EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem skupaj! Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih ne bomo podprli. Z odločbo Ustavnega sodišča št. 265/07-16 je bilo ugotovljeno neskladje z zakonom. S predlogom se ne odpravljajo neustavnosti, ampak se z njo nadaljuje. Kolektivna pogodba vsebuje določbe, ki določajo plačilo za čas razpoložljivosti, ki po definiciji ni delovni čas. Temeljno načelo, ki izhaja iz Zakona o delovnih razmerjih, nalaga delodajalcu, da delavcu plača 100 % za kakršnokoli delo ali opravilo, ko je le-ta delodajalcu na razpolago. Ciljna skupina delavcev, zaradi katere je bil obravnavani zakon leta 2007 sprejet, so mobilni delavci v cestnem prometu, ki opravljajo prevoze potnikov in blaga na daljših relacijah. Problem nastane pri mobilnih delavcih, ki opravljajo prevoze potnikov v linijskih prevozih, razdalje pa so krajše od 50 kilometrov. Če za ilustracijo poenostavimo, to so vozniki, ki pravzaprav vozijo na določeni liniji in obračajo brez da bi imeli vmes med obračanjem toliko časa, da bi se odpravili na malico. Predlagatelj Vlada Republike Slovenije z navedenim predlogom ni izkazala razumnih ali stvarnih razlogov za različno obravnavo mobilnih delavcev na daljših in na krajših razdaljah. Na to je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Če je to področje primerno urejeno za vse ostale delavce v Republiki Sloveniji, potem mobilni delavci na linijskih prevozih potnikov, krajših od 50 kilometrov, ne morejo biti nobena izjema oziroma drugorazredna tema, ko gre za iskanje rešitev neenakosti pred zakonom. Na podlagi navedenih utemeljitev bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke glasovali proti.
Hvala lepa za besedo. Ta 21. člen govori o nadzornem svetu. Delovna skupina, mislim, da se je zelo približala pri tem holdingu. Ostalo je pa odprto, in je bilo rečeno, da bo to s kakšnimi približki rešeno v Državnem zboru. Nadzorni svet – 9 članov, koalicija je predlagala, da 3 plus 1 predlaga Vlada, poslanske skupine 4 in Komisija za nadzor javnih financ 1 . <PARTY> pa je imela nasprotni predlog, in sicer 2 Vlada, 2 poslanska skupina, 2 Komisija za nadzor javnih financ in 3 Ekonomsko-socialni svet. O tem smo na Odboru za finance že dosti razpravljali. Bilo je tudi povedano, da se bo poskušalo to nekako približati, vendar do danes tega ni, zato <PARTY> ne bo podprla tega tega amandmaja.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani kolegi, kolegice! Naj na začetku predstavitve povem, da v zvezi z napovedanimi reformami na področju trga dela v Pozitivni Sloveniji pričakujemo od ministra v kratkem predstavitev primernih, celovitih in s socialnimi partnerji usklajenih rešitev obravnavane zakonodaje. S predlaganim zakonom se v slovenski pravni res tako delno prenašata dve direktivi, od katerih je sprejetje ene nujno, saj z njenim sprejemom že zamujamo, za kar so odgovorni tudi naši kolegi iz koalicije oziroma iz <PARTY>, saj je bila navedena direktiva sestavni del predloga zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno, ki je bil na referendumu, ki so ga predlagali v <PARTY>, 5. 6. 2011 tudi zavrnjen. Z novelo zakona se tako v slovenski pravni red delno prenašata direktiva o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in direktiva o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost. Prva direktiva obravnava delodajalce, ki izkoriščajo negotov položaj migrantov z neurejenim statusom in jih običajno zaposlujejo za opravljanje slabo plačanih del v slabih delovnih pogojih. Delodajalci bodo po novem morali pred zaposlitvijo delavca iz tretje države preveriti, ali ima dovoljenje za prebivanje, in v primeru neurejenega statusa o tem obvestiti ustrezen nacionalni organ. Ta pravila so ključni element v boju Evropske unije proti nedovoljeni migraciji. Za delodajalce predvidevajo denarne kazni, v resnejših primerih pa celo kazenske sankcije. Premišljena je tudi ureditev, po kateri se direktiva uporablja tudi za fizične osebe, ki zaposlujejo take migrante, saj številni migranti z neurejenim statusom delajo tudi v zasebnih gospodinjstvih. S sprejetjem novele zato lahko pričakujemo, da se bodo okrepile pravice migrantov, posledično pa tudi pravice vseh ostalih, skladno s 14. členom Ustave Republike Slovenije. Z implementacijo druge direktive pa bo tudi v zak
Hvala lepa. Tudi jaz bom kratka, ampak sem se morala odzvati na nekatere predhodne razprave. V stranki <PARTY> nismo nikoli rekli, da nasprotujemo kakršnikoli uskladitvi zakonodaje z ustavo, in tudi danes temu ne nasprotujemo. Pozdravljamo to novelo zakona, ki bo po sedmih letih končno uskladila besedilo zakona in ga nekako prilagodila temu, kar smo sprejeli v ustavi leta 2013. Smo pa, tako kot je povedal že kolega Rudi, dobronamerno opozorili na eno stvar in se mi zdi, da pri tem nismo bili dovolj jasni ali pa nismo bili razumljeni. Zakon, ki določa ali pa daje, opredeljuje pravico vsakemu državljanu, da da pobudo za referendum, se sprejema z dvotretjinsko večino vseh navzočih poslancev. Če zakon neko pravico predvideva in jo daje, mi jo pa odvzemamo ali omejujemo z manjšo pravico, kot jo zakon daje, potem je to meni nerazumljivo. Malce si stvari prihajajo v nasprotja. Če neko pravico daješ pod določenimi pogoji, jo moraš pod določenimi ali istimi pogoji tudi vzeti oziroma omejiti. V tem kontekstu je bil naš predlog amandmaja, da se sklep, s katerim bi Državni zbor izglasoval, da neki zakon ne more biti predmet referendumskega vprašanja, izglasuje z dvotretjinsko večino navzočih poslancev, tako kot se glasuje o zakonu, ki to pravico dejansko opredeljuje. Meni se zdi to popolnoma smiselno. Ne gre zdaj tukaj za to, da dajemo neko odločanje spet nazaj v roke poslancem, ne gre tukaj za to, da hočemo kakorkoli zdaj spet stvari omejiti, ker tudi sklep, ki bo izglasovan z navadno večino, bo izglasovan s strani poslancev, se pravi, orodje bo še vedno imelo v rokah 90 poslank in poslancev. Naš apel oziroma naš predlog za dvotretjinsko večino navzočih poslancev je bil dan zgolj kot neka dodatna varovalka, da se vendarle ne bi te možnosti, ki jih bo Državni zbor imel po tej spremembi zakona – da bo odločil z neko navadno večino, da pa ima neki zakon takšno vsebino, ki ne bo mogla biti predmet referendumskega vprašanja – da se te pravice Državnega zbora ne bi zlorabljale. Koal
Hvala za besedo, predsedujoči. Lepo pozdravljeni še enkrat! Skupina poslancev je v zakonodajni postopek vložila Predlog zakona o spremembi Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb in Predlog zakona o spremembi zakona o dohodnini, s katerima predlaga olajšavo za donacije z namenom investiranja v društvu, ki deluje v javnem interesu na področju športa. Poglavitna rešitev, ki jo prinašata predloga zakonov, je uveljavitev nove olajšave za donacije športnim društvom, ki delujejo v javnem interesu na področju športa, športnim društvom, ki so izbrana za izvajanje letnega programa športa tako na državni kot tudi lokalni ravni ali so izbrana za izvajanje letnega programa Fundacije za šport. Zavezanec, ki nameni donacijo takemu društvu, je po predlogu predlagateljev upravičen do znižanja davčne osnove za dvakratni znesek plačane donacije, ki je lahko namenjena le za organizacijo ali sodelovanje na športnih prireditvah ali vlaganje v osnovna sredstva in opremo, ki jo društvo potrebuje za svoje delovanje. Vsekakor je treba omeniti, da se zavedamo pomembnosti področja športa. Je pa treba omeniti, da se predlaga dodatna davčna olajšava za donacije z namenom investiranja v društvu, ki deluje v javnem interesu na področju športa. Pri tem bi vendarle opozorila, da je že v Zakonu o dohodnini v 66. členu in 59. členu Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb določeno, da zavezanec lahko uveljavlja znižanje davčne osnove za znesek izplačil v denarju in v naravi za humanitarne, invalidske, socialnovarstvene, dobrodelne, znanstvene, vzgojnoizobraževalne, zdravstvene, športne, kulturne, ekološke, religiozne in splošne koristne namene, in sicer le za takšna izplačila rezidentom Slovenije in rezidentom drugih držav članic EU razen poslovnim enotam rezidentom države članic EU, ki se nahajajo izven držav članic Evropske unije, ki so po posebnih predpisih ustanovljeni za opravljanje navedenih dejavnosti kot nepridobitnih dejavnosti do zneska, ki ustreza 0,3 % obdavčenega prihodka zavezanca v davč
Hvala še enkrat, spoštovani podpredsednik Državnega zbora, za dano besedo. Kolegice in kolegi! Mogoče je na kakšnem segmentu komu ta seja dolgočasna, pa jaz mislim, da več ko se pogovarjamo o tej tematiki, o tej točki, vedno bolj skupaj ugotavljamo, največja vladna stranka pa seveda predlagatelj pa ministrica, da zadeve predvsem v prihodnosti niso tako rožnate, kot mogoče včasih mislimo, da je mogoče ena točka, predvsem, če jo predlaga največja opozicijska stranka, nepotrebna. V največji koalicijski stranki so nas pohvalili danes, tako vmesno, da smo bili konstruktivni, da nismo napadali ministrice, da smo se v nekem umirjenem tonu pogovarjali, ampak jaz mislim, da te pohvale mogoče so v nekem segmentu dobrodošle, ampak ko pa govorimo o teh priporočilih, ki jih je tudi omenila ministrica v zaključnem govoru, da se z njimi strinja, pa zelo težko razumem, da se pa o teh priporočilih nočemo pogovarjati oziroma se jih zavrača, ko govorijo o dveh segmentih. To je seveda, da pospešimo črpanje evropskih sredstev, pa o tem smo že danes veliko govorili, in da se prenese to na papir v Državni zbor in se po 3 mesecih o tem poroča. Včeraj smo praznovali svetovni dan Zemlje. Pa spet govorim, upam, da se motim, da ko bo ta perspektiva počrpana, ko bomo prišli do konca perspektive, bodo vse občine oziroma vsi državljanke in državljani imeli zdravo pitno vodo, jaz se bojim, da se nam bo zgodilo, da še tega ne bodo imeli. Ministrica se seveda povsem strinja, da živimo danes v negotovi Evropi. Sama je povedala, kaj pomeni brexit za to našo skupnost prej 28, zdaj 27 članic. In seveda, ko se bo to finančno začelo prelagati na največje, mislim, da bo še bolj vrelo v Evropski skupnosti. Tako da današnja razprava v Državnem zboru je povsem na mestu in mislim, da ne sme zveneti, kot da je to zdaj neka kaprica opozicije, seveda predvsem do Vlade oziroma do današnje ministrice. Jaz bi želel – ko sem prej table omenil po več občinah, veliko jih je po Sloveniji, tam sta dve zastavi gori, slove
Hvala lepa. Predsednik, to je še eden izmed retoričnih biserov, ki pravi naslednje v svoji sporočilni vrednosti: "Če ste vi delali slabo bomo mi delali še slabše". Ljudje so vas, gospod Kovačič, izvolili zaradi tega, da bi nov veter sproščenost prinesli Sloveniji, nekaj drugega in način na katerega tu delate, po mojem mnenju, kot poslanec pravim, je zame popolnoma nesprejemljiv, to ni nič novega. Jaz sem bil še v tistem rajhu rojen, v Titovi sem živel in poznam dovolj dolgo načine in metode političnega dela. Na ta način kot zdaj vi delate je ta stvar nemogoča, vi boste morali prevzeti odgovornost, če ne prej kot na volitvah. Ja, kdo pa je na vrhu sodnega sistema? Kdo skrbi za to funkcioniranje? Kdo je na vrhu obveščevalno-varnostnih služb? Kdo je na vrhu kriminalistične policije? In tako naprej in tako naprej. In če so tam res takšne grozne nepravilnosti, mene je groza tu, ko vas poslušam, potem živim v neki grozni državi, ki sploh nima samoregulative, da bi te pojave odstranila. Govoriti pa na pamet to, kar je Školč govoril o teh pojavih, ne da bi bili dokazani in zaradi tega žigosati tukaj ljudi, ki se ne morejo braniti, se pa meni, oprostite izrazu, zdi nizkotno. In zaradi tega bi pričakoval jaz od vas potem, ko ste dobili tako veliko večino, pa imate stabilno pozicijo, da boste nov veter vnesli v ta Državni zbor, da bodo argumenti več veljali, da bodo spoštovanja do inštitucij več veljala, tako pa je besednjak, ki se tukaj uporablja in argumenti, ki se tukaj uporabljajo, žaljiv tako za kandidate, o katerih govorimo, kot je žaljiv verjetno včasih tudi za državljanke in državljane republike in vse zaposlene v tistih inštitucijah, o katerih jim dajete takšne ali drugačne pridevnike, ki si jih verjetno ljudje, ki so nas pripeljali v evropski monetarni sistem, zagotovo ne zaslužijo. Mislim, da bi morala biti raven dialoga v tem Državnem zboru drugačna kot je sedaj. Jaz sem samo v svojem govoru opozarjal in priznavam, gospod Kovačič, da ljudje, ki so bili v Vladi tudi
Spoštovani predsednik, spoštovani državni sekretar, spoštovani direktor Direktorata za promet, kolegice in kolegi! Uvodoma bi v naši poslanski skupini radi povedali, da Zakon o prevozih v cestnem prometu, ta dopolnitev ni avtoprevozniški zakon, tako kot je bilo v javnosti ves čas rečeno in tudi ga ni <PARTY> zrušila. Manjkali so koalicijski poslanci na Odboru za promet, zato danes sedimo še enkrat. In če bi Vlada v pomoč avtoprevoznikom predlagala samo tisto njihovo prvotno zahtevo, se pravi plačilne roke, potem bi morda bil to pravi premislek, da se pogovorimo na splošno o plačilnih rokih v tej državi, skupaj z ostalim sektorjem. Tako pa je Vlada bila primorana v ta zakon, po naši oceni ne samo zaradi potreb Obrtno-podjetniške zbornice, ampak tudi zaradi grožnje. Grožnja z zaporo cest in blokado cest je bila umaknjena šele, če mene spomin ne vara, po seji Odbora za promet. In zato ne čudi, da potem v tem zakonu poleg pomoči avtoprevozništvu s plačilnim rokom, ki upajmo, da bo deloval, imamo zraven seveda še drugo zahtevo Obrtno-podjetniške zbornice, ki pa je po naši oceni monopol in pa čisti konflikt interesov. Z zakonom podeljujemo delitev licenc, delitev dovolilnic Obrtno-podjetniški zbornici in pa Gospodarski zbornici Slovenije. Toda poglejte, imamo najmanj še eno zbornico, to je Avtoprevozniška zbornica, in na nek način omejujemo svobodo zbornic in tako predstavniku Avtoprevozniške zbornice ne preostane nič drugega, kot da se iz Avtoprevozniške zbornice izpiše in prepiše na Gospodarsko zbornico, saj ga je lahko upravičeno strah, upravičeno strah, da ne bo dobil dovolilnice, ker ni član te zbornice. In tukaj gre za konflikt interesov, zato smo menili, da je bolje in to predlagali tudi z amandmajem na odboru in danes to ponavljamo, da bi se to preneslo na državni organ, ki zna podeljevati tudi taka javna pooblastila. To je Carinski Urad Republike Slovenije, ki ima tudi svoje kadrovske, tehnične in tudi ostale vire in sem prepričan, da bi ravno tako dobili tudi za
Hvala lepa. Sedaj iz razprave je bilo razumeti, torej policija je mastodon levice in tako naprej, sedaj ko so naši tam, pa je vse narobe. Kakšni vaši, kakšni naši? Saj to je ravno narobe, ta sporočilnost politike, da ko se zamenja oblast v tej državi v določenem obdobju, takrat se normalno vse zamenja in ljudje imamo občutek, kot da se dejansko izključno samo politično in ne strokovno kadruje, da bodo določeni uslužbenci policije podrejeni določenim političnim interesom in zahtevam. Tukaj imamo zapisano, da predstojnik policije mora ministru redno in na njegovo posebno zahtevo poročati o delu policije in o vseh pomembnih vprašanjih z delovnega področja policije. Temu nihče ne nasprotuje, vendar policija mora biti samostojna in neodvisna. Mi vemo, da je minister politični organ, da je minister politična oseba, ki je bil izvoljen na volitvah. Njegova funkcija, hočete ali nočete, je politična, in je tudi politično opredeljen. Vendar morali bi pa v zakonu napisati, da policija ni dolžna obveščati ministra o operativnih nalogah, o operativnem delu. Tako lahko minister dejansko poseže v vsak primer in si izbere tarčo, češ, tega bom pa jaz spravil na kolena. Tako kot si je dovolil minister, da je kar vnaprej izjavljal, "to še ni nič, boste videli, kaj bo v Ljubljani in v Kopru". Čakajte malo, od kod pa ministru takšne in drugačne informacije? Še vedno čakamo, kaj bo tam, kaj bo v Celju in tako naprej. Ali to niso sporočila, ki ustrahujejo, ki grozijo, spoštovani minister? Vse to, kar je bilo izrečeno, izgovorjeno iz ust ministra za notranje zadeve, ki je prvi, ki mora poskrbeti, da bomo državljanke in državljani imeli občutek varnosti v tej državi. Tukaj ne. Tukaj se spet pogovarjamo, "sedaj ko so naši tam, vas je pa strah, ko pridejo pa spet neki drugi naši ..." Pa prenehajmo, za božjo voljo, s temi naši in vaši! Policisti, policaji in tisti, ki skrbijo za javni red in mir, ki skrbijo za varnost države, so od vseh nas, ne glede na to, kako mislimo in kako razmišljamo, ne
Hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Jaz se vam za današnjo razpravo prav lepo zahvaljujem. Pozorno sem jo poslušala in lahko zatrdim, da si ministrstvo prizadeva za odprtost arhiva, seveda ob upoštevanju stroke in ob varovanju občutljivih osebnih podatkov. Mi smo demokratična družba, kar seveda pomeni, da moramo spoštovati tudi standarde varovanja osebnih podatkov. Verjamem, da v tej dvorani ni nikogar in tudi zunaj te dvorane je večina takšnih, da obsojajo vsa nečedna ravnanja, posebej pa še zločine. In lahko kompetentno zatrdim, da kar se tiče arhivov, ni varovan noben zločinec. Namreč za preiskovalne postopke so arhivi vedno odprti. Kot v Avstriji kot tudi v drugih demokratičnih državah je tako tudi pri nas. To se pravi, ko gre za zločine, ko gre za vse tisto, kar je kaznivo dejanje, ne moremo reči, da je ta arhiv zaprt. Ko gre pa za občutljive osebne podatke, določene podatke iz določenega obdobja, ko gre za še žive ljudi, potem pa ti podatki niso vsakomur dostopni. In lahko rečemo, da vse druge države ravno tako ščitijo osebne podatke in da imajo podobne zakone kot mi. Tudi Nemčija ima na primer anonimizacijo. Verjamem, da bi poslanci znali odgovoriti na vsa tista vprašanja, ki so bila danes zastavljena, če ne bi Poslanski skupini <PARTY>, recimo, potekel čas in zaradi tega niso mogli odgovoriti na vprašanja, ki so bila tukaj postavljena. Ampak to je politična taktika, kako se to dela, zato je pametno na koncu si prihraniti malo časa za replike. Veliko stvari, ki je bilo tukaj povedanih, ne drži. Tudi po podatkih Arhiva Republike Slovenije naj bi več kot dva meseca ne čakal nihče na gradivo. Pomeni, da tukaj ne gre za problem čakanja, za problem dostopa do podatkov. Je pa res, da je v arhivu kadrovska problematika, in to bi lahko rešili z več zaposlitvami, z več denarja. Kar se tiče zaposlitev pa tudi vemo, kako je z Zujfom in s temi stvarmi, s katerimi smo zelo omejeni in zaradi tega ne moremo vseh teh stvari rešiti. Hkrati smo ugot
Hvala lepa ponovno za besedo, spoštovani predsednik. Ko smo morali v Sloveniji uvesti ustavne omejitve v obliki fiskalnega pravila, so te močno omejile možnosti države in drugih odgovornih za javne finance. Naj spomnimo, da te omejitve pomenijo obvezno zmanjševanje javnega dolga, izravnanost proračuna in zahtevi, da se javni dolg zniža pod 60 % bruto domačega proizvoda, ustvarjeni presežki pa se v tem obdobju namenjajo primarno za zmanjševanje dolga. Pomemben del uvedenih sprememb je vezan tudi na proračunsko načrtovanje. Le-to je postalo dvoletno in poteka v več fazah, pri katerih se na podlagi makroekonomskih napovedi najprej določijo proračunski okvirji in zgornje omejitve porabe; nato pa se v skladu s tem razporejajo odhodki in prihodki. Uveden je tudi Fiskalni svet, ki ima v tem procesu pomembno vlogo, predvsem zaradi presoje skladnosti proračunskih dokumentov z načeli evropskega pakta stabilnosti ter zaradi vhodnih podatkov pri zagotavljanju, pri katerih sodeluje. Posledica je dolgotrajen postopek proračunskega načrtovanja, ki zelo oži manevrski prostor države, žal pa to pomeni tudi velikanske količine gradiva in kratke časovne roke pri odločanju. Oblikovanje proračunov je postal proces, v katerem so največjo moč dobile vlade; pa še te morajo strogo upoštevati napovedi finančnih in fiskalnih institucij. Namen vsega tega je, da bi javne finance ostale obvladljive in da se ne bi ponovno znašli v situaciji izpred nekaj let, ko mnogi niso več verjeli, da bo Slovenija znala in zmogla premagati krizo brez tujih trojk. Vse države Evropske unije so z direktivo in drugimi obsežnimi pravili zavezane, da svoje javnofinančne sisteme prilagodijo tem omejitvam. Od sprejetja fiskalnega pravila dalje v Sloveniji proračunske dokumente sicer načrtujemo skladno z določili evropskih direktiv, a jih še nismo prenesli v nacionalno zakonodajo. Zaradi tega je Evropska komisija proti Sloveniji že sprožila postopke, zato bo sprejetje tega zakona pomenilo tudi odpravo te zamude. S sprej
Predsedujoča, hvala za besedo. V medijih smo lahko že lani zasledili, da so ali pa bodo podjetja, zaradi dviga cen energentov prisiljena v omejevanje proizvodnje in odpuščanja delno pa bodo višje stroške energije prenesla v ceno svojih izdelkov. To zadnje dvig cen izdelkov in storitev lahko danes vsi občutimo na lastni koži. Prav zato je Gospodarstva zbornica Slovenije že oktobra lani Vlado pozivala naj pripravi ukrepe za pomoč gospodarstvu, ki bi omilili škodljive posledice dviga cene energentov. Na posledice dviga cen energentov je opozarjala tudi Evropska komisija, ki je že lani oktobra izdala nabor dovoljenih ukrepov za pomoč gospodarstvu. Slovenska vlada si je za ukrepanje vzela čas. Po štirih mesecih je končno pripravila predlog Zakona o ukrepih za omilitev dviga cen energentov v gospodarstvu in kmetijski dejavnosti. Glede na čas, ki si ga je Vlada za pripravo zakona vzela bi v <PARTY> pričakovali, da bo zakon dober zgodilo pa se je ravno nasprotno. Na zakon, ki je napisan na petih straneh smo dobili pripombe Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, kar na šestih straneh. Zakon je bil vsebinsko nejasen, ukrepi premalo določno definirani in diskriminatorni, obrazložitve členov pa nepopolne. V <PARTY> sicer že dlje časa opozarjamo, da bi morala Vlada zakone tudi interventne pripraviti v skladu z Resolucijo o normativni dejavnosti saj je posebej pri takšnih vsebinah kot jih ureja ta zakon pomembno, da so upoštevani tudi ključni deležniki in strokovna javnost pa tega Vlada zopet ni storila. Posledica takšnega dela je bil torej slabo pripravljen zakon, ki ga je Vlada preko koalicijskih poslancev uro pred pričetkom zasedanja matičnega odbora z amandmaji obrnila na glavo. Kriteriji za dodelitev pomoči so se bistveno spremenili z obrazložitvijo, da Vlada posluša deležnike v tem primeru gospodarstvo. Tukaj je na mestu vprašanje zakaj Vlada gospodarstva ni poslušala že prej. Amandmirana različica zakona je sicer bistveno boljša od prvotne in zajema večje število oprav