko to zavrnitveno dali to pisno mnenje. Sicer pa mislim, da je vendar nad njimi instanca pooblaščenke, ki bi pogledala, ali se tudi na skrivaj ne zlorabljajo ti podatki. Gre dejansko za določeno vrsto objektivizacijo odločanja organov, ki odločajo. Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav ministru in sodelavcu ter sodelavki. Kolegice in kolegi. Pred nami je predlog zakona, ki naj bi zagotovil bolj učinkovito izvajanje zakona. Spremembe in dopolnitve se nanašajo predvsem na ureditev in jasno zamejitev pristojnosti na področju nadzora, razširitev znanstvenega odbora za zaprte sisteme in znanstvenega odbora za namerno sproščanje gensko spremenjenih organizmov v okolje in dajanje izdelkov na trg ter na obveznosti vodenja obratovalnega dnevnika pri namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje. Predlog zakona v pogledu večje učinkovitosti tudi celovito ureja primere izrednih dogodkov in nesreč vzpostavljanja, povezovanja z okoljsko odgovornostjo, kar je tudi eden od glavnih razlogov, zakaj v Poslanski skupini <PARTY> podpiramo ta predlog zakona. Nekatere spremembe predstavljajo odpravo administrativnih ovir, saj je uvedena možnost dopolnjevanja in sprejemanja prijave. Dodatno pa sprememba uvaja zaračunavanje dejanskih stroškov pravnih postopkov o tem zakonu, in sicer za primere izdaja potrdila ali dovoljenja kot tudi za podaljšanje dovoljenja. Predlog zakona v slovenski pravni red popolnoma implementira direktivo 2001/17 Evropske skupnosti in direktivo 2009/41 Evropske skupnosti in izboljšuje nekatere veljavne zakonske rešitve. Predlog zakona je bil v okviru medresorske delovne skupine, v kateri so sodelovali predstavniki resorskih ministrstev, strokovnih institucij, nevladnih organizacij, popolnoma usklajen z vsemi deležniki. Glede predlaganih rešitev o inšpekcijskem nadzoru in carinskem nadzoru na področju ravnanja z gensko spremenjenimi organizmi v Poslanski skupini <PARTY> pričakujemo, da bo jasnejša opredelitev pristojnosti in organov inšpekcijskega in carinskega nadzora ter okrepitev odgovornosti inšpektorata Republike Slovenije za okolje vplivala na učinkovitejši nadzor ravnanja z gensko spremenjenimi organizmi in preprečevanje oziroma zmanjševanje možnih škodljivih vplivov na okolje. V
Hvala lepa, gospod predsednik. Imenovanje članov programskega sveta in nadzornega sveta javne radiotelevizije je eden izmed pomembnih korakov pri izvajanju novega zakona o RTV. Ob tem poram še enkrat poudariti, da ne gre za katerikoli zakon, ampak za zakon, ki je doživel preizkus na referendumu, se pravi, da je dobil najvišjo možno stopnjo zaupanja. To, da se je prijavilo za programski svet ali pa je bilo prijavljenih več kot ali pa skoraj 220 kandidatov, kaže na to, da je ta zakon prinesel neko novo kvaliteto, da so se vrata za te možne člane na široko odprla, in da se je s tem tudi povečala možnost, da pridemo do res dobrih in primernih članov programskega sveta. Mislim, da je mandatna komisija opravila veliko delo, ko je iz te široke množice - prepričan sem - v veliki večini dobrih, kvalitetnih in primernih kandidatov izbrala teh 16, o katerih govorimo danes. Jaz o imenih ne bi želel razpravljati, ker sem prepričan, da sO prav vsi, ki so na seznamu teh kandidatov, da so tudi res kvalitetni in primerni. Postopek sam je potekal pregledno, na nek način javno in to mislim, da je tudi eden izmed napredkov, neka izboljšava, ki jo je prinesel ta novI zakon. Danes že cel dan poslušamo kritike, da kandidati niso politično nevtralni, v nekem podtonu, kot da v obstoječem svetu pa so vsi politično nevtralni, vsi iz civilne sfere itn. Jaz sam med temi kandidati ne vidim nobenega politika, še najmanj kakšnega vidnega politika ali pa celo predsednika ali pa bivšega predsednika kakšne politične stranke. Drugo, kar bi rad pohvalil, je ta regijska razpršenost. Seveda bi si želeli ali pa sam osebno bi si želel, da bi, ne vem, iz severovzhodne Slovenije bilo še več kandidatov. Ampak število mest je omejeno in tako kot si jaz želim, da bi bilo teh članov več iz Celja, iz Maribora ali pa s Koroške, si seveda želijo tudi ali pa vi moji kolegi in kolegice si želite, da bi iz vaših koncev tudi še kdo prišel zraven. Ampak enostavno kvota je omejena in jaz mislim, da to, kar je, je bistven
Hvala lepa, predsedujoča za besedo. Lepo pozdravljam ministra za finance in predstavnike Ministrstva za finance! Spoštovane kolegice, poslanci in poslanke! Odbor za finance in monetarno politiko je na 39. nujni seji 1. decembra obravnaval Predlog zakona o dopolnitvi Zakona za uravnoteženje javnih financ, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 31. redni seji 12. 11. sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Zakonodajno-pravna služba je predloženi zakon proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo in s pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika in dala pripombe k 1. in 2. členu. V poslovniškem roku sta poslanski skupini Pozitivne Slovenije in <PARTY> ter poslanske skupine koalicije predložile amandmaje k 1. členu. Pri delu odbora je sodeloval generalni direktor Direktorata za delovna razmerja in pravice iz dela pri Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve gospod Peter Pogačar in predstavnik Zakonodajno-pravne službe gospod dr. Samo Divjak. Predstavnik Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve je povedal, da je cilj novele zakona povrnitev pravic iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja pod posebnimi pogoji za upravičence do dela pokojnine za upoštevanja obdobij pokojninske dobe do 31. 3. 1992 pri nosilcih zavarovanja v drugih republikah nekdanje SFRJ in izvrševanje teh pravic v skladu z 232. členom ZPIZ-1. Obravnavana kategorija zavezancev, ki jo predlagani zakon določa kot izjemo, je bila namreč vključena v obvezno pokojninsko zavarovanje in je plačevala prispevke v splošne republiške sklade pokojninskega in invalidskega zavarovanja v bivši SFRJ. Pojasnil je še, da nas na obveznost pokritja razlike vežejo posamezni socialni sporazumi, sklenjeni z ostalimi državami bivše SFRJ, obveznost prevzema pravic in dolžnosti nasledstva pa izhaja tudi iz Temeljne ustavne listine Republike Slovenije. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je predstavil njihovo mnenje in opoz
Poglejte, gospod minister, seveda se moramo odločiti, da bi podatke, s katerimi razpolagate, dostavili tudi slovenski javnosti. Slovenska javnost ima podatke iz proračunskega memoranduma. In po istih podatkih iz proračunskega memoranduma od leta 2000, po istih metodologijah, do leta 2007 nobene spremembe, ampak povečanje javne porabe za 100 milijonov evrov. Okoli tistih, ki pa so se spraševali o reformah, jaz sem citiral gospoda Marjana Senjurja iz Financ. Vprašanje je bilo, kako ocenjuje reforme Vlade Republike Slovenije. Odgovor je bil: "Kakšne reforme?"
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica Državnega zbora. Moram reči, da me zopet nekako skrbi. Tako pomembna tema, kot se danes odvija tukaj v Državnem zboru; tema, preko katere na nek način lahko pridemo iz te krize, pa tako malo navzočih in levih in desnih politikov! Gospod Meh pravi, da se marsikomu morda tresejo hlače. Tudi jaz se temu pridružujem. Zato se mi zdi prav, da se pogovarjamo o teh stvareh, da nekako želimo priti stvarem na čisto in pozdravljam temo, o kateri se danes tukaj pogovarjamo. Danes obravnavamo zakon, ki je veliko bolj pomemben, kot se zdi na prvi pogled. Zakaj je to še toliko bolj pomembno? Ker trenutno poteka ena največjih nacionalizacij v zgodovini. Država je praktično podržavila tri največje banke v Sloveniji, hkrati pa vzporedno v Družbi za upravljanje terjatev bank poteka sanacija slabih dolgov oziroma slabih terjatev. V vse to skupaj je vloženih nekaj milijard evrov. Se sploh zavedamo, koliko je to? Se sploh zavedamo, kaj bi teh nekaj milijard pomenilo, če bi lahko za to vsoto našemu gospodarstvu znižali obremenitve, dali olajšave? Če bi teh nekaj milijard drugače porabili, ali bi bil danes še v krizi? Bi bili danes še v krizi? Ali bi bilo še 130 tisoč brezposelnih, katerih število še narašča? Verjetno ne. Verjetno ne. Toda več kot 3,5 milijarde evrov smo morali dati v banke in danes na tem mestu nekateri še vedno trdijo, da navkljub vsemu temu denarju ljudje ne smejo vedeti, kaj se v teh bankah dogaja. Spoštovani, pa saj nismo resni! Kakšna poslovna skrivnost? Kakšna bančna tajnost v bankah, kamor mečemo milijarde? V sistemu, ki je ravno to zakonodajo o zaupnosti brutalno izkoristil, tako da je oškodoval državljanke in državljane te države, in sedaj, ko se neplačani krediti podpisujejo oziroma se prenašajo na pleča davkoplačevalcev skozi Družbo za upravljanje terjatev bank, sedaj njih, državljane, in nas, poslance Slovenske ljudske stranke, nekateri prepričujejo, da mora vse to ostati skrito! Da ljudje ne smejo imeti informacij o
Hvala. Spoštovani, prav lepo pozdravljeni! Sam bom podprl rebalans proračuna predvsem zato, ker stabilizira naše javne finance. V bistvu nam omogoča, da bomo do konca leta prišli kot normalna država. Razloge je povedal že moj vodja, ampak ta rebalans proračuna ohranja tudi investicije v višini 1,1 milijarde. Namenjamo sredstva za spodbude gospodarstvu skupaj s SID banko v višini 600 milijonov. Poleg tega aktivna politika zaposlovanja ostaja enaka, s tem da dodajamo dodatne spodbude za zaposlovanje mladih. Ohranjamo javno šolstvo, tudi podružnične šole na podeželju, ker ne ukinjamo normativov, in ohranjamo javno zdravstvo. Zdi se mi, da je podpora temu rebalansu odgovornost do države in državljanov. Hvala.
Moj čas sicer teče, ampak se ne bom sekiral, ker mislim, da bom tole uspel povedati hitreje. Spoštovani gospod podpredsednik, cenjene kolegice in kolegi! Marsikaj je bilo slišati. Da bom glasoval za gospoda Štakula, me je pa prepričal gospod predstavnik sveta RTV, ki je že prej napovedal poročilo o jutrišnji seji, kar je bilo včasih kar običajno, da smo imeli zapisnike, preden so bile seje. No, dandanes menda ni več tako, ampak očitno je še. In sicer poročilo s seje, na kateri bo objavljena tale naša predobsodbena likvidacija gospoda Štakula na osnovi bodočega retro zakona. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani gospod minister Tone Rop, spoštovani ostali člani vlade, kolegice in kolegi! Preden spregovorim o predlogu rebalansa proračuna, se moram vrniti nazaj in poudariti, da smo v poslanski skupini Stranke mladih upravičene pomisleke izražaliže v preteklem letu ob sprejemu proračuna za leto 2002 in leto 2003. Sprejemal se je dvoletni proračun. Glavni razlog za njegovo sprejetje je bil preglednost in zagotavljanje finančnih tokov za investicije, sedaj po dobrega pol leta pa je na mizi rebalans Proračunoma za leto 2002 in 2003 smo v poslanski skupni <PARTY> takrat nasprotovali, saj smo že opozarjali, da je preambiciozen in nerealen. Predlagali smo tudi številna dopolnila k proračunu, ki pa žal niso bila upoštevana, kot tudi ne opozorila o prevelikih pričakovanjih predvsem na strani prihodkov. Vlada se je šele letos »streznila«, ko iz zagate poskuša priti s predlogom rebalansa, z zmanjševanjem nekaterih proračunskih postavk in z dodatnim zadolževanjem, kar je ob neracionalni proračunski porabi, kot je nakup vladnega letala, nesprejemljivo. Vlada je v obrazložitvi zakona zapisala, da je v prvih šestih mesecih letošnjega leta prišlo do večjih sprememb v svetovnih gospodarskih gibanjih in to naj bi vplivalo tudi na gospodarstvo v Sloveniji. Nobeden od gospodarskih kazalcev: gospodarska rast, inflacija, izvoz, stopnje investicij, ki so bili predvideni ob sprejetju proračuna, ne bo dosežen, kar je sedaj že jasno. V predlaganem rebalansu je zapisano, da bodo prihodki nižji od predvidenih za približno 29 milijard tolarjev, skoraj 15 milijard pa bo vlada privarčevala s krčenjem proračunske porabe, za skoraj enak znesek pa bo povečevala zadolževanje, kar bo dolg zvišalo na skoraj 140 milijard. To pa je že slabe 3% bruto domačega proizvoda, kar je tudi zgornja, še dopustna meja zadolževanja po maastrichtskih kriterijih, in če vladi ne bo uspelo zmanjšati zadolževanja in zmanjšati inflacije pod 4%, do vključitve Slovenije v Evropsko unij
Hvala za besedo, predsedujoči. Ugrabljena država, to je vrsta sistemske politične korupcije, v kateri zasebni interesi bistveno vplivajo na procese državnega odločanja za lastno korist. Ugrabljena država nastane, ko vladajoče elite, lobiji ter razred upravljavcev manipulirajo z oblikovanjem politik in vplivajo na razvoj zakonodaje in drugih predpisov z namenom lastnega okoriščenja. Vzorčni primer delovanja ugrabljene države pa je investicija v 6. blok Termoelektrarne Šoštanj. Največjo politično odgovornost za to, da je do tega prišlo, nosi Pahorjeva vlada iz let 2008 do 2011. V tem času je bilo že znano, da sta načrtovanje in izvedba investicije katastrofalna. Investicijo bi v tem času še lahko ustavili, ampak je zavestno niso. Od ministrov glavno odgovornost nosi Social demokratski minister za finance dr. Franci Križanič, ki je bil v načrtovanje in izvajanje projekta vpleten že od samega začetka. Najprej kot član strokovne komisije leta 2006, potem kot pisec ene izmed študij, ki je projekt opravičevala, nato kot član nadzornega sveta HSE in končno tudi kot minister. Veš čas je bil zelo dobro obveščen o stanju na projektu in je tako moral vedeti za mahinacije, zavajanja in laži s katerimi se je vodil projekt TEŠ-6, če že ni v tem tudi sam aktivno sodeloval, česar pa tudi ne moremo izključiti. Naslednji izmed najbolj odgovornih je <PARTY>ov minister za gospodarstvo dr. Matej Lahovnik, ki ni prisluhnil opozorilom, ki mu jih je podal direktor direktorata za energijo mag. Janez Kopač, v katerem je povzel vse napake projekta in na podlagi katerih je bilo jasno, da bi morali projekt takoj ustaviti. Lahovnik je projekt še naprej goreče podpiral. Glavno odgovornost pa kot njun nadrejeni in kot predsednik Vlade nosi Borut Pahor, on je vodil in usmerjal delo takratne Vlade, usklajeval delo ministrov in skrbel za enotnost politične in upravne usmeritve Vlade. Pahor je sicer januarja 2009 ustanovil strateški svet za energetiko, ki naj bi na novo pregledal investicijo, a ta svet
Hvala lepa. Predlaganih proračunov ne bom sprejela iz več razlogov, rada bi pa omenila samo enega, ki je najbolj zaskrbljujoč. Vemo, da obstaja določena količina sredstev in denarja. Ampak, na nas oziroma na vas je, kako ga razdelite. Nikoli ne bom podprla takšnega razdeljevanja, ki bi ne samo toliko malo dal izobraževanju, ampak še tisto, kar je že bilo, vzel. Ne vem, če spremljamo te razprave. Jaz to vidim kot nekakšen intelektualni državni samomor. Bolj kot spremljam te razprave in bolj kot vas poslušam, bom umaknila to tezo, da gre za intelektualni samomor. Gre za intelektualni umor. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vam lep pozdrav, lep pozdrav tudi predsedniku vlade! Kolegice in kolegi, tudi vam lep pozdrav v tem že večeru današnjega dne! Veliko vas je danes reklo, da praznujemo 3. december, rojstni dan našega največjega pesnika, poimenovan tudi "ta veseli dan kulture". Mislim, da to hahljanje predstavnikov stranke v odhajanju tudi kaže na del kulture v tem parlamentu. Rad bi rekel, da bo današnji dan čez nekaj minut tudi ta veseli dan za vse tiste volivke in volivce, ki so 3. oktobra dali svoj glas za kandidate strank, ki tvorijo današnjo koalicijo - in moj glas bo tudi zraven.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za dano besedo. Dovolite, da vas seznanim s stališčem Poslanske skupine Desus k Predlogu zakona o uresničevanju kolektivnih kulturnih pravic skupnosti pripadnikov narodov nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije v Sloveniji. Sam moram reči, da je poslanska skupina imela v teh letih, pa tudi že prej, kot slišim, vrsto razgovorov s predstavniki narodnih manjšin v Sloveniji in poznamo zelo dobro te probleme. Seveda pa je treba reči, da prve zahteve so bile zahteve po spremembi ustave in za vzpostavitev dvojezičnosti. Ni bilo sicer popolnoma jasno, na kakšen način, ampak vendar, to so bile zahteve. Te zahteve pa niso šle znotraj stroke. To moram posebej poudariti. Ni bilo toliko vprašanje tega, ali je politika tukaj klonila ali ni klonila oziroma kot so nekateri interpretirali, preprosto znotraj stroke je bil odklon premočan, in so se pobudniki morali zaustaviti. Sedaj pa imamo predlog za kulturne pravice, kjer se individualne pravice spreminjajo v kolektivne pravice. Moram reči, da tu Vlada ima svoj organ, torej Svet Vlade za vprašanja narodnih skupnosti pripadnikov, ki deluje in se tudi financira. Moram reči, da razumemo to pobudo predvsem v tem smislu, da matične države premalo financirajo te narodnosti in je zato pritisk na državo Slovenijo, da bi v večji meri financirala manjšine, kar je popolnoma legitimno v teh časih, ki niso prav lahki za nikogar. Žal pa ta predlog zakona sproža več vprašanj kot odgovorov, in sicer vprašanje, kaj je z migrantskimi skupinami v Sloveniji, kaj je z Nemci v Sloveniji, kaj je z Avstrijci v Sloveniji, kaj je z Judi v Sloveniji, kaj je z Jugoslovani v Sloveniji. Ne pozabiti, zadnje štetje je bilo leta 2002. Takrat so bili še Jugoslovani deklarirani, danes ne vemo, ne moremo prešteti in tudi številka, ki je bila navajana, lahko rečemo, predlog je 10 %, ampak številke, ki se navajajo, danes je ena kolegica govorila o 212 tisoč, to je izmišljen podatek, ga ni, ker štetja že toliko časa ni
Hvala lepa. Gospod minister, kolegice in kolegi! V zvezi s 6. členom je kar nekaj vprašanj, ki niso povezana izključno in samo s prvim amandmajem. Nam se zdi, da predlog zakona uvaja kar precej nelogičnosti, ko na novo daje nekatere olajšave in na novo zahteva nekatere obveznosti za plačevanje davka. Posebej se nam zdi nesprejemljivo, da bi se od zamudnih obresti, izplačanih na podlagi sodne odločbe, ne vršila oprostitev, ker konec koncev zamudne obresti na podlagi sodne odločbe pač predpostavljajo, da neka obveznost ni bila izpolnjena. In zdaj reči, da si ti dobil ne vem kaj, če si dobil poleg glavnice še obresti, saj si to glavnico dobil mnogo kasneje, kot bi jo moral dobiti - to se nam zdi težko sprejemljivo. Mislimo, da so predlogi, ki omejujejo možnost odbitka, povezani z invalidnostjo, povezani z veteranskimi dodatki in prejemki, povezani z rekreacijskim dodatkom, da gre tu za socialne pravice, ki bi jih morali izvzeti iz obdavčitve. In pričakujemo, da boste na tej točki sledili medsebojno povezani logiki teh amandmajev, ki smo jih s strani Socialnih demokratov in deloma Liberalne demokracije Slovenije vložili, in da jih boste podprli. Hvala.
Najlepša hvala, predsednik, za besedo. Spoštovana ministrica, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Kar nekaj zadev se je zgodilo. Zato bi uvodoma želel gospodu Hanu samo reči, da je res žalostno, če mora dveletni otrok 120 in 25- letnim otrokom dopovedovati, kako se dela in kako deluje. Danes nismo izkoristili časa, ker imamo stalno komunikacijo z ministrico in se za vsa vprašanje, ki jih imamo, lahko obrnemo direktno na njo, in mislim, da zgledno sodelujemo. Če se v vsem ne strinjamo, je pa tudi stvar političnega delovanja, za kar mislim, da smo izkazali za dve leti kar veliko mero potrpežljivosti, strpnosti in zrelosti. Samo nekaj, ker imamo zelo malo časa, kolikor mi ga je ostalo, centri za socialno delo niso organi v sestavi, pač pa imajo javno pooblastilo. Morda ko boste pripravljali naslednjo interpelacijo, boste to lahko uporabili, vam na zalogo dajem v premislek. In, ja, predsednik, strinjam se z gospodom Tankom, v bodoče takih interpelacij, lepo prosim, ne več dajati na dnevni red, ker ne ustreza določbam poslovnika. Interpelacija mora imeti vprašanje in obrazložitev tega vprašanja. Danes imamo pred seboj samo vrsto očitkov, ki so seveda neutemeljeni. Čisto mimogrede, morda vam bo koristilo. Izjemoma ministrstvo izda otrokovemu sorodniku dovoljenje le na podlagi njegove vloge iz drugega odstavka 8. člena tega zakona ter pisne obrazložitve ugotovitve centra otroka, da je tovrstna oblika rejništva v otrokovo korist in ga vpiše v evidenco izdanih dovoljenj. Seveda ne gre za šestdeset, ampak dvomesečni rok in ni materialne, ampak je procesne narave in od tam naprej lahko vloži
Najlepša hvala, predsednik, za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, predstavniki Vlade! Kar se postopka tiče, če se ne motim, in popravite me, če se motim, ste odprli razpravo o 4. točki priporočil. Ker se bomo tisti, ki bomo razpravljali samo o tem, glede česar je bila odprta razprava, omejili, bomo težko odgovarjali na predloge in stališča predlagatelja. Tako bi vas za zagotovitev neke enakomernosti prosil, da bodisi popravite mene, da se motim, da ne razpravljamo o 4. točki priporočil, bodisi da vsakogar, ki začne širiti tematiko – kljub temu da razumem predlagatelja, da če ni uspel z vsemi šestimi priporočili Vladi, da želi zdaj izkoristiti trenutek in opozoriti tudi na ostala vprašanja, glede katerih je bil vložen predlog priporočil Vladi,– da se dogovorimo. Skratka, bodisi da še enkrat poveste ali pa v primeru, če gre za širitev obravnave, da opozorite razpravljavca, četudi je to predlagatelj, pri kateri točki oziroma glede česa je odprta razprava. Najlepša hvala.