EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Še enkrat lep pozdrav vsem prisotnim! Pri nas v Sloveniji odmeva namera britanske družbe Ascent Resources, ki želi s slovenskim partnerjem pridobiti plin s stimulacijo vrtin. Agencija Republike Slovenije za okolje je odločila, da je treba pred izdajo dovoljenj za črpanje plina izvesti presojo vplivov na okolje; ko pa je Upravno sodišče pritrdilo agenciji, je britanska korporacija napovedala tožbo proti Republiki Sloveniji. Tukaj ni nobenega dvoma, da je britansko podjetje močno zavajalo svoje investitorje in prebivalstvo na tem območju. Naše države niti pod razno ne smemo pustiti v krempljih multinacionalk, proti katerimi se ne moremo braniti. In v Slovenski nacionalni stranki podpiramo tiste nevladne organizacije, društva, ki se borijo proti frackingu. Zakaj se je dovoljenje sploh izdalo, da je do tega prišlo, nas zanima. V Sloveniji se nafta in zemeljski plin rudarita v Petišovcih za Pomursko regijo, ki je ekosistemsko zelo občutljiva. Škodljivi vplivi se dotikajo Nature 2000 in Biosfernega območja Mura, kjer je Unesco prepoznal izjemno naravno bogastvo. V Slovenski nacionalni stranki smo absolutno proti temu, da bi prihajalo do potresnih sunkov, da se onesnažuje podtalnica, pitna voda s strupenimi snovmi in uničuje najbolj rodovitna kmetijska zemljišča. Mnogi se še vedno premalo zavedate, da Slovenija ni samozadostna država, govorim seveda o samooskrbi s hrano; zato je še toliko pomembnejše, da vsak vsaj nekaj pridela na svoji domači zemlji. Kot odgovorna družba moramo prenehati uporabljati fosilna goriva za zadovoljevanje svojih energetskih potreb, če nam je v interesu zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Treba je spoštovati mednarodne obveze, pariški podnebni sporazum, drugače je vse brezpredmetno. Druge države postajajo ozaveščene, zato se jih vse več odloča za prepoved in omejevanje tega načina pridobivanja ogljikovodikov prav zaradi preventivnega delovanja, da se zaščiti okolje, zdravje in premoženje ljudi. Povejte mi, zakaj temu zgledu in dobri praksi ne
Hvala za besedo. Gospod predsednik, kolegice in kolegi! Imamo predlog avtentične razlage 41.b člena Zakona o zdravniški službi, ki govori o nadurnem delu, ki so ga zdravniki dolžni opravljati na zahtevo delodajalca. Začelo se je letos poleti, ko je Vlada prekinila socialni dialog in tudi z zdravniki se je prenehala pogovarjati o nadurnem delu. Potem je FIDES napovedal, da bodo zdravniki umaknili soglasje k tistemu nadurnemu delu, ki presega zahtevo oziroma tisto kvoto nadurnega dela, ki je določena v zakonu kot obvezna na podlagi odločbe oziroma zahteve delodajalca. Takrat smo tudi v parlamentu postavili ministru vprašanje, kaj bo naredil, če bodo res umaknili soglasje. Odgovor je bil: "Ah, nič posebnega ne bo. Mi smo se pogovarjali z vodstvi bolnišnic in zdravstvenih domov in ne pričakujemo nobenih težav." Ko pa so resnično mesec kasneje umaknili soglasje, smo dobili to, kar smo si ob takem početju Vlade zaslužili – zdravstveni sistem se je začel rušiti. Dobro veste, kako je bilo. Vprašanje je bilo samo še, koliko časa bodo dežurstva in urgenca delali in kako se bodo podaljšale čakalne dobe za druge nenujne posege. Takrat se je na vrat in na nos stvar rešila. Razumem skrb tudi zdaj vladnih poslancev, da vendarle vzpostavijo neke sigurne pravne prijeme, kako prisiliti zdravnike, da bodo opravljali nadurno delo, če bi se eventualno spet pojavila taka težava. Še leto nazaj pa smo v parlamentu veliko govorili o tem, kako zdravniki nabirajo svoje nadurno delo, kako na račun ubogih pacientov bogatijo in kako je treba z zakonom omejiti nadurno delo in preprečiti nadurno delo zdravnikov, seveda je to bilo še v času ministra Miklavčiča. Kaj iz tega sledi? Sledi zmeda na področju zdravstvene politike – z zakonom enkrat omejiti nadurno delo, drugič prisiliti. Ta zmeda se vleče že vsa leta tega mandata, zmeda na zdravstvenem področju. Zakon o zdravstveni dejavnosti smo pred enim letom dobili v javno razpravo. Letos zgodaj spomladi smo ga uvrstili v obravnavo, imeli javno preds
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! S sprejetjem zakona po nujnem postopku, vse zaradi zaveze iz okvirnega sklepa sicer, naj bi prišlo do zastoja na področju priznavanja kazenskih sodnih določb Republike Slovenije, kar bi lahko imelo nepopravljive posledice za interese Republike Slovenije po kazenskem pregonu storilcev kaznivih dejanj. Torej, s tem zakonom naj bi se uresničili skupni ukrepi držav članic Evropske unije pri policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah na področju preprečevanja organiziranega kriminala in v boju proti njem. Sistem naj bi začel delovati po našem polnopravnem članstvu v Evropski uniji. Naravnan pa naj bi bil tako, da se izvršilna veja oblasti ne bi več vmešavala v postopek prijetja in predaje osumljenca oziroma obsojenca v okviru Evropske unije, pri čemer pa bi evropski nalog za prijetje igral zelo pomembno vlogo. Evropski nalog je odločba, ki jo izda pravosodni organ države članice Evropske unije z namenom, da bi druge članice prejele in predale zahtevano osebo zoper katero namerava izvesti kazenski postopek ali kazen zapora. Evropski nalog za prijetje, ki zajema 32 kaznivih dejanj, za katere so predvidene najmanj triletne zaporne kazni, omogoča neposredno sodelovanje pravosodnih organov Evropske unije, zlasti pri boju proti organiziranemu kriminalu, še zlasti terorizmu. Tožilcem omogoča aretacijo osumljencev, ki delujejo v ostalih državah Evropske unije, ne da bi pri tem morali izvesti postopek izročanja, pri čemer naj bi bili postopki hitrejši, saj bi se skrajšali na leto dni. Nič več naj ne bi šlo za politično odločitev, saj ne bo več potrebno preverjati politične situacije v odreditveni državi. In tudi diskrecijska pravica države do uveljavljanja njenih interesov. Načelo vzajemnega priznavanja, ki naj bi pri tem veljajo, naj bi pomenilo, da pravosodni organ izvršitvene države članice ne sme preverjati vsebine utemeljenosti evropskega naloga za prijetje. Sam predlog zakona vsebuje 37 členov, vloženih pa
Hvala lepa, spoštovani predsednik, spoštovani ministri, ministrica, kolegi in kolegice! Po današnjih novicah iz Ukrajine lahko rečem, da se dogodki v Ukrajini dogajajo s svetlobno hitrostjo, če vzamemo politični del, če vzamemo verjetno vojaškega, potem ne moremo reči, da gre to tako hitro, kajti verjetno se vojaške zadeve dogajajo hitreje. S tem ko je prišlo do tega, da je del Rusov oziroma da so Rusi, živeči na Krimu, zaprosili Moskvo oziroma Putina za zaščito in da je kasneje bil izveden referendum ter da je predsednik Putin dejansko tudi podpisal odločbo o tem, da razglasi Krim za ruskega, je prišlo do nekega precedensa, ki se v zadnjih 20, 25, tudi 30 letih dejansko ni zgodil. Danes lahko rečemo, da je prišlo do informacije, po kateri v vseh 193 vojaških objektih na Krimu visijo ruske zastave in tudi s strani ukrajinskega predsednika, da se boji oziroma da meni, da Rusija želi nadaljevati zasedbo južnega in vzhodnega dela Ukrajine. To seveda pomeni, da gre za neko novo obdobje tudi v Evropi, da gre v bistvu za to, da se odpre ponovno vprašanje hladne vojne med Američani in Rusi in da seveda pomeni, da je dejansko ena izmed držav, ki je relativno blizu Slovenije, izgubila ozemeljsko celovitost. V zvezi s tem, se postavljajo tudi gospodarska vprašanja, in sicer vprašanja zaščite interesov Slovenije tako na ruskem trgu kot na ukrajinskem trgu. V zvezi z navedenim, glede na to, da poznamo tudi že izjave Ministrstva za zunanje zadeve o tem, me predvsem zanima: Kako bo Vlada Republike Slovenije zaščitila interese gospodarstva v teh dveh državah? Zanima me: Kakšno je stališče – verjetno bi ga bilo treba ob teh novih dogodkih ponoviti ali razširiti – glede na to, da je kršena ozemeljska celovitost Ukrajine? Kakšne bodo sankcije, ki jih pripravljajo? Navsezadnje danes je Obama izjavil, da naj bi Ruse osamili. In seveda: Kaj s strateškega vidika to pomeni za Slovenijo in tudi za Evropsko unijo, katere del je Slovenija? Hvala lepa, minister, za ta odgovor. Vsekakor se pos
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Glasoval bom za predlog zakona o spremembi azbestnega zakona. Podpiram ta zakon, ker je vse skupaj le neka majhna satisfakcija za vse tisto, kar so in kaj še bodo ti ljudje izgubili. Rad bi opozoril na drug, po mojem precej podoben, primer, ki pa v javnosti ni toliko prisoten, morda ravno zaradi tega, ker ne gre za takšne številke, glede teh razsežnosti pa bi po nekaterih ocenah lahko tudi primerjali z azbestom. Pred več kot desetletjem so v jami mežiškega rudnika svinca in cinka, ki je v lasti države, še vedno v lasti te države, in je Republika Slovenija namenila znatna sredstva za zapiranje, odkrili velikansko prisotnost radona in njegovih kratkoživih potomcev. Menda so prisotnost tega radioaktivnega plina odkrili že pred več desetletji, vendar je takrat vodstvo rudnika Mežica to zadevo prekrivalo. Sevanje radona je bilo daleč nad dovoljenimi mejami, na koti 300 so knapi prejemali nekajkrat višje doze, kot denimo v rudniku urana Žirovski vrh. Takrat je zdravstveni inšpektorat izdal odločbo o pregledih rudarjev in za nekatere so sprejeli omejitve pri delovnem območju kemijskih in fizikalnih genotoksikov, za nekatere je veljala prepoved dela, nekateri so morali krožiti. Zdravniki so ugotavljali kromosomske aderacije, kakršnih dotlej v slovenskem prostoru niso poznali. Takrat je bilo knapov le še kakšnih 150, v najlepših letih pa je bilo v mežiškem rudniku zaposlenih tudi do 1000 knapov. Glas knapov se takrat ni slišal. Primer se je pometal pod preprogo in seveda knapi niso dobili nikakršnih odškodnin ali dodatno zdravstveno skrb. Država kot lastnica rudnika svinca in cinka v zapiranju pa že nekaj let mežiškim knapom dolguje več kot 130 milijonov tolarjev zaradi manj izplačanih osebnih dohodkov. Hvala.
Hvala lepa. Kot veste, je leta 2000 odobren ekološko-sanacijski program za podjetje VIPAP Videm Krško, in sicer po katerem do zaključka ekološke sanacije je VIPAP oproščen plačila eko taks, če investira v izvedbo ekološke sanacije tovarne. Kar se je dejansko tudi storilo, saj je bil v letošnjem letu zaključen investicijski program, po katerem so odprli celo kopico ekoloških posodobitev v tej tovarni, čistilno napravo, rekonstrukcijo belilnice, predelavo oziroma obrat za predelavo odpadnega papirja in podobno. Iz pregleda ekoloških taks v drugih državah, ki imajo proizvodno celuloze, je ugotovljeno, da taks ni v skandinavskih deželah, ki so največje proizvajalke celuloze. Taks tudi ni v Avstriji, naši sosedi, pri nas pa ekološke takse, ki jih pobira država, znatno držijo končni produkt, to je celulozo, in nas postavljajo v neenakopraven položaj na evropskem in svetovnem trgu. VIPAP Videm Krško je zaprosil ministrstvo za okolje, prostor in energijo za podaljšanje proizvodnje celuloze do oktobra 2007 predvsem zaradi problema izgube večjega števila delovnih mest. Podaljšanje proizvodnje celuloze v Krškem za nekaj let, da bi uspeli v tem času zagotoviti druga, nova delovna mesta, tudi ponovna določitev terminov obveznosti ekološke sanacije in ureditev nekaterih emisij, bi bila po mnenju tako podjetja kot tudi lokalnih skupnosti rešitev, ki bi imela najmanj negativnih socialnih in gospodarskih posledic za Posavje, kajtiznano je, da bi ukinitev proizvodnje celuloze ogrozilo oziroma postavilo pod vprašaj približno 400 delovnih mest v Posavju, ki se seveda bori z nadpovprečno brezposelnostjo v Sloveniji. Ministra torej sprašujem: Ali ima ministrstvo za okolje in prostor - in seveda tudi država - res interes, da zaradi večjih problemov brezposelnosti, pomanjkanja delovnih mest v Posavju reši oziroma pomaga rešiti ta problem in da prisluhnite proizvajalcu celuloze? Namreč, proizvodnja celuloze rešuje tudi nekatere druge probleme v Sloveniji - kam z viški manj kvalitetnega lesa
Najlepša hvala, predsedujoči! Se opravičujem, sem mislil, če boste še drugim dali možnost, da sodelujejo o v tej razdelitvi časa. Enostavno moram odreagirati na nekatere stvari, ki so bile povedane zdaj proti koncu obravnave. Namreč, mi menimo, da so lahko tudi te rešitve, ki jih ponujate s tem zakonom, sprejemljive in da lahko vodijo do boljše rešitve, kot je bila do sedaj, pri čemer me veseli, da ste očitno spoznali svojo zmoto, ko ste v času sprejemanja Zakona za uravnoteženje financ sprejeli določbe, ki jih zdaj želite in argumentirano tudi predlagate v sprejetje. Na kar sem posebej opozoril pri svoji razpravi, je bilo, da pot ni prava. Če niste opazili, se je v zadnjem času začel ZUJF poslavljati iz preprostega razloga, ker je takšen tudi bil. Iz mnogih razprav do sedaj vaših izhaja, da torej mi želimo ohranjati ZUJF in da očitno ni bil tako slab, kot se govori, mi pa pravimo, da je treba vprašanja, ki so bila z ZUJF, urediti; urediti na sistemski način in počasi odpravljati negativne posledice, ki jih je v osnovi tako ali tako problematičen Zakon za uravnoteženje javnih financ povzročil, s tem ko je posegel v 38 zakonov. Seveda pa pot ni tako enostavna, da bi preprosto rekel, prav, pa razveljavimo ZUJF, pa vse, kar je v njem določeno, to ni mogoče zaradi tega, ker nomotehnično so različno bili spremenjeni zakoni. Zato še enkrat poudarjam, sprememba ZUJF ni prava pot. Cilji so bili očitno drugačni, kot so tisti, ki jih danes predstavljate pri tej obravnavi, ker kot rečeno, še enkrat, sami ste napisali, da ni nobenih posledic za proračun, če se sprejme vaš predlog. Seveda moram odgovoriti na očitke dr. Logarja. Nikakor nam ne gre za ohranjanje kakršnihkoli privilegijev kogarkoli in zlasti ne začenši z mladinskimi funkcionarji. Verjamemo pa, da morajo, če gre za organiziranost študentov, študentje sami poskrbeti znotraj svoje organizacije, da do teh nepravilnosti ne bo prihajalo, in seveda jim moramo pri tem vsi stati ob strani. Zato v načelu nimam nič proti, sam
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci! Gospoda Antona Peršaka sem 10. maja 2016 Državnemu zboru predlagal v imenovanje na funkcijo ministra za kulturo. Gospod Peršak, kandidat za ministra za kulturo, je ves čas svojega poklicnega udejstvovanja aktiven na področju kulture. Je univerzitetni diplomirani režiser ter univerzitetni diplomirani komparativist. Po diplomi na Akademiji za gledališče, radio, film in televizijo je deloval kot samostojni kulturni delavec, režiser, pisatelj oziroma publicist in kritik, bil je zaposlen na AGRFT kot asistent in pozneje kot docent. Po letu 1992 je bil poslanec prvega sklica Državnega zbora Republike Slovenije, nato dolgoletni župan Občine Trzin ter član Državnega sveta Republike Slovenije kot predstavnik interesne skupine s področja kulture. Ob tem je ves čas deloval kot pisatelj, publicist in sprva tudi kot kritik ter gledališki režiser. Napisal je več deset knjig, sodeloval v številnih zbornikih, od literarno-znanstvenih, leksikografskih, esejističnih, publicističnih do zgodovinskih. Pisal je radijske in televizijske igre ter številne literarne, gledališke in filmske kritike ter časopisne članke z različnih področij. Dve leti je bil predsednik Društva slovenskih pisateljev, nato pet let predsednik Slovenskega centra PEN, oktobra 2014 pa je bil imenovan za državnega sekretarja na Ministrstvu za kulturo. Iz navedenega izhaja, da ima poleg strokovnih znanj kandidat tudi bogate politične izkušnje. Gospod Peršak bo tako tudi na podlagi političnih izkušenj brez dvoma doprinesel k uspešni in pospešeni izvedbi zastavljenih ciljev, ki jih v tem mandatu na področju kulture opredeljuje koalicijska pogodba. V njej smo koalicijski partnerji zapisali, da se bomo zavzemali za državotvorno, svobodno, vključujočo in široko dostopno kulturo ter avtonomijo ustvarjanja. Zavezali smo se h krepitvi slovenske kulture, jezika in kulturne dediščine, saj v njih vidimo spodbujevalca ustvarjalnosti, socialne kohezivnosti in g
Hvala, gospod predsednik. Jasno smo videli, da ta zakon ne prinaša nikakršnega napredka niti kakšnega boljšega stanja v pogajanjih s sindikati javnega sektorja. Ta zakon pomeni zgolj eno, in to je podaljševanje varčevalnih ukrepov, ki bi morali biti začasni oziroma ta zakon bi moral biti interventen. Vemo pa, da so bili prvi dogovori o varčevalnih ukrepih s sindikati sklenjeni leta 2009, torej že kar pred šestimi leti, in se to izredno stanje na nek način podaljšuje. V vsem tem času smo pričakovali predvsem od ministra, da bo pripravil predlog, ki bo bistveno boljše reševal stanje javnih uslužbencev in tudi odpravil anomalije, ki obstajajo znotraj obstoječega sistema. V Združeni levici smo prepričani, da s podaljševanjem varčevalnih ukrepov ciljev, ki si jih je minister zastavil, ne moremo doseči, sploh pa ne s tem, ko istočasno s potrebo in razlaganjem o tem, da je treba te anomalije odpraviti, minister govori o tem, da je javni sektor pravzaprav v tem trenutku prenapihnjen in ekscesen. Vemo, da je javni sektor vse drugo kot zaviralec razvoja, ni nikakršen krivec za gospodarsko krizo, ampak ravno obratno; gospodarsko krizo so najmanj občutile ravno tiste države, ki imajo največji javni sektor, recimo, Danska in Norveška. Če hočemo ohraniti brezplačno kakovostno javno šolstvo, zdravstvo in ostale storitve, moramo za to seveda tudi zagotoviti ustrezne pogoje javnemu sektorju, ki te storitve izvaja. Ta zakon, ki je danes pred nami, tega ne omogoča, ampak ustvarja ravno obratno; se pravi, pogoje za to, da ta socialni vidik države prej zruši, kot pa da se ohranja. Skratka, v Združeni levici tega predloga zakona ne vidimo kot ustrezne rešitve in ga ne bomo ne podprli niti mu nasprotovali. Hvala.
Hvala za besedo. 25. maja 2020, ste na ustno poslansko vprašanje odgovorili, navajam: »Če se epidemija eventualno v drugem valu ponovi v enakem ali hujšem obsegu, kot je bila spomladi, potem lahko špekuliramo zdaj, kakšne ukrepe bo treba še sprejemati in kakšna bo nova javnofinančna normalnost v Sloveniji in Evropi. Ampak delamo na tem, da se to ne bi zgodilo.« No, to se je zgodilo, drugi val je bil bistveno hujši kot prvi, čeprav je pri teh vaših valovih tudi treba biti previden, ker ne vemo, ali je to en val skupaj ali je več različnih, ker glede na zmedenost ukrepov je težko vedeti, ampak kakorkoli, vprašanje je pa naslednje: Ali Vlada načrtuje v prihodnje kakšne reze v prejemke ljudi, torej tako imenovano varčevanje? In če da, kdaj? Neodvisni organ svet, ki ga k sreči ne morete čez noč zamenjati, pravi takole. Slovenija se uvršča med države EU z nadpovprečnim padcem gospodarske aktivnosti, stanje javnih financ se je v krizi poslabšalo bolj, kot v povprečju držav EU. Potem med drugim opozarja, da so obsežni ukrepi, sprejeti zaradi epidemije, povzročili občutno povečanje izdatkov države, po naraščanju javnofinančnih izdatkov je Slovenija precej nad povprečjem Evropske unije. Javni dolg se je lani povečal za skoraj 13-odstotnih točk, to je na 78,5 %, leta 2019 smo ga znižali na 65,6 % BDP. Problem je trend, kjer se po povečevanju dolga v krizi Slovenija uvršča v zgornjo tretjino držav članic EU, ker precej izdatkov tudi z epidemijo ni povezanih. Kar se pa brezposelnosti tiče, je bila januarja 2021 v primerjavi z januarjem 2020 višja za 14,6 %, 11 tisoč 600 ljudi. Skok je zlasti pri mladih, tako pravi Fiskalni svet. Verjamem, da je neodvisen, ker je tudi nam pri bistveno boljši proračunski sliki očital marsikaj, vi pa ste dali celo ustavno presojo na rebalans. Torej drži, da te vaše številke niso točke, upam samo, da vaša izjava, da rezov in varčevanja ne načrtujete drži, vendar pa vemo, da se obrestne mere tudi že povečujejo in da smo zadolževanje izkoristiti tudi
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani predstavniki Vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Jaz popolnoma razumem stališča stranke <PARTY>, ker je to stranka upokojencev. Razumem, da želijo upokojencem najboljše. Ampak povejte mi enega poslanca v tem Državnem zboru, ki upokojencem in vsem prebivalcem te Slovenije ne želi najboljše. Ta vlada se od samega začetka maksimalno trudi predvsem za to, da poboljša življenje najrevnejšim. Ko se je začela kriza, spomnimo se vsi in takrat ste tudi vi, kolegi iz <PARTY>-a, soglašali, da je ta vlada sklenila, da bo bistveno povečala sredstva za socialne transferje. To je zelo redko katera vlada v Evropski uniji naredila. Vsi so reševali banke, vsi so reševali razno razne združbe tistih, ki so povzročili to krizo, ki je v celem svetu. Sedaj pa poglejmo, kakšna je situacija v Evropi in širše v svetu. Povsod v javnem sektorju se plače znižujejo. Povsod se v javnem sektorju odpuščajo ljudje. Povsod se znižujejo pokojnine. Pri nas pa ne. Pri nas se pa nič ne znižuje, nič ne odpušča, ampak se skuša uskladiti, to se pravi, delno povišati. In vi pravite, da bi morali še bolj povišati kot lahko. 32 milijonov evrov, to so vam povedali že moji kolegi pred menoj. Ni 32 milijonov evrov, ampak pomnožimo z vsemi tistimi, ki jih morajo prav tako dobiti. Recimo, navajali ste te najnižje pokojnine. Mi smo v pripravi tega proračuna tudi predlagali, da bi pomagali tistim z najnižjimi, da bi reševali samo tiste z najnižjimi pokojninami, pa ni bilo soglasja. Ne, vse pokojnine je treba. Vam bom povedala, nekateri, tudi v moji širši družini, imajo na račun pokojnine, in hvala bogu, da je tako, dobro pokojnino, ki je bistveno višja od plač ljudi z visoko izobrazbo v javnem sektorju. Niso vse pokojnine problematične. Najnižje so problematične. In tukaj se strinjamo tudi mi in smo pripravljeni pomagati. Ampak tak amandma, razumite nas, ne moremo podpreti. In konec koncev slišala sem iz opozicije opozorila na tajkune. Dragi kolegi, tajkuni se v našem man
Hvala, predsedujoča. Hvala, spoštovana poslanka, za vprašanje. Ministrstvo za kmetijstvo in okolje trenutno ne predvideva subvencioniranja malih komunalnih čistilnih naprav na državni ravni, temveč v skladu z dejstvom, da je odvajanje in čiščenje komunalne odpadne vode obvezna občinska javna služba, izvedbo takih ukrepov prepušča posameznim občinam. V sklopu operativnega programa odvajanja in čiščenja komunalne odpadne vode, ki ga je sprejela Vlada Republike Slovenije in je tudi objavljen na spletni povezavi, so bila izdelana in objavljena tudi priporočila o tehnološko ustreznih in ekonomsko sprejemljivih rešitvah za odvajanje in čiščenje odpadnih voda na malih komunalnih čistilnih napravah, iz katerih jasno izhaja usmeritev za občine o aktivni vlogi na tem področju. Ena od predlaganih aktivnosti za občine je tudi nudenje finančne pomoči oziroma subvencij z njihove strani za spodbujanje izvedbe malih komunalnih čistilnih naprav na območjih, ki ne bodo opremljena z javno kanalizacijo. Priloga priporočil je tudi vzorec razpisa za sofinanciranje malih komunalnih čistilnih naprav. Nekatere občine so po našem vedenju že aktivno pristopile k subvencioniranju gradnje malih komunalnih čistilnih naprav. Prav tako pa Eko sklad v okviru ugodnega kreditiranja okoljskih naložb občanov kreditira tudi naložbe v nakup in gradnjo malih komunalnih čistilnih naprav. Trenutno je aktualen javni poziv za kreditiranje okoljskih naložb občanov 49OB13, ki je eden od namenov, za katere je na voljo ugodno kreditiranje za naložbe, ki se bodo izvajale na območju Republike Slovenije, tudi naložbe za nakup in gradnjo malih, to je individualnih ali skupinskih čistilnih naprav za komunalne odpadne vode do 25 populacijskih enot, pa tudi za naložbe za priključitev obstoječih objektov na javno kanalizacijsko omrežje. Hvala. Spoštovana poslanka, tudi jaz delim z vami skrb. Res je, da v tem trenutku država s svojim, zlasti pa evropskim okoljskih kohezijskim skladom pelje po vsej državi velike projekte z