EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala gospa predsedujoča. Gospe poslanke, gospodje poslanci, hvala za besedo! Če prav razumem, ta problem, ki ga danes obravnavamo, vodijo trije motorji. Eden je nespametna obljuba, prezgodnja obljuba ali karkoli, ki je bila dana, da bomo zaprli te poslovalnice v določenem času. Drugič je izsiljevanje dveh sosednjih držav in tretjič, sedanji vladi prihaja ta kriza prav zaradi tega, ker je že toliko davkov nabila na davkoplačevalce, da je tam že zmanjkalo prostora in sedaj moramo iskati druge načine financ in to bo en funt mesa delovnih ljudi. Ne bomo se spraševali, kdo je to naredil, to obljubo dal. Morali pa bi se pa vprašati, zakaj je bila ta obljuba dana. Kakšen je bil "quid pro quo" takrat, ko je bila ta obljuba narejena. Vendar, ne bom šel v detajle, bi pa rad opozoril, da tukaj gre za nek pomemben princip in sicer, kakšna izhodišča je vzela slovenska vlada, ko se je začela pogajati v Evropski zvezi. Gospod minister Bavčar se bo spomnil, ko je bilo prvo javno dogovarjanje oziroma nekako razgovarjanje v tej dvorani. Ko je prišel ven osnutek strategije Republike Slovenije, smo se pogovarjali in med drugim sem mu tudi rekel: "Poglejte, ali ni to zanimivo" - ko sem prebral tisti osnutek - imamo ministrstvo za Evropo, nimamo pa ministrstva za Slovenijo. Kdo bo pa branil slovenske interese?" In dejansko je videti, da so bila naša izhodišča često čisto navadno "ad hocarstvo", in to se zdaj ponavlja že v tretjo ali četrto Drnovškovo vlado. Če pogledamo naše zunanjepolitične probleme, vidimo, da se to ponavlja na vseh področjih. Zato bi hotel vedeti, ali se ne da teh vprašanj, ker pri vseh beseda velja, seveda - sam sem bil prisoten na mnogih poslovnih pogajanjih po celem svetu - ko nekaj izvedeš, se situacija spremeni, in potem poskušaš to spremeniti. In to ni bilo nikdar zadovoljivo pojasnjeno; vedno je bilo rečeno, da tega ne moremo narediti, ker bomo izgledali slabo. Morda je to res. In če je to res, seveda, potem moramo to besedo držati. Če pa to ni res, naj se pa
Hvala, gospod podpredsednik. Lep pozdrav! V Državnem zboru smo bili že dostikrat deležni poduka o aritmetiki in tudi danes se nekaj takšnega nadaljuje. Izgleda, da dejansko koalicija aritmetiko kar dobro obvlada, saj smo videli, da zna s parlamentarno aritmetiko doseči to, da sanira rezultate volitev, malo več problemov pa ima, kadar gre pa na področje algebre ali pa celo višje matematike. Recimo, že pri enačbah se malo zalomi, kajti mi ne želimo nič drugega kot to, da če se spreminja določene količine na eni strani enačbe, da je tudi treba povedati, kaj je na drugi strani, da se ta enačba izide. To je bilo naše vprašanje. Ne v podrobnosti, ali hočemo dobesedno imeti vse te bilance izravnane. Ne! Vendar, kam gre, kaj bomo prihranili, koliko smo prihranili, in ne nazadnje gre tudi za kadrovske bilance. Prej kot da zaposlujemo nove ljudi v kabinete z 20-odstotnimi dodatki že prvi dan, ko pridejo v službo, ko še ne vemo, ali so uspešni ali niso uspešni; prej kot da zaposlujemo – morda nepomembno za gospoda Pukšiča, zame pa je tudi to, da jemljemo šoferje, kljub temu da ukinjamo ministrstva in imamo s tem višek tudi šoferjev in tako dalje. Tudi na drugih kadrovskih področjih bomo verjetno prišli do nekega viška, pa mi o tem ne vemo nič. Če naredimo vektorsko sliko te vlade, potem bomo pa hitro ugotovili, da so ti vektorji na tej sliki precej razmetani, razen enega zelo izrazitega vektorja, to je pa tisti vektor, ki ne pelje v hitro reševanje gospodarskih rešitev, ampak ki je predvsem usmerjen na kadrovske rešitve. Tukaj pa moram reči, da smo zelo uspešni in tukaj se stvari zelo bliskovito dogajajo – pri razrešitvah in pri nastavitvah. Pa recimo pri tem, da ne vemo, zakaj je treba kar naenkrat na Sovi zaposliti štiri ljudi iz Voma in tako naprej. To je vprašanje, o katerem bomo verjetno še kdaj drugič govorili. Moram pa biti še o nečem zelo jasen. Namreč, mi kot opozicija, zlasti tisti, ki smo prvič v tem parlamentu, prav gotovo nismo tisti, na katere bi pozicija ali koa
Najlepša hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovani ministri! Žal se tudi v Sloveniji v zadnjem času soočamo s številnimi smrtnimi žrtvami nesreč na avtocestah, ki naj bi veljale kot ena izmed varnejših oblik vožnje z motornimi vozili. V letošnjem letu je bilo po podatkih, ki so dosegljivi, takšnih žrtev že pet. Tudi v sredstvih javnega obveščanja večkrat zasledimo opozorila, da se vozilo giblje v nasprotno smer. Očitno je to zdaj v Sloveniji zelo pogost pojav, kar zelo ogroža prometno varnost velikega števila ljudi, ki uporabljamo avtoceste. Žal je verjetno razlog za zgrešitev teh prometnih pasov oziroma smeri vožnje iskati tudi v pomanjkljivi prometni signalizaciji, kajti vsi tisti, ki uporabljamo avtoceste, vemo, da je velikokrat veliko teh cest paralelnih, ki so vstopne, izstopne in s prometnimi znaki oziroma s signalizacijo se lahko neveščemu ali premalo pozornemu vozniku nehote v bistvu dogodi, da zamenja in tudi zgreši vozno smer. In posledice takšnih nesreč so potem več kot očitne. Zato vas spoštovani gospod minister sprašujem: Ali se že načrtovali kakšne aktivnosti? Vesel sem, kajti v zadnjem tednu je nekako bilo tudi v sredstvih javnega obveščanja moč zaslediti razpravo tudi o tem vprašanju. Ali ste tudi sami že prepoznali to nevarnost? Ali je mogoče ravno ta najava vprašanja pospešila tudi iskanje rešitev tega problema? Jaz verjamem, da bo težko preprojektirati tiste pasove, ki so vzporedni, ampak s pravilno ali bolj jasno postavitvijo prometne signalizacije, mogoče tudi nekih elektronskih opozorilnih naprav, ki bo pravočasno opozarjala ali na kakšen drug način onemogočala, da se lahko nadaljuje vožnja v nasprotno smer, bomo v prihodnosti prihranili marsikatero človeško življenje in tudi verjetno nesreče, ki bodo imele za posledico težke poškodbe in pa seveda tudi invalidnost. Vem, da to ne bo enostavna naloga, vendar mislim, da s pristopom kjer se bodo iskale rešitve, lahko marsikakšno stvar v nekem doglednem času tudi uredimo. Hvala lepa za od
Hvala lepa, predsednik. Lepo pozdravljene kolegice in kolegi, gospod minister s sodelavci! Tudi v naši stranki, Slovenski ljudski stranki, v naši poslanski skupini smo zadovoljni s predlogom odloka o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega in srednjeročnega družbenega plana Republike Slovenije. Pri obravnavi tega odloka sem malo pobrskal tudi po dosedanjem odloku, ki je bil objavljen 19. februarja 1999. leta v Uradnem listu štev. 11 na strani 946. Namreč skoraj vse našteva v točki c), kar je danes predlog, s to razliko, da smo dodali še vodo in sonce. Namreč v Sloveniji premalo, do sedaj premalo izkoriščamo obnovljive vire energije. Sam sem pogosto kritiziral in tudi danes bom še rekel, premalo navdušenja je za gradnjo malih elektrarn, ne pri investitorjih, več je tega, da ni dovoljenj za koncesije. Pri tem bi rad še nekaj rekel, da za vse te objekte, ki se bodo gradili na podlagi teh energij, je tudi opisano v tem zakonu, kaj bi moralo še biti zraven narejeno - da mora biti preverjena družbena sprejemljivost gradnje energetske infrastrukture in v okviru možnosti upoštevani interesi lokalnih skupnosti in širši javni interesi. Mislim, da v naši državi marsikdaj premalo upoštevamo interese lokalnih skupnosti. Rad bi še rekel nekaj besed o hidroalektrarni Avče, ki se bo zgradila s tem, da se bo prečrpala voda na višje ležeča mesta. Zelo sem navdušen nad tem planom. Lani sem bil na obisku oziroma bil sem v avstrijskih gorah in v Maltatalu sem videl tako elektrarno. In zamislil sem si in rekel, zakaj v Sloveniji ki imamo dosti voda v dolini, ne bi prečrpali nekaj na hrib za čas, ko bi to energijo najbolj rabili. Zato mislim, da je ta primer, da bomo prečrpali vodo na višje ležeča mesta v Avčah, začetek mogoče tudi drugačnega razmišljanja in boljšega izkoriščanja vode, kjer ne bo nobena hidroelektrarna uničila dobrih kmetijskih zemljišč v ravnini. Pri telekomunikacijah bi se malo spotaknil ob to, ob tem, ko piše: "Pri načrtovanju objektov in naprav omr
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav! Že oktobra lani je bilo jasno, da bodo hude podražitve energentov na svetovnih trgih številna gospodinjstva pahnile čez rob revščine, tista gospodinjstva, ki tam že životarijo, pa postavila pred dilemo – zmrzovati ali stradati. V Levici smo že pred štirimi meseci od Vlade zahtevali nujne ukrepe za omilitev posledic podražitve energentov. Zgodilo se ni nič. V začetku letošnjega leta smo z opozicijskimi strankami predlagali Zakon o energetskih vavčerjih za socialno najbolj ogrožene. Koalicija ga je zavrnila. Konec januarja je Vlada Državnemu zboru predlagala v sprejetje Zakon o nujnih ukrepih za omilitev posledic zaradi visokih cen energentov, na podlagi katerega bodo nekateri ravni dobili vavčer za 150 evrov, ki ga bodo poleg plačil položnic lahko zapravili za karkoli. Do dodatkov pa bodo upravičeni tudi tisti, ki niso revni, imajo pa štiri otroke. Za nameček pa se bo denar delil teden pred volitvami, ko bo zime že zdavnaj konec. Denar za še eno predvolilno bonboniero pa bo Vlada počrpala kar iz Podnebnega sklada, kjer se sicer zbirajo sredstva velikih onesnaževalcev s toplogrednimi plini in so namenjena blaženju posledic podnebnih sprememb in prilaganju nanje. Dejstvo je, da so vladajoče stranke revne pustile zmrzovati celo zimo, čeprav so, kot rečeno, cene energentov podivjale že lani septembra, oktobra. Dejstvo je, da je na zahtevo Levice in opozicijskih strank oktobra lani Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor kar dvakrat zasedal na nujnih sejah, a je Vlada za naše pozive k takojšnjemu ukrepanju ostala gluha - minister Vrtovec je imel takrat vse pod kontrolo. Vlada je, kot smo že vajeni, tudi to krizo obrnila sebi v prid in jo zlorabila za namene predvolilne kampanje koalicijskih strank, ki jo plačujemo vsi. Revne je Vlada v trdi zimi cinično pustila pred izbiro zmrzovati ali stradati. Zdaj pa so tu nenadoma predvolilna darila, tudi za nekatere ministre. Energetski vavčerji bodo razdeljene dokaj naključno, porabili
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Seveda bi rad repliciral mojemu predgovorniku, in sicer, rad bi opozoril na neke netočnosti, nepravilnosti, katere je on navedel. Predvsem bi pa na začetku želel poudariti, da bi si želel vsaj v tem državnem zboru, če že ne moremo doseči izven tega, da ne bi bili žaljivi do nikogar, pa v tem primeru tudi ne do žensk. To je kot prvo. Drugo, kolega Rupar, v resnici gre za razliko. Čeravno ne vem, zakaj Socialdemokratska stranka zagovarja, da je osnovna celica družbe družina, kar ni po svetu, saj socialdemokracije tega ne počnejo, ampak so bližje liberalnim skupinam, ki govorijo, da je seveda osnovna celica družbe posameznica oziroma posameznik in seveda njene oziroma njegove pravice in svoboščine. In zato sem seveda kolegu Ruparju želel povedati, kar je nekajkrat operiral s terminom liberalec, da seveda ne gre za vprašanje liberalnosti, ampak gre za vprašanje libertalnosti. In seveda v tem primeru se jaz čutim sicer, kot član liberalne stranke in liberalec, ampak v tem primeru se bolj čutim seveda libertinec. In če greste pogledati v slovar, boste videli, da gre za človeka, ki je svobodomislec, kar pa pomeni človeka, ki ne priznava dogem, zlasti verskih. In v tem primeru, gospod Rupar, v tem primeru pa jaz ne priznavam vaših fašistično-šovinističnih dogem. Hvala.
Spoštovana gospa predsedujoča, spoštovana gospa ministrica, spoštovani poslanke in poslanci! Naj takoj na začetku povem, da v poslanski skupini Stranke Mira Cerarja novele Zakona o medijih, ki jo predlaga <PARTY>, ne bomo podprli. Ugotavljamo pa, da je <PARTY> postala samokritična, ker je očitno mnenja, da del Zakona o medijih, ki ga je sprejela Vlada Janeza Janše v letu 2006, ne prinaša zadovoljivih rezultatov. Ob tem pa je treba opozoriti, da je zakon tudi na drugih področjih problematičen in si zasluži celovite prenove, torej ne le v štirih členih, ki bi jih zdaj v <PARTY> radi spremenili in se nanašajo na definicijo in predvajanje avdiovizualnih del ter obvezne kvote predvajanja glasbene produkcije slovenske glasbe oziroma produkcije slovenskih ustvarjalcev in poustvarjalcev. Menimo, da je že skrajni čas, da se v skladu z Nacionalnim programom za kulturo dokonča analizo medijske krajine, ki je v precejšnjem obsegu že narejena, in na njeni podlagi sprejme Strategijo Republike Slovenije na področju medijev. Sprejemanje parcialnih sprememb v sistemski zakonodaji, ki merijo le na zviševanje kvot obveznega predvajanja produkcije in ki sistemsko ne pokrijejo tako problematike spodbujanja ustvarjanja kvalitetnih del kot predvajanja avdiovizualnih del, se nam zdi neprimerno, zlasti ker se glede na vloženo spremno gradivo zdi, da predlagane zakonske spremembe ne samo, da nimajo temelja v analizah področja, ki naj bi ga izboljšale, temveč so napisane brez osnovnega poznavanja dejanskega stanja, kar bom podrobneje razložil v nadaljevanju. V Poslanski skupini <PARTY> se nam zdi predlagana novela problematična iz naslednjih razlogov. Predlog spremembe v 1. členu novele obstoječega 68. člena ni ustrezen, saj opredeljuje avdiovizualna dela kot dela, ki so na kakršenkoli način izražena kot individualne stvaritve s področja književnosti, znanosti in umetnosti in je bil za njih napisan sinopsis oziroma scenarij, kar pomeni, da druge avdiovizualne stvaritve, ki niso s področja knj
Hvala za besedo. Pri spodbudah in ti amandmaji ravno imajo ta namen, je vprašanje ohranjanja delovnih mest in česar nismo uspeli v prejšnjem zakonu, se pravi, da bi z določenimi davčnimi olajšavami in spodbudami spodbudili mogoče odpiranje in ustvarjanje dohodka in ohranjanja delovnih mest na območju, mislim, da je zdaj ta priložnost naravnost nujna, ker gre na eni strani za gospodarske subjekte, ki so sedaj zelo prizadeti pri opravljanju svoje dejavnosti in praktično na robu obstoja, po drugi strani pa na tem celotnem, prizadetem s potresom rabimo nova delovna mesta ali pa ohraniti ta. Mislim, da je prav, da bi spodbudili tisti, ki ustvarjajo dohodek na tem območju, da so za to tudi spodbujeni, ker praksa po prejšnjem potresu je pokazala, da sicer seveda se to ni dogajalo. Kar se pa tiče 48.e člena sta pravzaprav dve zadevi. Začasno zadržanje plačevanja obveznosti, ki jih imajo nekateri, ki sploh ne morajo sedaj opravljati dejavnosti, ker pač so jim podrli stavbo, v kateri so jo opravljali. Tu je potem vprašanje, zakaj se zadrži samo za leto 2004, to je 5 mesecev, ker za julij bodo prišle vse lepo položnice brez težav. Prvič se vprašamo, zakaj za leto 2004. Korektno bi bilo: do ponovne vzpostavitve dejavnosti v takem obsegu, kot so jo imeli pred 12. julijem, ko so morali svoje objekte zapustiti. Poleg tega imam pa vprašanje iz izkušenj. Namreč, kaj to pomeni "zadrži"? Mi smo se prizadevali za odpis za določen čas, ampak če je "zadrži" po praksi iz prejšnjega potresa, pomeni, da se bo vmes obrestovalo in bodo nekoč, že drugo leto seveda to zadržano akontacijo plačali po vsej verjetnosti z obrestmi. Ker, kot smo takrat rekli, je moratorij na kredite TOM+0 vmes so se pa zadeve, ker se tiče dolga, tako lepo odvile, kot so se, nekaj 100 milijonov se je pridelalo za ta isti stanovanjski sklad v času zamrznitve. Seveda, kdo plača tisto, kar se je sedaj do obrestovalo? Ubogi, nesrečni in prizadeti. Sedaj me zanima, kaj pomeni to, "zadrži"? Se pravi, pet mesecev je samo od
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Triglavskem narodnem parku danes sprejemamo predvsem s ciljem zagotovitve pravne podlage za ekološko sanacijo vodnega zbiralnika na Rudnem polju na Pokljuki in za omogočanje trajnostnega razvoja rekreacijskih središč v Triglavskem narodnem parku. Predlog zakona tako prinaša tri glavne rešitve. Zato, da se omogoči legalizacija in ekološka sanacija vodnega zbiralnika na območju Rudnega polja na Pokljuki, se v 74. členu Zakona o Triglavskem narodnem parku dodaja nov odstavek, s katerim se določa, da se na Rudnem polju legalizira in sanira obstoječ vodni zbiralnik ter se dovoli gradnja vodnih zbiralnikov v obstoječih rekreacijskih središčih. Vodni zbiralnik je bil v okviru športnorekreacijskega centra na Rudnem polju zgrajen leta 2009, in sicer v nasprotju z načrtovano projektno dokumentacijo, ki je bila podlaga za izdajo gradbenega dovoljenja. S sprejetjem te novele bo to stanje mogoče pravno sanirati in omogočiti legalizacijo objekta. Z vzpostavitvijo pravne možnosti se poenostavljajo tudi postopki parkovnih lokalnih skupnosti za načrtovanje prostorskih ureditev državnega pomena, če se seveda pristojno ministrstvo, torej Ministrstvo za okolje in prostor, in parkovna lokalna skupnost tako dogovorita. Predlagana dopolnitev 22. člena zakona uvaja to možnost in predpisuje poseben dogovor med pristojnim ministrstvom in zainteresirano lokalno skupnostjo, s katerim se uredijo medsebojna razmerja v postopku. Novela poleg naštetega prinaša tudi ustrezno rešitev za primere naravnih nesreč, ki lahko poškodujejo obstoječo infrastrukturo. Leta 2012 se je tako na primer na odseku Strmec–Mangart sprožil večji skalni podor, ki ga je treba sanirati. Ministrstvo za okolje in prostor namreč ocenjuje, da sanacija ogroženega dela ceste tako s finančnega kot s tehničnega vidika ni smiselna, kot rešitev pa se predlagata razširitev obstoječe ceste do planinske koče in
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gospod poslanec, gospod Bajuk! Vaše vprašanje je, moram priznati, tehtno vprašanje in sovpada tudi z mojim razmišljanjem oziroma z razmišljanjem v vladi o tem, kako vzpostaviti morda ostrejša ali pa trdnejša razmerja med vlado in nadzornim svetom pri upravljanju obeh bank, ki sta še v državni lasti.Res je, da so naša prizadevanja po eni strani usmerjena v to, da država čimprej izstopi iz tega lastništva, ker ocenjujemo, da ni perspektivno in tudi ni bil nikoli namen, da se država dolgoročno ukvarja z bančništvom. Res pa je seveda, da pač ves čas poteka tudi tekoče delovanje in tekoče poslovanje teh bank - ki ga nadzira, kot ste ugotovili, nadzorni odbor - o katerem enkrat, resnično enkrat letno razpravlja tudi vlada kot skupščina. Tekoči nadzor ima pogosteje tudi finančni minister oziroma potrebno komunikacijo z nadzornim odborom, kadar gre za pomembnejša stališča, za pomembnejše odločitve o delovanju banke oziroma obeh bank. In seveda predpostavka je, da se v takih primerih, če bi šlo za kakšne pomembne stvari, pač obvesti tudi vlada. Moje razmišljanje v zadnjem času pa je šlo, torej, kot sem že dejal, da bi vzpostavili bolj trdno in bolj jasno zvezo, zlasti zato, ker se pojavlja vedno več vprašanj v zvezi s poslovanjem teh bank, na katera mora navsezadnje odgovarjati tudi vlada, in tudi vedno več odločitev, ki so pomembne in ki so na nek način tudi del celotne gospodarske politike države. O naložbah, o katerih ste govorili, o teh naložbah vlada ni razpravljala oziroma seznanjeni smo z naložbo, ki je bila opravljena, mislim da že v letu 2000, v drugi polovici leta 2000 z Makedonijo, s Tutunsko banko v Makedoniji. Mislim pa, da o ostalih naložbah tudi nadzorni svet še ni dal svojega soglasja. Govorim o banki v Vojvodini in tudi najbrž o banki v Bosni in Hercegovini. Tega primera sam kot predsednik vlade ne poznam. Sem pa že izrazil svoja stališča, da nas to območje nekdanje Jugoslavije gospodarsko
Hvala, spoštovana predsedujoča. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani ministrice in ministri! Spoštovana gospa ministrica za okolje in prostor gospa Irena Majcen, danes smo se že velikokrat dotaknili poplav, splošne ogroženosti Slovenije. Ob teh zadnjih poplavah pa sem vesela, da ste zavzeli stališče, da boste izdelali akcijski plan, da boste namenili dodatna sredstva tudi sanaciji vodotokov, ki so v bistvu bili oškodovani ravno zaradi tega, ker so bila v preteklosti tudi s sklepi tega Državnega zbora sredstva za tekoče urejanje vodotokov okrnjena, kar je velika težava. Tukaj apeliram na ministrstvo, da to zadevo čim prej reši. Sama bi se dotaknila tudi tega, kar je ugotovilo Računsko sodišče v zvezi s pripravo OP ROPI. Skratka, ni bilo izdelanih strokovnih podlag za te stvari in od tod verjetno tudi osnova za moje vprašanje, to je konkreten projekt zagotavljanja poplavne varnosti na porečju Savinje. Ta projekt se je v okviru finančne perspektive začel izvajati šele leta 2012. Sedaj je projekt v veliki časovni stiski. Kolikor mi je znano, je počrpanih šele 12 milijonov evrov od 45, čeprav so izvedena dela že na nivoju 35 ali celo več milijonov evrov. Še večja težava pa je, da dva suha zadrževalnika, ki sta nenazadnje ključna, Medlog in Arclin sploh še nimata odkupljenih zemljišč niti ne potrjenih situacij. In če se ta projekt ne izvede do konca, potem skratka s tem projektom ni smo naredili nič, saj bodo ogroženi ti prebivalci. Zato me zanima: Kako spremljate zastoje oziroma napredke na tem projektu? Kakšne so težave? Kakšne rešitve v tem trenutku že poznate oziroma kdaj bodo te rešitve znane? Kako bo ukrepalo ministrstvo, da bo projekt dokončan do julija 2015? Mimogrede, to je že podaljšan rok za izvedbo projekta in da bomo lahko počrpali seveda vseh 85 % sredstev od vseh 45 milijonov. Hvala za vaš odgovor.
Hvala lepa. Spoštovani! Ta amandma bom podprl zaradi tega, ker z njim dokazuje Državni zbor, ko bo potrjen, da obveze države do lokalnih skupnosti morajo držati. Še kar nekaj amandmajem je, o katerih bomo danes govorili, ali mislimo resno, ko dajemo obljube in zaveze lokalnim skupnostim. In drugič, rad bi rekel, ko je gospod minister Tonin zagovarjal investicije 780 milijonov za orožje, je še posebej izpostavil vlogo zaščite in reševanja. In gasilsko-reševalni center v Postojni izvaja to funkcijo. Dalje, rad bi rekel, da sem bil neposredni uporabnik terena Poček, bil sem vojak JLA v Postojni. Tam smo streljali, tam smo metali strupe, tam so pokala razstreliva, tam smo sekali in klestili drevesa, tam so preletavala letala in bilo je ogromno požarov zaradi tega. Vse to se dogaja v Krasu, kjer je spodaj pod terenom Poček, okoliški ljudje so seveda poslušali in bili deležni vseh teh detonacij in tako naprej, spodaj se pa nahaja vodovarstveno območje Krasa. In Slovenija ima na Obali in na Krasu velike težave z vodo. Zato je treba takšno stvar, kjer gre za gasilce, za gasilsko-reševalni center, ki pomaga v primerih težav, absolutno držati obvezo, ki jo je država dala leta 2004. Pravna podlago za to ne sme biti problem najti. In gospod minister ima rezervo državnega proračuna 1,6 milijarde evrov, iz katere 250 tisoč za izpolnitev nujne obljube do lokalne skupnosti Postojna in prebivalcev, ki tu živijo, ne sme biti težko. Jaz bi rekel, da vadišče Poček praktično pomeni vojaško Anhovo, vojaško Velenje, kar se tiče onesnaževanja, vojaško Celje. In to moramo sofinancirati. Zato bom ta amandma podprl. Hvala.
Hvala, predsednik. Moje vprašanje, ki sem ga postavil ministru za finance, ne zadeva reparacije do kakšne tuje države, ampak zadeva na nek način reparacije do naše države in do vlad, ki so sprejele domnevno neustavno odločitev, to je izbris podrejenih finančnih instrumentov. Minister za finance je v svojem odgovoru, ki ni bil celovit, je bil zelo parcialen in ni bil nič konkreten, podal zgolj to informacijo, da so znesek teh podrejenih instrumentov, ki so jih kupile fizične osebe, torej vi, mi, posamezniki, znaša približno 61 milijonov evrov, skupen znesek pa, kot vemo, je 600 milijonov evrov. Gre za vprašanje, ki zna za več kot 10 % podražiti stroške slovenske dokapitalizacije bank in o katerih slovenska javnost terja in zahteva odgovore in odgovornost. Tega nismo dobili, zato predlagam, da o tem opravimo obširno javno razpravo in da minister za finance ustrezno pojasni posamezne postopke. Hvala.