EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Predsedujoča, hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Javno šolstvo v naši državi je eden od poslednjih dobro urejenih in delujočih področij, ki ne povzroča razlik med otroci in njihovimi starši. Vsi namreč imajo enako pravico do izobraževanja, ki ni ali pa vsaj ni v odločujoči meri povezana s finančnim položajem staršev. Torej tudi tisti, ki so socialno ogroženi, imajo primerljive možnosti kot ostali pridobiti ustrezno izobrazbo in s tem popraviti svoj socialni status. To, spoštovani, je najdragocenejša srebrnina, ki jo v naši državi še imamo. Zato je ne smemo prodati, pokloniti oziroma izgubiti. Sam menim, da je pojavljanje zasebnih šol v naši državi lahko tudi žebelj v krsto javnemu šolstvu. Kajti, če javno šolstvo zamre in prevlado dobi zasebno, se bodo nemudoma pokazale nepremostljive razlike med ljudmi in tisti najbolj ogroženi, bodo oropani še zadnjih možnosti, da skozi izobrazbo izboljšajo svojo kakovost življenja. Opozoril bi tudi na ideološko komponento zasebnega šolstva. V Ustavi, točneje v 7. členu, je navedeno, da sta država in verske skupnosti ločeni. To je potrebno razumeti v širšem smislu in kontekstu, kajti kjer gre za izvajanje državnih dolžnosti, in izobraževanje to zagotovo je, ni prostora za izvajanje sicer tudi z ustavo zagotovljenih pravic do verskih aktivnosti, verskih aktivnosti, kakršnihkoli že. Pomembno dejstvo je tudi, da pravila igre za obe vrsti šol, tako zasebno kot javno, niso enaka. Če se natančno pogleda zakon, se najde 15 razlik, in to kar precejšnjih, ali ugodnosti, ki jih imajo zasebne šole v primerjavi z javnimi. Ena je ta, da mora javna šola skozi 9 let izvesti 18 obveznih programov oziroma predmetov, medtem ko zakon zahteva za zasebno šolo le 9 obveznih predmetov – enega z naravoslovnega področja, enega z družboslovnega, enega z področja umetnosti. Prav tako zasebni šoli ni potrebno upoštevati šolskega koledarja in zanjo ne velja pravilnik o preverjanju in ocenjevanju znanja. Za zasebno je že vnaprej določeno, da
Hvala lepa. Mojega poslanskega kolega prav gotovo v tej nameri odločno podpiram. Sam sem se veliko ukvarjal, tudi preko komisije za nadzor proračuna in javnih financ, katere član sem, pa tudi po drugih linijah s temi aferami v CVI-ju in jih poznam in vem, kaj se je vse zgodilo, milijarde denarja so se izgubile tam, tudi po nepotrebnem, marsikatera verjetno in nikdar se ni ugotovilo dejansko stanje, tudi poročilo računskega sodišča ni doživelo svojega končnega predloga, tudi na zahtevo, ko se vedno tako radi sklicujete na ugotovitve računskega sodišča, kot je bil tukaj primer pri moji preiskovalni komisiji. Ampak jaz bom to dopolnil in bo poročilo slabše, kot je bilo v predlagani obliki za vas. Bom upošteval mnenje računskega sodišča. Tokrat ga pa ne upoštevate. In računsko sodišče je lepo oziroma sam predsednik je predlagal vladi, naj direktorja CVI-ja razreši funkcije, zaradi vseh kršitev, ki jih je storil kot pooblaščena oseba, vendar očitno, očitno je oblast toliko samozavarovana vase, tako arogantna, poniževalna in tudi se spreneveda, čuti moč, da o takih stvareh enostavno ni potrebno razpravljati. Jaz pričakujem, da boste podprli ta predlog, da se ta zadeva razčisti, ker sami navajate, da ste za to, da ste zainteresirani, da se vse afere, ki izvirajo iz korupcije in ostalih zadev, razčistijo, jaz pričakujem, da se bodo, sicer ste zdaj zavrnili predlog, da bi se razčistile zadeve in afere v zvezi z Zbiljskim gajem. Zakaj nočete, te razprave, je seveda drugo vprašanje. Ali, ker ste sami nekateri kolegi <PARTY>-a tukaj vpleteni ali zakaj? Jaz predlagam oziroma podpiram ta predlog, da se ta zadeva razčisti. Hvala.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani zbor, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini <PARTY> delo agencije spoštujemo in podpiramo. Program dela in finančni načrt Agencije za energijo za prihodnje leto se nam zdi načeloma dobro pripravljen. Vseeno pa se je treba zavedati, čeprav agencija svoje delo opravlja dobro, to ne pomeni, da je njena politična usmeritev pravilna. Za to ne leži krivda na agenciji kot taki, ampak na politični usmeritvi tega Državnega zbora oziroma države Slovenije. Vendar mi ne bomo kaznovali agencije zaradi tega, ker mi narobe delamo ali nekoliko mogoče preveč površno. Program dela bomo podprli, vseeno pa se nam zdi nujno izpostaviti nekaj najpomembnejših vidikov tega dokumenta. Prvič. Agencija bo sodelovala v regionalni skupini Srednja vzhodna Evropa (CEE), Srednja južna Evropa (CSE) in Južna jugovzhodna Evropa ter morda tudi v skupini Južni plinski koridor – pri oblikovanju, spremljanju in ocenjevanju seznama projektov skupnega evropskega interesa. Imela bo torej možnost vplivati na investicije v energetsko infrastrukturo, kar je pomembno vsaj z vidikov energetske varnosti in ekonomske učinkovitosti. Velikost slovenske države oziroma velikost našega gospodarstva ni v prid agenciji; bo pa lahko v prid dejavnosti sama lokacija, če bodo omenjene trase šle preko slovenskega ozemlja. Drugič. Agencija je zelo dejavna pri spodbujanju proizvodnje elektrike iz obnovljivih virov energije, kar se je odražalo tudi v statistikah. Na primer, delež obnovljivih virov v skupni rabi energije je bil v letu 2013 za 16 % višji glede na leto 2012 zaradi višje rabe tovrstnih virov ter zmanjšanja skupne rabe energije. Dobro. Del pojasnila povečanja deležev obnovljiv virov energije lahko odpade tudi na nižjo stopnjo gospodarske aktivnosti v energetsko najbolj intenzivnih panogah, kar ni spodbudno, a pod črto je rezultat tovrstne uporabe obnovljivih virov energije dober in presega cilje, ki smo si jih zadali v letu 2010. Vendar s tem ne smemo biti zadovoljni in si
Spoštovana predsedujoča kolegica, spoštovani predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! Predlog zakona, ki ga obravnavamo, vsebuje naslednje rešitve: poenostavlja prenos nematerializiranih vrednostnih papirjev na podlagi pravnomočnih sklepov o dedovanju v centralni register, poenostavlja prenos preostalih nematerializiranih vrednostnih papirjev na ukinjenih registrskih računih in posebni namenski račun ter uskladitev z odločbo Ustavnega sodišča. Če začnemo pri slednjem, četrti odstavek 48. člena je določal, da letni strošek vodenja računa in nadomestila za vzdrževanje stanje na računu, ki ga vodi član centralne depotne družbe za fizično osebo, ne sme presegati 0,5 % povprečne vrednosti nematerializiranih vrednostnih papirjev na tem računu. Ustavno sodišče pa je v svoji odločbi ocenilo, da taka ureditev pomeni poseg v pravico do ustavno zagotovljene svobodne gospodarske pobude, saj relativna omejitev stroškov pomeni zakonodajno omejitev pogodbene svobode glede bistvene sestavine pogodbenega razmerja, to je glede cene. Državni zbor je namreč pred leti sprejel amandma, ki je borznoposredniškim hišam omejil zaračunavanje za vodenje računa navzgor. Kar je pomenilo, da so te posredniške hiše z vodenjem portfeljev do določene vrednosti dejansko ustvarjale minus. Zato so postale, če lahko rečemo, kreativne in so zaračunavale dodatne storitve vprašljive narave. Državni zbor je potem obravnaval celo avtentično razlago tega člena; skratka, kar nekaj obravnav je bilo potrebnih v tej hiši zaradi tega nesmiselnega posega. Na koncu je Ustavno sodišče to razveljavilo. Nadalje se določa, da se nematerializirani vrednostni papirji na ukinjenih registrskih računih namesto na račun pristojnega sodišča prenesejo na skupni namenski račun, ki ga vodi Klirinško depotna družba. Osebe, katerih nematerializirani vrednostni papirji so bili preneseni na skupni namenski račun, lahko do 31. decembra 2021 zahtevajo, da se ti vrednostni papirji prenesejo na račun pri članu KDD. Po tem datumu se
Hvala lepa gospod predsednik. Spoštovani predstavniki ministrstva za zdravje, kolegice in kolegi! V poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo prizadevanja predlagateljev zakona, da z zakonom namreč zakonsko uredijo pravice pacientov. Pri tem vsaj za nas ni zelo pomembno, kdo je prvi sestavil delovno besedilo tega zakona oziroma kdo ga je od koga prepisoval. Zakon, v mislih imam današnji predlog, je primerna podlaga za drugo branje, ko bo lahko vlada oziroma ministrstvo, ki ni predlagatelj zakona, bistveno spremenilo danes obravnavani tekst. Pri tem nam je v poslanski skupini Socialnih demokratov povsem jasno, da v tej sestavi državnega zbora opozicijski predlogi nimajo realne možnosti za sprejem. Rok, ki si ga je zadal minister za pripravo svojega predloga zakona, se je iztekel konec lanskega leta. Zanimivo je, da ministrstvo za zdravje ugotavlja, da je predlagani zakon ena od delovnih gradiv, njihovih delovnih gradiv. Potem pa skoraj v istem odstavku izreče kup očitkov na ta isti predlog in ga oceni kot neprimernega, ker ima v pripravi boljšega. In če so v letu dni uspeli svoj slab izdelek spremeniti v boljši zakon, bodo tudi znotraj parlamentarne večine, ki je mimogrede povsem nekritična do vladnih predlogov, uspeli spremeniti zakon skladno s svojo strokovnostjo. V poslanski skupini Socialnih demokratov smo pri prebiranju današnjega predloga zakona naredili tudi primerjavo z zakonom, ki ga pripravlja ministrstvo. Po tej primerjavi nam je povsem jasno, zakaj vladnega zakona še vedno ni v proceduri. Tudi njihov predlog producira več vprašanj, kot je odgovorov. Zakon, ki bo uspešno varoval pravice pacientov, mora zelo natančno opredeliti tako pravice pacientov na eni strani, kot tudi obveznosti izvajalcev zdravstvenih storitev na drugi strani. Naj v trenutku splošne obravnave navedem le nekaj pomislekov oziroma dilem, ki jih bo v drugi obravnavi potrebno odpraviti. Zakon natančno predpisuje obveznosti javnih zavodov po ustanavljanju strokovnih komisij, ki bodo
Hvala. Zelo na kratko. Ta tretji amandma je treba ali umakniti zaradi tega, ker je tehnično pomanjkljiv oziroma napačen oziroma vas pozivam, da glasujete proti. Predlagatelj ne ve, da je obstajal v tej občini, sedanji Gorenja vas - Poljane, kraj Hotovlja in kraj Hotavlje. In kraj Hotavlje so dali v novo občino. To je kraj, ki je tu, Hotavlje. Hotovlje pa je tu, pri Poljanah. In ta napaka je popoln nesmisel in zato ni tiskovna napaka. Ker ta kraj obstaja. Zato predlagam, da se amandma umakne, ali razglasi za tehnično neveljavnega oziroma da, če ne drugače, vsi glasujte proti, ker boste povzročili posmeh in zgražanje v Poljanski dolini. Hvala lepa. Zamenjava kraja ne more biti redakcijski popravek. Hotavlje so kraj, to ni napaka. Hvala.
Hvala lepa za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovani kolegice in kolegi! Pomen knjige za obstoj in razvoj naroda lepo opišejo besede našega pesnika Otona Župančiča: "Knjiga je najzgovornejša priča, da se narod zaveda sebe, da živi, da hoče živeti." Zato moramo poskrbeti, da bo le-ta dostopna najširšemu krogu ljudi. Bistvena novost, ki jo prinaša Predlog zakona o enotni ceni knjige, je določitev, da se cena knjige v obdobju 6 mesecev od začetka prodaje ne sme spreminjati. S tem bodo knjige kupcem ob izidu na voljo po enotni ceni na vseh prodajnih mestih, ta pa bo veljala le za prodajo končnim kupcem, z zakonsko določenimi izjemami, med katere spadajo tudi knjižnice. Ukrep je po oceni predlagatelja potreben zaradi neurejenosti slovenskega knjižnega trga. Temeljni problem področja ob specifičnosti majhnega trga je nižanje naklad knjig, njihova nizka prodaja, visoka povprečna prodajna cena in neurejena cenovna politika ter padec prodaje v knjigarnah. Poglavitni namen priprave zakona o enotni ceni knjige je bil oblikovati normativni akt, ki bi te razmere stabiliziral. Cilj, ki naj bi ga s tem dosegli, je zaščita javnega interesa slovenske kulture ter ohranitev knjige kot sredstva razvoja in krepitve kvalitetne in raznovrstne nacionalne kulturne produkcije ter višje bralne kulture. S predlogom zakona naj bi knjige postale bolj dostopne, hkrati pa bi se povišala bralna kultura, več prodanih knjig pa bi privedlo tudi do boljšega položaja avtorjev. V Poslanski skupini Državljanske liste smo sicer zagovorniki liberalne logike, vendar upamo, da bo zakon le dosegel svoj namen. Hvala.
Hvala lepa. Ni kaj dosti več časa, ampak vseeno. Naj začnem pri tem, da se sedanja pokojninska reforma še ni iztekla in da daje rezultate. Ja, daje rezultate. Upokojenci jih okusijo iz leta v leto tako, da se zmanjšuje nadomestno razmerje med njihovo pokojnino in plačo. In minister vam je lahko povedal, če bo ta stvar trajala do točke, ko se bo izpela, bomo lahko končali na 50 % ali še manj. To se pravi, da ta reforma ni tako krasna in dobra, kot si želimo prikazati. Druga stvar, ki bi jo želela reči, verjetno ne bo možno, da pravzaprav reforma, ki jo izvajamo tukaj, ni slovenski unikum, ampak je nekaj, kar počnejo v vseh razvitih zahodnoevropskih državah, kot posledica dejstva, da se podaljšuje pričakovana življenjska doba in da je pač rodnost takšna, kakršna je, in se razmerja med generacijami zmanjšujejo na škodo aktivne populacije. In aktivne populacije ne moremo bolj obremeniti, kot je obremenjena. Inovativni predlogi! O tem pa sevedavelja razmišljati že danes. Treba bo spremeniti paradigmo. Ampak stvari niso tako enostavne, kot zgledajo. Hvala.
Hvala za besedo, predsedujoči. Ja, zdaj, zakon, ki ga danes obravnavamo oziroma predlog zakona, ki ga danes obravnavamo, govori o enem izmed ključnih področij, to je stanovanjska politika, ki je potrebna prenove in je že dalj časa neustrezna in pravzaprav s to strategijo, ki jo imamo, je niti ne uresničujemo. Kot izhaja tudi iz poročila sklada ugotavljanja potreb po vrstah stanovanjskega fonda, v Sloveniji primanjkuje trenutno 9 tisoč 167 javnih najemnih stanovanj, od tega samo v mestni občini Ljubljana 4 tisoč 200. Poleg tega v Sloveniji primanjkuje še 599 bivalnih enot, 1120 drugih najemnih stanovanj in 540 oskrbovanih stanovanj. To so velike številke in iz teh številk lahko vidimo, da je pomanjkanje res veliko in je to problematika, ki se jo je treba lotiti in sprejeti določene ukrepe. Nenazadnje tudi eden od temeljnih ciljev Resolucije o nacionalnem stanovanjskem programu 2015-2025 pravi, da na podlagi politike zaposlovanja omogočimo mladim zagotovitev lastne ekonomske in socialne varnosti in s tem ustvarimo pogoje za lažje osamosvajanje. Z vsem tem se vsi strinjamo, in tudi v prejšnji Vladi smo že nekaj korakov na to temo naredili, kar bom malo kasneje obrazložila. Seveda pa je vprašanje, kako, na kakšen način rešujemo to tematiko. Predlogu Levice že pri enakem predlogu zakona, ki je bil vložen 17. junija lansko leto, da se prenesejo nepremičnine z DUTB na Stanovanjski sklad, seveda ni česa oporekati, vendar smo takrat trčili na razhajanje predvsem v konceptu, kako to prenesti, na kakšen način. Namreč, predlog Levice je bil in tudi današnji predlog je, da gre za neodplačen prenos. Takrat v <PARTY> tega zakona nismo podprli, vendar ne zaradi tega, ker ne bi želeli reševati stanovanjske problematike, ki je za nas zelo pomembna, saj smo jo imeli tudi v naši koalicijski pogodbi, ampak zato, ker je takrat Vlada že prej s sprejetimi ukrepi dosegla svoj osnovni cilj. Lahko se spomnimo, da je Vlada takrat kot skupščina DUTB že junija 2019 sprejela sklep, s katerim je D
Hvala za besedo. Odbor za pravosodje je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika kot matično delovno telo obravnaval na svoji 32. seji 2. 11. 2021. Predstavnik predlagatelja državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje Zlato Ratej je v dopolnilni obrazložitvi členov povedal, da predlagana novela prinaša spremembe na vsebinsko zelo različnih področjih urejanja. Cilj predlaganih sprememb je predvsem uskladitev Kazenskega zakonika z direktivami Evropske unije, s konvencijami Sveta Evrope ter drugimi mednarodnimi konvencijami, upoštevajo pa se tudi predlogi pristojnih organov, predvsem iz državnotožilske in sodne prakse, ter sklep nujne seje Odbora Državnega zbora za pravosodje ter Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo iz februarja 2021. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe Katarina Kralj je povedala, da so pripombe iz pravnega mnenja deloma upoštevane v vloženih amandmajih koalicijskih poslanskih skupin oziroma so podana pisna pojasnila Ministrstva za pravosodje. Ponovno je izpostavila pripombe k 1. in 5. členu, ki omogočata, da pogojno obsojanje ostane pod pretnjo preklica pogojne obsodbe in izreka kazni še po izteku preizkusne dobe, kar je v nasprotju z namenom pogojne obsodbe. Določba 15. člena uvaja kvalificirano obliko kaznivega dejanja prisiljenja, ki je uperjena zoper uradno osebo z namenom ustrahovanja in bi z vidika sistematike kaznivih dejanj sodila v poglavje o kaznivih dejanjih zoper javni red in mir, hkrati pa je zelo podobna kaznivemu dejanju preprečitev uradnega dejanja ali maščevanje uradni osebi, zato bi kazalo v izogib težavam pri pravni kvalifikaciji razmerje med tema dvema kaznivima dejanjema natančneje obrazložiti. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe je sporna tudi določba 17. člena, ki spreminja način pregona, če je kaznivo dejanje grožnje storjeno zoper najvišje predstavnike države ali njihove bližnje. Državna svetnica Bojana Potočan je povedala, da je Komisija Državnega sveta za državno ureditev p
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani kolegi in kolegice! Danes je pred nami novela Zakona o stvarnem premoženju države lokalnih skupnosti, ki so jo v parlamentarno proceduro vložile poslanke in poslanci, med njimi tudi poslanki Pozitivne Slovenije gospa Žgajner in gospa Komel. V prvi vrsti gre za vzpostavljanje podpornega in spodbudnega okolja za razraščanje in vzpostavitev socialno podjetniških pobud, ki je v kriznih časih toliko bolj pomembna. Ta vključuje tako aktivno participacijo lokalne skupnosti kot osebe, ki lahko s svojimi idejami prodrejo v svet podjetništva. Zakon o socialnem podjetništvu je bil sprejet leta 2011. Ta je zapolnil praznino na področju delovanja tretjega sektorja. Znano je dejstvo, da v svetu socialno oziroma družbeno odgovorna podjetja zapolnjujejo vrzeli v izvajanju in produkciji socialnih storitev, so družbeno koristna ter širijo in dopolnjujejo mrežo obstoječih javnih storitev. Njihovo delovanje torej ni namenjeno pridobivanju dobička in tako imenovani kapitalski krepitvi, ampak gre za vpetost predvsem v lokalna okolja. Tudi zato so ta podjetja toliko bolj pomembna za skladni regionalni razvoj. Ob tem Evropska unija sama ugotavlja, da je socialna ekonomija lahko tista, ki zmanjšuje neželene učinke trga dela in odpira nove priložnosti za ponovno aktiviranje ljudi in njihovih kreativnih podjetniških iniciativ za reševanje brezposelnosti. Sprejetju Zakona o socialnem podjetništvu žal niso sledile spremembe ostale zakonodaje. In to je glavni razlog za današnjo spremembo zakona. Obstoječi 29. in 30. člen Zakona o stvarnem premoženju države in lokalnih skupnosti določata, da se stvarno premoženje lahko odda v najem na podlagi metode neposredne pogodbe, če je izpolnjen eden od naštetih pogojev. V sedmi alineji pa določa, da se lahko odda v najem nevladnim organizacijam, ki delujejo v javnem interesu za izvajanje dejavnosti, za katero so ustanovljena oziroma – to torej določa 30. člen –, da se lahko nepremično premoženje, ki ga zača
Ja, spoštovani podpredsednik, mislim, da smo v neki precej čudni situaciji. Zdaj, Poslovnik ima več določb in seveda so med sabo povezane. Med njimi je ključna ta, kaj se lahko uvrsti, tako da jaz se tu načeloma v osnovi strinjam z vami, da je naredil predsednik Državnega zbora napako, da je to sploh uvrstil na dnevni red te seje, ker namreč, po drugem odstavku 59. člena, morajo biti izpolnjeni pogoji za to, da se obravnava neko zadevo. Sklicujoč se na mnenje Zakonodajno-pravne službe glede predlaganih sklepov MVK-ja, ki pravi, da se ne da natančno pretehtat, ali so ti sklepi v skladu z zakonom, ampak tudi sklicujoč se na to, da mora bit upoštevano načelo sorazmernosti, izhaja, da ta dva sklepa nista v skladu z zakonom, po 112. členu Poslovnika, ki govori o tem, kako mora Državni zbor odločat pri imenovanjih članov v organe upravljanja zavodov in podjetij. V tej določbi Poslovnika piše, da mora bit v skladu z zakonom. Ta dva sklepa nista v skladu z zakonom, ker ne upoštevata sorazmernosti. Za sorazmernost, v primeru, da je v Državnem zboru zastopanih več poslanskih skupin, kot je mest, ki se jih imenuje, pravi, da je potrebno v bistvu upoštevat ustavno načelo sorazmernosti. To so besede Zakonodajno-pravne službe, iz tretje strani. »Glede na to, da Državni zbor odraža politično pluralnost slovenske družbe, je nujno « - pravi Zakonodajno-pravna služba, - » da je ta odražena pri RTVS, kot to določa zakon, sicer bi bil ta namen onemogočen.« Pač, stvar je popolnoma jasna. Seveda teh dveh sklepov danes ne bi sploh smeli imet na dnevnem redu, tako da, jaz vam predlagam, da naredite tisto, kar je naredil predsednik Državnega zbora takrat, ko smo to imeli na redni seji, ta dva sklepa pač ne date na glasovanje, ker sta evidentno protizakonita, ker ne upoštevata Zakona o RTV Slovenija, ki jasno določa, da morajo bit zastopane stranke v Državnem zboru po sorazmernem načelu. In ne se zdaj skrivat za predsednikovo napako, da je to sploh dal na izredno sejo, ampak sprejmite vi to
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovani prisotni! Glavni cilji novele zakona, katerega sopodpisnik je tudi poslanec <PARTY> in je pred nami, so: zagotavljanje zdravja in kakovosti življenja, ki sta izhodiščna cilja družbenega in gospodarskega razvoja. Izvajalci zdravstvene in babiške nege k sodelovanju teh ciljev prispevajo izredno veliko, saj tvorijo največjo skupino zdravstvenih delavcev, ki pogosto predstavljajo prebivalcem tudi prvi stik s sistemom zdravstvenega varstva. Prav tako se nenehno spreminja vloga izvajalca zdravstvene in babiške nege, poleg tega pa še večajo tudi zahteve in potrebe prebivalstva po celostni in kakovostni obravnavi. Z vsebino, kije pred nami, se želita urediti dejavnosti zdravstvene nege in babiške nege, ki dajeta pomemben prispevek k zdravju prebivalstva. Gospod Vučko! Gospa predsedujoča, prosim! Po trditvah predlagateljev, s katerimi se strinjamo tudi v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke, bo zakonska ureditev tudi v korist državljanom, uporabnikom storitev zdravstvene nege in babiške nege, zato je razlogov za njegov sprejem še več. V poslanski skupini predlogu novele ne bomo nasprotovali. Treba pa je poudariti, da bi omenjeno področje lahko bilo že urejeno, če vladajoča koalicija ne bi ob sprejemanju prejšnjih sprememb in dopolnitev vehementno prezrla, največje število zdravstvenih delavcev. V poslanski skupini smo že na 32. seji državnega zbora prevzeli nekatera dopolnila zbornice zdravstvene nege Slovenije, zveze medicinskih sester in zdravstvenih tehnikov Slovenije, ki pa jih takrat matični odbor ni podprl kot svoje amandmaje. Dopolnila so se nanašala na strokovni nadzor, podeljen zbornici zdravstvene nege Slovenije, ki naj bi poleg nadzora vršila svetovanje nad izvajanjem dela v zdravstveni negi in babištvu, na ustrezno registracijo teh delavcev in vedenje tega registra. Na tej isti seji koalicija ni želela urediti področja medicinskih sester in babištva. To je edino področje, kjer področje zdravstva še ni urejeno.