EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo. Mislim, da je današnja razprava v tej dvorani vendarle pokazala, da smo si glede nečesa vsi skupaj enotni, tako koalicija kot tudi opozicija, in sicer glede tega, da je ta pokojninska reforma absolutno nujna. Ne govorimo več o tem, ali je ta pokojninska reforma potrebna ali nepotrebna, ampak govorimo o tem, da je nujna takoj in zdaj. V današnji razpravi sem bila velikokrat omenjena, in, moram reči, da me po eni strani prav veseli, da sem s svojo razpravo izzvala kakšne komentarje, za katere moram reči, da so bili nekateri takšni, da bi se z njimi lahko celo strinjala, nekateri pa so šli v povsem napačno smer. Mislim, da ti komentarji v veliki meri odražajo nepoznavanje sistema. Naj to ne zveni slabo – tu nismo vsi vrhunski strokovnjaki s področja pokojninskega sistema, ampak smo poslanci in poslanke s povprečnim poznavanjem tega področja in zato se marsikomu lahko pripeti tudi kakšna strokovna napaka. Ampak to na nekaj kaže. To kaže predvsem na izredno zapletenost našega pokojninskega sistema, kar je ena izmed njegovih velikih slabosti. Upam, da bo enkrat v nadaljevanju prišlo do tega, da bo ta pokojninski sistem manj zapleten, da bo bolj jasen, in da si bo vsakdo izmed nas lahko sam znal izračunati pokojnino. Vprašajte sebe, svoje znance, ali si kdo danes v Sloveniji, ki ni zaposlen na Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in ki ni strokovnjak s tega področja, zna sam izračunati pokojnino. Prepričana sem, da ne, in tudi to področje bo treba sčasoma popraviti. Eden izmed korakov, kjer gremo v to smer, je prav gotovo informacijski izračun za vsakega posameznika, kjer bo lahko vsakdo v vsakem hipu dobil informacijo, koliko prispevkov je vplačal, kakšna je njegova pokojninska osnova in kakšno pokojnino iz tega lahko pričakuje. V nasprotju z nekaterimi mojimi kolegi, ki so to omenjali kot nepomembno zadevo, se meni to zdi ključnega pomena za spodbudo mladim generacijam, da se zavedajo, kako zelo pomembno je vplačevanje v pokojninsko blaga
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem v dvorani. Obljubim, da ne bom dolg v razpravi, ne bom skrenil in bom celo govoril samo o kandidatu in celo z njegovimi besedami v enem delu. Z velikim zanimanjem sem pričakoval zaslišanje ne odboru za gospodarstvo. Glede na to, da sem spremljal njegove članke, njegovo ostrino, njegovo oceno stanja v Sloveniji, oceno ministrov, oceno vlade, oceno predsednika vlade, sem bil na zaslišanju rahlo presenečen s prvim stavkom, ki ga je izjavil, in sicer, da njegova žena plača kosilo vsem članom odbora, če ga ne potrdimo. Mislim, da je to njegov stavek in me je presenetil. Ker, če greš na takšno funkcijo, verjetno rabiš tudi podporo doma. Od tiste njegove ostrine, ki je vela iz njegovih člankov pač na tem zaslišanju ni bilo nič. Bil je zelo spravljiv, iskal socialni sporazum, iskal sogovornike, bil odprt za vse ideje, kar pomeni, da tudi reforma kot takšna ne sedi toliko, da bi jo zagovarjal lahko iz petih žil, kot se reče. Njegove ocene o sestavi ministrov so bile pred imenovanjem zelo ostre predvsem ministra za gospodarstvo in ministra za delo je ocenil zelo trdo, kot konzervativna, in verjetno še nekatere ministre, tako da jih bolj vodi delo kot pa da ministri vodijo delo. To je potem zelo ublažil na zaslišanju, kot da je sestava dobra, ni predstavil nobene ideje, kaj spremeniti v tej zasedbi, da bi bili bolj uspešni. Enako, kot je zelo manjkalo to, na kakšen način bo kot minister brez listnice lahko usklajeval delo. Poznamo zakon o vladi, kjer so pristojnosti ministrov zelo jasno zapisane in si ne znam predstavljati in tudi kandidat za ministra ni znal razložiti, na kakšen način in s katerimi instrumenti bo lahko vplival na posamezne ministre na medresorsko usklajevanje, o katerem je izrekel nemalo kritike. Tako da to sta tudi dva glavna razloga, ki sta, bom rekel, glavna za to, da tega kandidata za ministra ne morem podpreti v tem delu, ki se nanaša samo na njegovo delo. Še bolj pa me skrbi drugi del, in sicer njegov glavni motiv
Spoštovani predsedujoči, spoštovani kolegice in kolegi! Osredotočila se bom na proračunska sredstva na Ministrstvu za izobraževanje, znanost, šport in mladino, ker menim, da so ciljno in razvojno naravnana. Pri tem bi rada poudarila, da je ena od razvojnih prioritet državnega proračuna za leti 2016 in 2017 področje znanosti in informacijske družbe, saj gre za področje, ki v skladu z mednarodnimi evropskimi in nacionalnimi strateškimi dokumenti omogoča dolgoročno povečanje konkurenčnosti in dodane vrednosti gospodarstva. Pri izvajanju proračuna so ključne tri krovne razvojne usmeritve: zagotavljanje kakovosti izobraževalnega procesa, odprtost izobraževalnega prostora in povezovanje. In eno od krovnih razvojnih usmeritev pri izvajanju obeh proračunov predstavlja prav povezovanje izobraževalnega sistema z gospodarstvom, kar kaže na resen in odgovoren odnos pristojnega ministrstva do tega področja. Pomembno je, da se šolski sistem, predvsem na srednješolski poklicni ravni, na primer uvajanje vajeništva, prilagaja gospodarstvu. Prav tako je treba poudariti, da je v letu 2016 predvidenih kar 5,6 % integralnih sredstev več za področje visokega šolstva, ki so se v zadnjih letih najbolj zmanjševala. Prioritetni ukrepi se osredotočajo na spodbujanje raziskovalnih odličnosti, financiranje razvojnih shem za doktorski in postdoktorski študij ter začetek reševanja prostorske stiske vseh treh umetniških akademij. Treba je izpostaviti tudi področje osnovnega šolstva, kjer se po nekaj letih premora pozornost tudi v okviru obravnave obeh proračunov namenja kakovostnemu izvajanju vzgojno-izobraževalnih programov, delu z ravnatelji in učitelji oziroma njihovemu profesionalnemu razvoju. V integralnem delu proračuna se večajo sredstva za dopolnitev subvencioniranja kosil učencev v najnižjih dohodkovnih razredih. Predlog proračuna za leto 2016, kjer je predlog finančnega načrta 17 % vseh izdatkov državnega proračuna, je od realizacije za leto 2015 nižji za 16,1 milijonov evrov. Predlog fi
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, spoštovana ministrica, kolegice in kolegi, dober dan voščim. Svet Evrope je prejšnji mesec razpravljal o delu in poslanstvu nacionalnih radiotelevizij oziroma razpravljal o spremenjenem okolju in pogojih njihovega delovanja. Namreč velika pojavnost komercialnost televizij in izjemen porast razvoja novih medijev sta prinesla tekmovanje za medijski trg, zelo se je spremenila tudi medijska krajina. Ampak s tem se je ponovno odprla debata, politična debata, v nacionalnih okoljih. Zato me je tudi zadnjič na sestanku našega odbora zelo presenetilo dejanje, da ste kolegi iz opozicije obstruirali razpravo o naši javni televiziji na našem odboru. Namreč, tovrstna debata, aktualna razprava poteka v večini članicah Evropske unije in še posebej v članicah Sveta Evrope. Naslednji teden bo namreč že Svet Evrope v Strasbourgu sprejemal posebno priporočilo z naslovom financiranje javnih televizij, ki ga bodo ministri, vsi odgovorni za medije, v mesecu maju v Reykjaviku najverjetneje tudi potrdili. In s tem, kaj želimo lepšega kot ne nazadnje opraviti in se pogovoriti o tem, kaj v slovenskem prostoru tudi imamo. In seveda, s tem, ko pa se vprašamo, ali je javna televizija res državna televizija ali je to samo odmev politične volje; gospod Zorn je prej dejal, da politična volja kot taka ni; pa naj mi bo dovoljeno, ker je gospod Miro Petek zdaj poslanec zraven, da je bilo rečeno na prvi obravnavi Zakona o RTV: "Nehajmo se slepiti, javna radiotelevizija je povsod po svetu podvržena političnim pritiskom, komercialna televizija pa ekonomskim pritiskom." Mogoče je takšno razmišljanje nekoč. Jaz upam, da se je danes mnenje, kolega Petek, kaj spremenilo. Omenjeno priporočilo Sveta Evrope temelji na resoluciji iz leta 1994, še sprejetega v Pragi, ki definira, da so televizije javne ustanove, ki morajo izpolnjevati univerzalnost vsebin in njihovo kakovost oziroma vrhunskost. Univerzalnost vsebin pa pomeni, da javna radiotelevizija ponuja najrazličnejše vs
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! V Slovenski demokratski stranki podpiramo razvoj turizma, podpiramo investicije s tega segmenta, kar posledično prinese nova delovna mesta in seveda tudi razvoj gospodarstva. Ne strinjamo pa se z načinom razlastitev oziroma omejitvijo lastninske pravice v primeru izkazane javne koristi za graditev žičniških naprav. V Slovenski demokratski stranki menimo, da bi bilo treba pridobivanje zemljišč z razlastitvijo sistemsko urediti in to za vse vrste gradenj v javno korist, ne pa, da se ta problematika pridobivanja zemljišč rešuje od primera do primera, in to različno. Ravno tako vložen amandma koalicijskih strank odpira vrata za razlastitev preširoko in ga ne moremo podpreti. Takšno pa je tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe.
Spoštovani predsednik, hvala lepa za besedo. Zdaj smo bili priča, bom rekel, težki situaciji, kjer se tudi sam počutim prizadetega in užaljenega in pravzaprav nimam besed, kako bi nadaljeval po napadu ali pa izpadu predhodnika. Jaz bom rekel naslednje. Če si resnično ne želimo nečesa spremeniti na bolje, potem najdemo vedno dovolj vzrokov, zakaj to ni prav. In vse to ostaja potem po starem. Če pa si želimo sprememb, jih podpremo, ker vidimo dobre rešitve. Jaz osebno vidim rešitev, ki je boljša od sedanjega stanja, zato bom ta zakon podprl. Hvala.
Hvala lepa za besedo in lep pozdrav vsem skupaj. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke že ves čas postopka obravnave novele zakona o dohodnini opozarjamo na nesprejemljivost te novele za našo poslansko skupino, saj nikakor ne moremo pristati na nižanje neto plač, na ukinjanje olajšav za otroke in invalide. Že ves čas postopka opozarjamo tudi na nepravično rešitev, ki zadeva delavce migrante, predvsem tiste, ki delajo v sosednji Avstriji. Čeprav gre res za uresničevanje ustavne določbe, pa se nam vseeno zdi, da bi morali to problematiko reševati na bolj pravičen način. Tudi mi smo na obravnavi na matičnem delovnem telesu predlagali amandma, s katerim smo dejansko menili, da gre korak bolj v pravično pot. Sedaj se zopet postavljamo v situacijo, ko bomo prizadeli določen del našega prebivalstva in povzročili to, da se nam bodo ljudje izseljevali ali se dodatno prijavljali na Zavod za zaposlovanje. Mislim, da to ni nobenemu cilj, da to ni cilj naše države in zato bomo tudi v ponovnem odločanju v Slovenski ljudski stranki nasprotovali tej noveli.
Hvala za besedo, predsednik. Prav lepo pozdravljeni ponovno vsi skupaj! Tukaj bi rada obrazložila, da dejansko se poskuša tako kot pri vseh ostalih kadrovanjih, ki so bila že v preteklosti, očrniti ponovno to vlado, da kadruje sebi v prid in za svoje kadre, kar pa ne drži, kar se je tudi že večkrat na ostalih sejah povedalo in pokazalo, da nič drugače ne poteka kadrovanje, kot je potekalo pri ostalih prehodnih vladah. Zato pričakujem, da bi mogoče s tem kadrovanjem bil že čas, da se opozicija ustavi in ne zavaja dalje. Rada bi pa poudarila pri tej spremembi zakona, in sicer v zvezi s pogoji za dosego za mesto direktorja – predvsem kaj je vodilo? Vodilo je, da se je dejansko obseg nalog skrčil in zaradi tega je tudi nesmiselno. Prenesle so se naloge na agencijo in inštitut nima toliko pristojnosti, kot jih je imel prej na področju revidiranja, kar je bilo jasno povedano, da v kolikor ni potrebno imeti toliko znanja s področja revidiranja, ker je prenesena pristojnost na samo agencijo, je potem nesmiselno, da se potem išče tudi kader za direktorja z dodatnim znanjem na področju revidiranja. Seveda se pa ne znižuje raven znanja, kar se želi tudi zdaj povedati, raven znanja ostaja še vedno druga bolonjska stopnja oziroma primerljivi stari programi, in sicer s področja ekonomije ali pa prava. Tako zavajanje glede nižanja standardov ne drži. Še vedno se potrebuje druga stopnja po bolonjskem študiju. Nesmiselno pa je zahtevati pogoje za področja, ki jih inštitut več ne pokriva. Hvala lepa.
Hvala predsedujoči. Izgleda, da bom govoril v hrbet kolega Hvauca. Torej, ko poslušam razpravo, vezano na amandmaje, ki se dotika zakona kot celote, me samega pravzaprav preveva vprašanje, kaj je bil namen zakonodajalca oziroma predlagatelja, da je ta zakon sploh vložil. Razumem, da nam, recimo, evropski pravni red na nek način nalaga, da določene stvari uredimo, vendar to še ne pomeni, da moramo tak zakon sprejemati po nujnem postopku. Ko beremo obrazložitev vlade, ki je to nujnost tudi imenovala piše: "Ker gre za predlog zakona s katerim se bodo preprečile težko popravljive posledice za delovanje razprave." Ko poslušam to razpravo in ko poslušam razpravo o amandmaju pravzaprav ne vidim nobenih težkih posledic za delovanje države. Kje je tu sedaj ta država prizadeta, da je ta zakon potreben nujnega postopka, je seveda eno izmed vprašanj, ki se bo pojavilo in upam, da se bo minister Bajuk kasneje le oglasil in v zvezi s tem kaj povedal. Ko govorimo in poslanci <PARTY>-a utemeljujemo ta naš amandma, s katerim menimo, da se da uvesti načelo plačane realizacije za vse pravne subjekte, ravno to je tisto, kar je gospod Štebe v svojem razmišljanju poudaril, čeprav ne vidim, kje je on videl te argumente za trditev, da se ščiti gospodarstvo s tem zakonom. S takimi dopolnitvami se resnično nič ne ščiti gospodarstvo, ker se pravzaprav niti plačilna disciplina, zaradi tega ne izboljšuje, niti pomemben segment gospodarskih zavezancev za plačilo davka s tem ni zajet, ampak je zajet mali segment, ki pravzaprav po moji presoji z obsegom poslovanja v višini 50 milijonov sploh nima velikih problemov. To so vsi mali podjetniki, mali s.p.-ji, ki pravzaprav te fakture bolj individualnim uporabnikom teh storitev izstavljajo in ti so redni plačniki, veliki torej že na licu mesta pravzaprav, kot pravi kolega Gantar in ti so redni plačniki in pravzaprav ne bomo bistveno izboljšali te situacije, ker pravzaprav nisi v veliki meri potrebni. Tista gospodarska srenja, ki pa je prizadeta, ali so
Spoštovani gospod minister, predsedujoči, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Najprej bom pohvalila gospoda ministra, ker je tako aktiven pri tem vprašanju, pri pridobivanju tujih investitorjev. Tukaj ga moramo pohvaliti, ker si konkretno prizadeva, da bi rešil nek problem, da bi pripeljal nova delovna mesta in tako naprej. Vse v redu in prav in lepo, vendar vsi skupaj vemo, da to ni trajna in najboljša rešitev. Ko v Novi Sloveniji nenehno poudarjamo, kako pomembno je gospodarstvo, spodbujanje gospodarstva, sprejemanje ukrepov v podpro gospodarstvu, smo največkrat ozmerjani z neoliberalci. Mi pa si prizadevamo samo za to, da bi ljudje imeli delovna mesta, da bi gospodarstvo lahko delalo in da ne sprejemamo ukrepov, ki so proti gospodarstvu. In seveda, minister sam ni kriv, da mi nimamo ustrezne prostorske zakonodaje. Za to je kriva Vlada – in vse vlade morda tudi nazaj – kjer smo premalo naredili, da bi imeli urejeno prostorsko zakonodajo, učinkovito in da bi tudi javna uprava delala učinkovito in bi v doglednem času ljudje lahko dobili gradbena dovoljenja, ki bi bila v soglasju z zakonodajo, da bi lahko širili svojo proizvodnjo, odpirali nova delovna mesta in tako naprej. O tem v Novi Sloveniji kar naprej govorimo, ker veliko takih primerov srečamo na terenu. Zakaj pa ne morem z velikim veseljem tega zakona podpreti – ne bom pa nasprotovala – zaradi tega, ker se zavedam, kako pomembna je kmetijska zemlja. In na žalost v Sloveniji z njo ravnamo grdo. Naši predniki, kmetje, so gradili hiše na pobočjih, zato da so lahko polja, njive ostali obdelovalna površina in so se s tem preživljali. Mi pa delamo obratno, mi pa gradimo na najlepših poljih ali postavljamo tam trgovine ali pa tudi druge ne tako nujno potrebne objekte. Zato je potrebno, da čim prej sprejmemo ustrezno prostorsko zakonodajo, da bomo lahko v vsakem trenutku ravnali tako, kot zdaj ravna minister, da lahko nekomu, ki ponudi, želi neko investicijo izvesti, ponudimo primerno lokacijo, ki seveda ne bo ško
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani prisotni! Glavni cilj predloga zakona, ki je pred nami, je uskladitev z evropsko zakonodajo, natančneje z direktivo o preizkusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev. Omenjena direktiva uvaja splošna pravila za izvedbo ocene sorazmernosti pred sprejetjem zakona ali drugih predpisov, ki urejujejo dostop do reguliranih poklicev in njihovega opravljanja. S prenosom direktive v slovenski pravni red se po pojasnilu predlagatelja sledi ciljem Evropske unije, s katerim se želi zagotoviti večjo jasnost, objektivnost, preglednost in primerljivost reguliranja dostopa do in upravljanja poklicev. Enostavneje povedano; s predlogom zakona se želi odpraviti nepotrebna upravna bremena in poenostaviti postopke priznavanja poklicnih kvalifikacij, kar bi omogočilo bolj učinkovito izvajanje regulacije poklicev. Predlog zakona drugih sprememb sicer ne predvideva, je pa Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora izpostavila pomemben vidik, ki ga moram tudi sam poudariti. ZPS ugotavlja, da je v tem primeru vprašljivo, ali sploh gre za prenos direktive, saj celotna vsebina predloga zakona povzema direktivo, in to na način, da celotno vsebino predloga zakona predstavlja predmetna direktiva (copy-paste). Besedilo zakonskega predloga je prav tako premalo določno in se kot takšno ne bo moglo izvajati. Vprašljiv prenos predstavljajo tudi rešitve, ki so v slovenskem pravnem redu že normativno urejene v drugih pravnih aktih. V Poslanski skupini <PARTY> menimo, da je takšne pripombe ZPS treba vsekakor upoštevati in resno jemati. Zavedati se moramo namreč, da so v Republiki Sloveniji za vodenje postopkov v zvezi z Zakonom o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev pristojni številni različni organi. In zato je še posebej pomembno, da se zagotovi podlage za čim bolj učinkovito implementacijo zakonskih določb. Vsekakor si tudi v <PARTY> želimo, da bi predlagane rešitve prispevale k olajšanju nepotrebnih b
Hvala, spoštovani predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Samo še nekaj konkretnosti po teh uvodnih besedah predsednika vlade. V letošnjem potresu je bilo, kot že rečeno, pregledanih nekaj manj kot 1200 objektov in na okoli 170, podatki se še nekoliko spreminjajo, so bile ugotovljene resnejše poškodbe. Od tega je nekaj takih objektov, ki imajo manjše poškodbe, je pa tudi 66 takih, ki so neprimerni za bivanje in na njihovem naslovu ima stalno bivališče vsaj ena oseba. To se pravi, da gre za najmanj 66 stanovanjskih objektov, ki so neprimerni za bivanje. Od teh jih ima poškodbe 3. stopnje na lestvici od 1 do 4 24 objektov, od tistih, ki so že bili sanirani, vendar so to pričakovane poškodbe, ima jih pa tudi 6 poškodbe, ki so 4. stopnje in ki bi se verjetno ne smele pojaviti, zato je za teh 6 odrejena posebna analiza, kaj konkretno je tam bilo narobe, če je kaj bilo narobe. Rad bi pa poudaril, da je to 6 objektov od 1447-ih, ki so se konstrukcijsko obnavljali v popotresni obnovi po letu 1998, kar predstavlja manj kot pol odstotka. Država se je odločila oziroma vlada se je določila in vam predlaga, da sprejmete, da zaradi tega specifike, torej neprestano ponavljajočega se dogodka pri nekaterih objektih, nekatere od teh hiš so bile popravljene že 1976, pa potem po 1998, pa so sedaj ponovno poškodovane, da se tem ljudem pomaga na poseben način, na način 100% državne pomoči, kar pomeni, da stroške odprave posledic prevzame država v celoti. Sicer pa država reagira v skladu z zakonom o odpravi posledic naravni nesreč, ki je sistemski zakon in nam seveda pri nudenju ustrezne pomoči prizadetim v potresu v tem trenutku še kako prav pride. Sicer pa je šlo v tem primeru za, po magnitudi merjeno, šibkejši potres kot leta 1998, ko je bilo poškodovanih 4057 objektov visoke gradnje, tokrat samo 170 zaenkrat, je pa bil ta potres bistveno, bistveno močnejši na dveh mikrolokacijah, to je vas Čezsoča in pa del Bovca. Tam so bili, strokovnjaki pravijo, pospeški mnogo večji kot leta 1
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Ministrstvo za pravosodje je oktobra 2010 pripravilo osnutek predloga zakona o povračilu premoženjske vojne škode, ki so jo jugoslovanski državljani utrpeli med 2. svetovno vojno na ozemlju sedanje Republike Slovenije. Predlog naj bi opredelil upravičence – jugoslovanske državljane, ki so utrpeli škodo med 6. 4. 1941 in 9. 5. 1945, ter njihove pravne naslednike –, vrste priznane škode in dokazovanja. Zgornja omejitev odškodnine posamezniku naj bi bila 150 tisoč evrov, o odškodnini bi odločale upravne enote na podlagi predloženih listin, opisa premoženjske škode, prijave na podlagi povojnih popisov in tako naprej. Podrobnosti o rešitvah so predstavljene v časopisu Delo 5. oktobra 2010 s člankom Zavezanec za vojno škodo bo Republika Slovenija. Čeprav so odškodnino povzročile okupatorske enote, bi bila zavezanec za poplačilo odškodnine Republika Slovenija. To je seveda nenavadno, glede na to, da se tudi po besedah predsednika Vlade dr. Mira Cerarja – nanaša se na odgovor na moje poslansko vprašanje z dne 30. 3. 2015 – Republika Slovenija ni odrekla terjatvam vojne škode do Nemčije. Tako je odgovoril. Ob tem naj navedem, da je bila poleg Grčije prav Jugoslavija tista država, ki ji je Nemčija poplačala najmanj vojne škode, in da oškodovanci individualnih odškodnin niso nikoli dobili. Pred časom je bila uspešna zasebna kolektivna tožba nekaterih slovenskih izgnancev, ki so preko švicarske odvetniške družbe iztožili odškodnino za škodo na zaseženem premoženju, ki ga je upravljalo nemško paradržavno podjetje. Vendar je to le kaplja v morje glede na vso povzročeno škodo. V zvezi s tem bom ministru zastavila naslednja vprašanja: Ali se strinjate z osnovnimi rešitvami v zadevnem osnutku, zlasti glede opredelitve upravičencev, načina dokazovanja odškodnine in zavezanca za poplačilo? Ali nameravate zadevni zakon oziroma njegovo spremenjeno različico vložiti v parlamentarno proceduro? Ali je dolg sosednjih okupatorskih držav iz naslova p
Spoštovani predsedujoči, spoštovani minister s sodelavci, poslanke, poslanci! Pri pregledu Zakona o volilnih enotah za volitve v prve pokrajinske svete smo v Slovenski ljudski stranki prišli do sklepa, da je število volilnih enot, število svetnikov v volilnih enotah, kakor skupno število svetnikov v pokrajinskih svetih med 33 in 55 svetniki, v odvisnosti od velikosti pokrajine, primerno. Po pregledu posameznih pokrajin in volilnih enot ugotavljamo, da je predlagano število svetniških mest znotraj pokrajine po volilnih enotah približno enako. Seveda so tu in tam neka odstopanja, mislim pa, da bi te zadeve bilo možno v kasnejšem postopku tudi nekako logično prilagoditi. Menimo tudi, da so meje, ki opredeljujejo volilne enote, v glavnem definirane po skupinah občin, ki predstavljajo neke zaključene gravitacijske enote. Tudi tukaj se zna zgoditi, da bo kdo opazil, da kakšna zadeva ni čisto taka, kot bi naj bila, vsaj po njegovem mnenju, in menimo, da je možno v kasnejši razpravi in odločanju tudi te stvari korigirati, da se odpravijo nekatere mogoče nelogičnosti. Pri tem bi tudi pripomnil, da se nekje dogajajo zadeve, da so si mogoče nekateri občinski sveti premislili in bo potem v razpravi potrebno umeščanje nekaterih robnih območij prestaviti iz ene pokrajine v drugo pokrajino in seveda tudi v tem zakonu to spremeniti. <PARTY> bo predloženi zakon podprla in o njem tudi še aktivno sodelovala pri spreminjanju. Hvala