EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, podpredsednik, za besedo. Spoštovani ministrica s sodelavko, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Predlog novosti za gimnazije, ki so predlagane s to novelo zakona, ne spreminja dosedanjega koncepta ureditve gimnazijskega izobraževanja, zgolj izboljšuje jasnost posameznih določil in vpliva na njihovo skladnost z evropskimi strateškimi dokumenti, priporočili Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, nacionalnimi predpisi ter uveljavljeno prakso. Pravzaprav ta novela na enak način kot novela Zakona o poklicnem in strokovnem izobraževanju ureja nekatera področja, zato glede na že napovedano podporo temu zakonu v Poslanski skupini Desus podpiramo tudi noveliranje Zakona o gimnazijah. Med drugim ta zakon na novo in bolj jasno ureja status dijaka, to je zelo pomembno, saj iz tega statusa izvirajo pravice, ki so včasih žal tudi zlorabljene. V Poslanski skupini Desus verjamemo, da bo nova opredelitev rednega statusa dijaka in s tem jasne določitve, kdaj in za koliko se lahko status dijaka podaljša, pripeljala do tega, da ne bo več toliko možnih fiktivnih vpisov kot sedaj. S sprejetjem te novele omogočamo tudi boljšo dostopnost do izobrazbe. Predlog omogoča, da se izobražujejo po gimnazijskih programih tuji državljani, ki pri nas plačujejo davke in prispevke. Da se tistim, katerih materni jezik ni slovenski, omogoči uspešnejše izobraževanje, je zagotovo pomembna rešitev, ki predvideva možnost organiziranja in udeležbe na tečajih slovenskega jezika. Seveda je prav, da država omogoči pravico do izobraževanja tujcem ter poskrbi tudi za to, da bo njihovo znanje slovenščine tako dobro, da bodo lahko uspešno dokončali šolanje. Ne nazadnje te možnosti pozitivno vplivajo na njihovo integracijo v naše okolje, tako družbeno kot kulturno. Pozornost v tej noveli je namenjena tudi spodbujanju razvoja bolj sodobnih konceptov vzgoje in izobraževanja, in sicer skozi poudarek na trajnostnem razvoju, inovativnosti, ustvarjalnosti ter usposabljanju za vseživljenjsko učenje. K
Hvala, gospod predsednik. V tem trenutku je tudi edina sreča, da na balkonu ni nobene publike. Ker takrat, če ste opazili, kadar je publika Se opravičujem Kadar je balkon poln, takrat ima gospod Jerovšek še večji motiv za nastopanje. Danes ni imel nobenega citata, nobene pesmice, očitno, ker je premalo publike. Sicer pa, kolega Jerovšek, jaz sem prepričan, da ste na začetku preslišali, ker ne želim verjeti, da niste razumeli, ali pa še slabše, da ne želite razumeti, kar je bilo povedano in kar je zapisano, da se ta sprememba zakona dela, ne zaradi evropskih volitev, ampak zaradi uskladitve z direktivo Evropskega parlamenta, rok za to pa je avgust 2009. In tu je razlog, ne pa potem vsa vaša napletanja in vpletanja posameznikov v to zgodbo. Enako pa sem vesel, da ste rekli, da boste ta amandma podprli, da je prišel čas in se sprašujete prepozno. Zagotovo štiri leta. Vendar ta štiri leta, pretekla, je bila na oblasti vaša vlada, ki ni sprejela te zakonodaje. Kazali ste na gospoda Lahovnika, ki je predlagal prevzemno zakonodajo kot opozicijski poslanec in je niste želeli pravočasno dati v proceduro. Zato so se zgodile določene zadeve ravno na področju gospodarstva. Ko govorite o nekih imaginarnih povezavah vašega fantomskega Foruma 21 in kluba menedžerjev, kako vplivajo na nagrade, kako so direktno povezani. Poglejte si raje sklepe vaše vlade, kako direktno je vaša vlada odločala, kako se določajo in izplačujejo astronomske nagrade v bankah in podjetjih kljub temu, da sem prepričan, da tega ne boste želeli vedeti, kot tega ni na Odboru za gospodarstvo vedel ali želel vedeti bivši minister za gospodarstvo gospod Vizjak. Na izrecno vprašanje, ali je Vlada sodelovala pri tem, je dejal, da ne. Da ne vlada, ne on kot minister, niso sodelovali pri izplačilih visokih, astronomskih nagrad nadzornikom v NLB-ju. In hudo je, če tega minister za gospodarstvo res ni vedel. Še huje je, če se je bivši minister za gospodarstvo na Odboru za gospodarstvo zlagal. V vsakem primeru sem prep
Spoštovani predsednik Državnega zbora, drage poslanke in poslanci, spoštovani vsi prisotni! V Poslanski skupini <PARTY> smo zelo zadovoljni, da je prišlo do današnje seje, ki pomeni v bistvu dokončno oblikovanje državnega zbora, zato menim, da je to pomembno, ker vemo, v kakšni situaciji se Slovenija nahaja in da je treba, da čim prej oblikujemo potrebne organe, ki bodo prevzeli odgovornost za upravljanje z državo. Prvi korak je gotovo državni zbor, naslednji korak bo vlada in prepričan sem, da bo v roku 14 dni Slovenija nekako v polni sestavi, da bosta lahko prevzemala vlada in državni zbor odgovornost za upravljanje s to državo. Moram reči, da obžalujem, glede na to da Poslovnik Državnega zbora omogoča, da ponudi mesto podpredsednika tudi največja opozicijska stranka, dobro bi bilo v teh časih, da bi v vodstvu Državnega zbora delovala tudi največja opozicijska stranka, zlasti v smislu konstruktivne opozicije. Vemo, da težave, s katerimi se soočamo, so ogromne in da bi bilo potrebno, da skupaj presežemo vse te težave, s katerimi se država danes sooča. Lahko rečem, da sem zelo zadovoljen z obema predlogoma. Gospoda Janka Vebra poznam že vrsto let. Lahko mu tudi čestitam za odlično opravljeno delo v času, ko je vodil ta spoštovani zbor. Prepričan sem, da bo enako dobro opravljal svoje delo kot podpredsednik Državnega zbora in se že veselim sodelovanja z njim. Enako velja tudi za gospoda Primoža Hainza. Gre za človeka, ki ima dolgoletne izkušnje v tej stavbi, vendar ne v tem prostoru, ampak kot sekretar Državnega sveta. Odlikuje ga mirnost, povezovalnost, premišljenost in sem prepričan, da smo ponudili v Poslanski skupini <PARTY> dobrega kandidata, s katerim, ko bomo končali mandat, boste lahko rekli, da je bilo zelo prijetno sodelovati. Kot predsednik stranke <PARTY> in kot član tega državnega zbora pričakujem čim večjo podporo za oba kandidata, ker je v interesu vseh nas, da čim prej oblikujemo dokončno državni zbor. Hvala.
Hvala za besedo. Saj to gre pa iz hujšega v hujše. Jaz malo ne štekam več tega. Očitno je moja logika napačna. Imamo neko napako, ki se zgodi desetletje nazaj, potem se pa v štirih letih ugotovi, pet let gre mimo, zamenjale so se vse žive božje vlade, sedaj še <PARTY> tega noče popraviti, saj potem ste vi vsi za Ne vem. Kolega Joško, ki je bolj tak, vse biznis, bi verjetno vse te odpustil iz svoje firme, če bi imel take, pa pripeljal, ne vem, kakšne begunce verjetno, ki bi postali migranti. To ni hec. Potem ni hec utemeljevanje, kjer je majhno število. Podobno smo imeli pri tisti hišniški problematiki, in to v neki sestavi državnega zbora, kjer kar pravo orgazmira skozi formalne diplome ven. Pa ljudje božji, ali se vi poslušate ali ne?! Božji, jaz sem agnostik, ajde, dajmo tako reči. Fraze uporabljam biblijske. Mislim, dobro jutro! Jaz ne vem, kaj se dogaja. In potem za večino zadev opozicije se vedno reče, da je v koalicijskem usklajevanju ali medresorskemu usklajevanju. Imeli smo tisto nesrečno zgodbo, znanstveni inštitut na Dunaju, kjer sta dobesedno en gospod, ena tajnica, nekam jih dati, pa mi dobronamerno kot mlademu poslancu reče gospa z enega ministrstva: "Ja, gospod Trček, vi ne veste, mi rabimo pol leta, da se uskladimo." Ljudje z ministrstev prihajajo, pa rečejo, da rabijo mediacije med ministrstvi. Somrak demokracije.
Svojem. Spoštovane kolegice in kolegi! Sprejemamo zelo pomemben zakon. Kot je rekel že kolega Samo Bevk, je tako z lune vidno, kako je neusklajen in kako so vprašanja, ki jih urejamo s tem zakonom, zelo resna, da je daleč najbolje za ta zakon, če obstane na tej točki in ni potrjen. Najbolje je za zelo različne dele populacije v tej državi. Zakon ima namreč v 15. členu nepovratno klavzulo. Ni ga mogoče popravljati. Če ne bo sprejet, ne bo nobene škode. Agencijo in celoten sistem zagotavljanja in vzpostavljanja kakovosti v visokem šolstvu je mogoče vzpostaviti po starem zakonu. Medtem ko pa smo daleč od tega, da bi vedeli, kako natančno urediti sopostavljanje starih in novih naslovov, in zato, ker ne vemo, kako bi to naredili, pač delamo z zakonom. To je zelo priročno, pa vse prej kot pametno ravnanje.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah energetskega zakona ima pa le eno posebnost. Ko je naša delegacija, vladno gospodarska, letela v Rusijo, ne vem, če so vsi lahko leteli z enim avionom, danes pa niti ministra ni tukaj, zanimivost, pa vendarle v bistvu bi bilo lepo, če bi bil med nami. Predlagani zakon, kot so že povedali moji predhodniki, uvaja spremembe na treh temeljnih področjih: zagotavlja zanesljivost dobave zemeljskega plina, povečuje energetsko učinkovitost stavb in pa tudi sprememba ureditve na inšpekcijskem nadzoru je vidna. Poglavitne rešitve so številne, pa vendar bi omenil samo nekatere: obveznost sistemskih operaterjev do prenosnega distribucijskega omrežja, da zagotavljajo zanesljivo delovanje omrežja, je izpostavljena v zakonu, kar je dobro, kajti vemo, da nesreč je še kar nekaj na tem področju, in pa obveznost vseh dobaviteljev zemeljskega plina, da poročajo o svojih ukrepih za zagotovitev zanesljivosti dobave plina ministrstvu, pristojnemu za energijo, je tudi zapisana v zakonu. Določitev standardov zanesljivosti dobave plina, pri čemer zakon tudi sledi direktivi evropske skupnosti 67/ES, je tudi vnešena v ta zakon. Zanimivo je, če ti načrti in ukrepi ne omogočijo zanesljive dobave plina posebnim odjemalcem, ki vemo, da so odvisni od dobave plina, je vlada pristojna za to, da v bistvu izdela vrstni red omenjene dobave kategorijam odjemalcev, ki so prioritetni. Seveda to z vladno uredbo lahko stori takrat, ko nastane kriza. To vladno uredbo bi verjetno v tem primeru vlada sprejela na svoji seji, ker ni priložena temu zakonu. Ne verjamemo pa zapisanemu v zakonu, da v bistvu novela zakona uvaja dodatek k omrežnini v ceni za uporabo omrežij z električno energijo in zemeljski plin, ki je namenjen financiranju programov za spodbujanje učinkovite rabe energij in večji izrabi obnovljivih virov energije. Seveda vlada je še zapisala v predlogu, da se dodatek za sp
Hvala za besedo, spoštovana predsedujoča. Lep pozdrav vsem prisotnim! Državni geodetski referenčni sistem je državna sistemska infrastruktura, ki vzpostavlja državni prostorski koordinatni sistem in državni topografski sistem, ki omogočata določanje in izražanje položaja objektov in pojavov v fizičnem prostoru na območju Republike Slovenije. Sestavlja jo državni koordinatni sistem, skladen z evropskim, ki ga določijo priporočila strokovnih združenj in Direktiva 2007/2/ES o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v evropski skupnosti, podatki o topografskih značilnostih ozemlja Republike Slovenije in sistemske državne karte. Državni geodetski referenčni sistem je osnovni pogoj za določanje in izražanje položajev in za vzpostavljanje, vodenje in uporabo prostorskih podatkov tako v javnem kot v zasebnem sektorju. Omogoča tudi povezljivost in souporabo nepremičninskih in drugih prostorskih podatkov preko koordinat ali enoličnih identifikatorjev topografskih objektov, katerih položaj je določen v enotnem sistemu, ter racionalno izvajanje geodetske izmere in vzpostavljanje sodobnih lokacijskih storitev. Porabniki državnega koordinatnega in topografskega sistema so vsi, ki pri svojem delu določajo lokacijo ali uporabljajo podatke, ki so vezani na lokacijo. Državni koordinatni sistem neposredno ali posredno uporabljajo praktično vsi organi in institucije javnega sektorja in zasebnega sektorja. Najočitnejše uporabe koordinatno opredeljenih podatkov so vsi podatki o prostoru in okolju ter vse vrste lokacijskih katastrov in evidenc. Državni geodetski referenčni sistem s strokovno-tehnično definicijo, fizično vzpostavitvijo, omogočanjem njegove uporabe in zagotavljanjem sistemskih topografskih podatkov in državnih kart vzdržuje Geodetska uprava Republike Slovenije, ki v skladu z Zakonom o geodetski dejavnosti opravlja naloge državne geodetske službe. V Republiki Sloveniji področje državnega geodetskega referenčnega sistema ureja Zakon o temeljni geodetski izmeri,v
Hvala lepa, predsedujoča. Gospa ministrica, stanje v slovenski policiji je alarmantno. Vlada je gluha za vse argumente in vse predstavljene številke, ki bi nas morale skrbeti, saj gre končno tudi za varnost državljank in državljanov. Še več, vaša stranka, torej <PARTY>, je z argumentom moči nasilno prekinila sejo matičnega telesa. S tem manevrom je bila preprečena vsakršna razprava o stanju v slovenski policiji. Razprava bi se morala nadaljevati danes, a tudi to ste odpovedali. Ob svoji predstavitvi za položaj ministrice za notranje zadeve ste izpostavili vaše sposobnosti na področju obvladovanja kriznega menedžmenta in področju pogajalskih sposobnosti, resnica pa je, da se na sejo o stanju v slovenski policiji sploh niste prikazali. Morda ste celo vedeli, da bo ta brezkompromisno prekinjena. Upam, da to vaše sporočilo ni nova oblika dialoga, o kateri ste govorili ob vaši predstavitvi za ta pomemben položaj. Poklic policista sodi v kategorijo specifičnih poklicev. Tega bi se morali zavedati vsi. Ta trenutek predvsem vlada. Danes se Policija sooča tudi z drastičnim zmanjševanjem števila zaposlenih. Namestnica generalnega direktorja Policije je opozorila, da se policija kadrovsko ne regenerira več. Končno pa bo vse to vplivalo na reakcijski čas izvajanja nalog, kar je lahko usodno. V Policiji opozarjajo, da tokrat ne gre več samo za plače, gre za odnos oblasti do policije. Naj vas ob tem spomnim tudi na vaše besede, da je treba ljudem vrniti učinkovito, zakonito in strokovno policijo. Očitno ste pri tem izpustili nekaj ključnega. Policijo boste pod vašim vodenjem vrnili ljudem lačno in boso. Predstavnik sindikata policistov je bil jasen, ko odpove miren in socialni dialog, je čas, da pridemo na ulice. Zato vas kot najbolj odgovorno v državi za področje policije sprašujem: Kaj boste storili, da bodo zagotovljena prepotrebna sredstva za operativno delo policije, še posebej policistov? In ob dejstvu, da policija nima zagotovljenih niti osnovnih pogojev za delo, gre tudi
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Avtoceste v Sloveniji, sem že včeraj rekel, so program države Republike Slovenije in niso program samo teh let, ko se gradijo. To je velik program, nacionalni program in lahko rečemo, v vsej zgodovini bomo najbolj ponosni, ko bomo imeli zgrajene avtoceste. Vse skupaj se pa ne da na hitro narediti. Tudi včeraj sem pojasnjeval, program, ki je bil v začetku narejen, pred 10 leti, je predvideval veliko manj, kakor danes mi gradimo. Vse spremljajoče zadeve okrog avtoceste, ki se zgradijo, samo dražijo program. In tu v tej dvorani sedimo tisti, ki odločamo o tem, da se tudi tako potroši denar. Konec leta govoriti o delu, ki smo ga opravili v minulem letu, je pravzaprav samo poročilo, kljub temu da bomo sprejeli program za letošnje leto. Pri tem pa le ne morem mimo dveh ugotovitev, okrog katerih se v naši poslanski skupini pogosto pojavljajo vprašanja, in sicer naložbe v osnovna sredstva, v druge ceste, državne ceste ob gradnji avtoceste - milijarda 970 milijonov. To je več kot 10% tistega denarja, ki ga imamo za vse ostale državne ceste. In mislim, da tam, kjer se gradi avtocesta, se veliko več vlaga v državne ceste, kot tam, kjer avtoceste nikoli ne bomo imeli. Če govorim o gornjem Posočju, avtoceste zaradi reliefa, pa tudi zaradi varstva narave nikoli ne bomo imeli, a za ceste je tam veliko, veliko manj denarja kot za tiste predele Slovenije, kjer gre avtocesta. Čeravno je zmotno mišljenje, da bo sama avtocesta, ki gre skozi neke kraje, prinesla temu kraju razvoj; avtocesta je samo za premikanje prometa, za premikanje blaga, samega razvoja pa ne generira. In drugo, kar je pogosta kritika, so stroški cestnin. Če pogledamo za letošnje leto, upravljanje in stroški pobiranja cestnin, 4 milijarde 40 milijonov, vsa redna vzdrževanja avtocest pa 4 milijarde 237 milijonov. Mislim, da bo to treba spremeniti. Kadarkoli se pogovarjamo, govorimo o tem, da okrog velikih centrov v Sloveniji se vrti glavni del prometa. Če se samo spomnimo na številčno
Hvala lepa. Gospod predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Razprave, ki smo jih že poslušali v zvezi s tem zakonom, so bile nekatere tako zašiljene, da so bile skorajda že žaljive do predlagatelja zakona, ki se natančno zaveda razmer po naravnih ujmah na področjih, kjer se je to zgodilo. Bil je skoraj proglašen za ne bodi ga treba, ki hoče tekmovati z vlado in je zasedel proceduro, kot se temu reče, in bil tako rekoč prikazan kot negativec. Gospod poslanec Sok je bil na radgonskem kmetijskem sejmu, je pozorno poslušal vlado oziroma predstavnika vlade, si zapomnil obljubo, da bo vlada hitro reagirala, je 10 dni čakal, 27. je bilo obljubljeno, 7. je pa on dal predlog, kakršnega bi lahko seveda dala tudi sama vlada, glede na to, da smo na tak način leto poprej že reševali podobno situacijo v slovenskem kmetijstvu. Ampak so se zgodile nenavadne stvari, na katere je že sam opozoril in jih jaz ne bom v celem obnavljal. Jaz sem pogledal malo predlog, ki ga je z veliko zamudo potem dala vlada, ki pa je malo pred tem vendar dala že tudi številne amandmaje, nekatere za našo stran sprejemljive, za predlagatelja sprejemljive, nekatere tudi ne. Torej vlada je šla zadeve dvakrat delat, če tako rečem. Zdaj smo priča dogajanju, ki se ne odvija v Sloveniji. Prvič, ko moraš rešiti neko posamezno stvar, se zgovoriš, da moraš reševati celoto in potem seveda ravnaš po metodi, ki rešuje celoto, s tem da ne zahajam v kritiko tega reševanja, vsaj ne ob tej priliki. Ko sem primerjal to, kar ponuja vlada, s tem, kar ponuja predlagatelj Sok, sem ugotovil naslednje. Saj sem čebelar, sem navajen na bučanje, pa bom počakal, da se troti umirijo. Hvala lepa, gospod predsednik za posredovanje. Razlika med Sokom in tem, kar je z zamudo ponudila vlade, je naslednja. Predlagatelj Sok je ponudil hitro rešitev, izvedljivo, metodološko neproblematično, preizkušeno, že sprejeto in tudi od pomembnih institucij, kot je kmetijsko - gozdarska zbornica in državni svet oziroma njegova komisija za kmetijstvo,
V Poslanski skupini <PARTY> bomo predlog spremembe oziroma dopolnitev zakona o rudarstvu podprli, saj smo tudi mi prepoznali fracking kot škodljivo tehnologijo pridobivanja ogljikovodikov. In to škodljivost prepoznava zmeraj večji del Evrope. Da je tehnologija škodljiva, se kaže v različnih posledicah za okolje v tujini: povečanje sezmične aktivnosti, potresi, posedanje, onesnaženje vode. V stranki <PARTY> smo prvi, ki nam je zelo pomembno, da imamo vsi prebivalci pravico do čiste pitne vode. In tudi na našo pobudo je to zapisano v ustavo. Kar se tiče upravnih postopkov, ki tečejo, mi predlagamo, da ARSO ugotovi tudi v končnem sklepu to, kar na glas govori, da je poseg frackinga v okolje nesprejemljiv. V bistvu tudi dejanja tega koncesionarja, ko ne želi opraviti presoje vplivov na okolje in pridobitev okoljevarstvenega soglasja, razumemo, da postopka ne želi nadaljevati. Tako da tudi v tej luči pozivamo ARSO, da ugotovi to, kar dejansko potihoma govori, da je poseg v okolje s frackingom nesprejemljiv. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vprašanje, ki ste ga postavili, potrebuje nekaj pojasnil, ker je zmotno razmišljanje, da je Ministrstvo za kulturo na kakršenkoli način omejevalo proslave ali jih namerava omejevati v bodoče. Zato v kratkem povzetek, kaj se je zgodilo, da je Vlada sprejela tak načrt proslav, kot ga imamo sedaj in je primerljiv tudi z državami članicami Evropske unije. Lansko leto je Koordinacijski odbor za državne proslave pripravil predlog, da se v letu 2010 in posledično tudi v prihodnje število državnih proslav, ki smo jih imeli v Sloveniji več kot dovolj, celo inflacijo le-teh, zmanjša, in to na način, ki bi bil primerljiv z drugimi državami , ampak očitno to vprašanje kaj dosti ne zanima poslank in poslancev, zato predpostavljam, da ga bom na naslednji seji dobila ponovno ali pa se sedaj umirite, pa bom nadaljevala. Pa ustavite čas. Manjka šolski minister, da bi še mir naredil. Vendar čas se mi je pa nekoliko iztekel med tem. Ta racionalizacija ni šla v smer varčevanja ali podobnih razmislekov, ampak v način iskanja boljših rešitev, ki, kot pravim, bi zreducirale več kot štirikratno kvoto proslav, kot smo jih imeli v primerjavi z drugimi državami, na bolj racionalno, logično in bolj pomenljivo število proslav, ki so sedaj zreducirane v tri ključne sklope: pet državnih praznikov oziroma dela prostih dni, ki se jih z državnimi proslavami oziroma s slavnostnimi sejami Državnega zbora slavi vsako leto, se pravi slovenski kulturni praznik, ki ostaja, mimogrede, še zmeraj unikum in zanimiva pomembnost v našem prostoru oziroma širšem prostoru, dan upora proti okupatorju, dan državnosti, dan reformacije in dan samostojnosti in enotnosti. To se te uradne državne proslave. Potem so proslave, ki lahko kombinirajo oziroma imajo pomemben vpliv tudi v povezovanju z regionalnimi in lokalnimi skupnostmi in so pomembne za določeno regijo ter se proslavljajo na vsakih pet okroglih let. Na primer: vrnitev Primorske k matični domovini, dan Rudolfa Maistra in združitev prekmurskih Slove
Hvala lepa, saj bom kratek. Želel bi samo opozoriti oziroma povedati: gospod Tonin, če boste vi postopkovne predloge uporabljali za žalitve – in jaz upam, da tega ne boste dopuščali, predsednik – v smislu manipulatorja in podobno za ministra Erjavca, potem mislim, da se bomo tudi mi začeli spet malo drugače pogovarjati. Mislim, da je bil dogovor s strani tudi predsednika, da na ta način nehamo delati, pogovarjamo se o argumentih in o interpelaciji. Jaz res upam, gospod predsednik, da bomo nadaljevali v tej smeri.
Poslanke in poslanci Liberalne demokracije Slovenije z izjemo bomo glasovali za zakon, zato ker je zakon posledica več kot desetletnega dela, posledica dela vseh vlad, ki so bile v Sloveniji od leta 1990, od prvega Demosa preko nekaj vlad <PARTY>-a pa potem ene vlade vmes in tudi zadnje vlade. Poskusa mnogih poslancev s svojimi zakoni iz vrst pozicije in opozicije, da napišejo zakon, da ga uskladijo in da doživi parlamentarno obravnavo ter tudi sprejem. Na žalost je bilo v proceduri sprejemanje tega zakona porabljene veliko energije za to, da se je nasprotovalo v tem zakonu iz preprosto pričakovanj, da lahko v Sloveniji dobimo zakon, ki bo v nasprotju z določili, ki veljajo v Sloveniji, torej da je lastnina sveta zadeva, pa vendarle na drugi strani omejena z nekaterimi pravicami drugih državljanov in državljank, ki te lastnine nimajo, pa imajo interes hoditi po deželi, hodit opazovati živali, se ukvarjati z lovom, hoditi v gozdove in podobno. Lahko bi rekel, da gre za tako rekoč ideološki boj, če hočete. Ampak, nastalo je tako, kot je nastalo, upoštevali smo na koncu tako lastnike preko kmetijsko-gozdarske zbornicam, ki so sodelovali na usklajevanju, preden smo zakon vložili. Res je, nismo mogli vsega uskladiti, ampak lastniki so v zakonu upoštevani prek organiziranega, z zakonom določenega predstavnika njihovih interesov, prek kmetijsko-gozdarske zbornice. Lokalne skupnosti so prišle v zakon na predlog poslancev ion poslank, prav tako tudi strokovne institucije. Določili smo, da v roku pol leta dobimo novo ureditev na področju državnih lovišč. In to verjamem, da se bo tudi zgodilo. Določili smo tudi odškodnine za škodo, ki bo divjad naredila. In določili smo seveda da država uravnava tako lovsko pravico in jo podeljuje, kakor tudi, da je v njeni lasti divjad. In zato bomo zakon podprli.