EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni! Danes je pred nami tako imenovani trojček novel zakonov, v katerih je s spremembo predvidena izločitev področja turizma iz javne agencije SPIRIT Slovenija. Naloge se torej prenesejo na novo javno agencijo za trženje in promocijo turizma oziroma samostojno Slovensko turistično organizacijo. Tudi jaz bom predstavila stališče v okviru vseh treh zakonov. Veliko smo slišali o tem, kako ima turizem prav poseben pomen za slovensko gospodarstvo; in strinjamo se s tem. Leta 2012 je vlada sprejela predloge treh novel zakonov, s katerimi je, kot vemo, omogočila preoblikovanje institucij za spodbujanje konkurenčnosti in razvoja, podjetništva, turizma ter internacionalizacije. V SPIRIT so se tako združile TIA, JAPTI in STO. Verjamemo, da je bil sicer korak narejen v dobri nameri varčevanja. Naknaden odvzem sredstev za promocijo turizma pa je STO dokončno vsebinsko, kadrovsko in finančno degradiral. Tudi na tem primeru se lahko naučimo, kot na primerih številnih podjetij, kaj se zgodi, ko promociji odvzamemo denar v času, ko je kriza. V času izhoda iz krize se nam to vrne kot bumerang. Dosežemo to, da vzpostavimo neznosno stanje in porabimo ogromno sredstev, da ponovno vzpostavimo prepoznavnost blagovne znamke nazaj. Danes smo na podobni poti in tega se moramo zavedati. Predvsem pa se je izkazalo, da pričakovanih sinergij združitve sploh ni bilo; nasprotno, prišlo je do negativnih fizičnih in v zadnjem času tudi nekih finančnih kazalcev. Šlo je torej za združitev različnih organizacij v platformo ene organizacijske strukture. V razpravi se je velikokrat pojavilo vprašanje, kaj pa sploh pridobimo, če STO izdvojimo. Ali sama organizacijska sprememba v resnici lahko sploh kaj pomeni v vsebinskem in strateškem smislu organizacije? In odgovarjamo s teorije organizacije – da. Kajti verjamemo, da je to ključno. Ravno organizacijska struktura je namreč tista, ki velikokrat opredeljuje samo delovanje organizacije; in organizacijska strukt
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, poslanci! Seveda bi bilo smotrno in pametno, kot je bilo danes povedano, uporabiti namenjena sredstva za referendum, za socialne programe, kulturo, zdravstvo in še kaj prepotrebnega v naši družbi, ampak o tem vprašanju se morajo vprašati sami predlagatelji referenduma. Vsekakor pa tudi osebno smatram, da je ključni namen družinskega zakonika, ki ga podpiram, zaščita interesa otrok, ki so se znašli v različnih oblikah družin. Dovolite, da na temu mestu postrežem na kratko z nekaj statističnimi podatki, da bomo vedeli, s kakšnimi družinami se soočamo v Republiki Sloveniji. Zakonski par z otroki – 237 tisoč 422, kar tvori 55 %. Enostarševskih družin ima Slovenija 143 tisoč 129, 33 %, zunajzakonskih partnerjev z otroki – 49 tisoč 122, 12 %. Pri vsem povedanem in vsej različnosti, ki jih premore ne samo slovenska družba, ampak tudi globalni svet, še enkrat podpiram predlog družinskega zakonika. Takšnega, kot je. In tudi pozivam slovensko javnost, da se referenduma, če nam je že bil vsiljen, udeleži in obkroži ustrezno rešitev. Hvala lepa.
Hvala lepa, predsedujoča. Spoštovani ministri, kolegice in kolegi! V svoji razpravi se bom osredotočila v glavnem na nekatere odzive o nesodelovanju Vlade in ministrstev z lokalnimi skupnostmi in o aktualni problematiki ali pa aktualnem dogajanju danes na meji z Avstrijo, o katerem je govoril že kolega Vrtovec. Od vseh 420 tisoč migrantov, ki so vstopili v Slovenijo in iz nje tudi izstopili, je v Šentilju prečkalo mejo 182 tisoč 431 migrantov. V oktobru 2015 je bil delež Šentilja pri zapuščanju Slovenije 84 %, v novembru 50 %, v decembru pa 13 %, in sicer zaradi obnovitve centra na drugi strani, torej na avstrijski strani meje. Januarja letos je bilo prehodov zelo malo oziroma zadnjih 14 dni nič. To pomeni, da je dejansko skupaj v Šentilju državo zapustilo 50 % vseh migrantov, ki so v Slovenijo prišli. Torej, dejstvo je, da se občina in domačini spopadajo s to problematiko od vsega začetka. Verjetno njihove besede, ki govorijo o tem, kakšen je bil odnos v vsem tem času, tudi nekaj veljajo. Dobro sodelovanje tako župana in predstavnikov občine s posameznimi ministrstvi, policijo, vsemi nevladnimi organizacijami, še posebej s Karitasom in Rdečim križem, ter ustreznimi skupnimi ukrepi so že od vsega začetka omogočali normalizacijo življenja ljudi v kraju samem in okolici. Lokalne skupnosti Vlada sproti obvešča o aktualnih razmerah. Tudi včeraj je bil sestanek z župani na Ministrstvu za notranje zadeve, kjer so dobili vse potrebne informacije in odgovore na vprašanja. Ne razumem zdaj kolega Dobovška, ki je trdil nasprotno, to enostavno nekako ne drži. Vlada se je odzivala tudi na aktualne potrebe v samem kraju. Na primeru Šentilja bi izpostavila dva takšna ukrepa, ki sta, kot sem že rekla, normalizirala življenje v samem naselju oziroma kraju. Torej, gre za postavljanje postavitev začasnega postajališča ,o katerem sem že enkrat v tem zboru govorila. Druga zelo pomembna stvar je bila ponovno odprtje starega mejnega prehoda Šentilj. Avstrijski varnostni organi so zaradi v
Najlepša hvala za besedo. Upoštevala bom tudi to že dolgo uveljavljeno parlamentarno prakso in bom tudi sama povedala nekaj na splošno še, česar morda v dosedanji razpravi nisem poudarila. Izrazila sem že svoje mnenje, da je Ministrstvo za pravosodje v amandmajih, ki jih je dalo k Zakonu o kazenskem postopku, sledilo pripombam iz prakse, iz stroke in je oblikovalo Zakon o kazenskem postopku tako, da več ni dvoma o tem, da bi ga lahko sprejeli. Glede na to, da je bilo izpostavljeno: so proti, stroka, sodišče, ne vem kdo vse, in smo se potem tudi takrat pogovarjali o tem, kdo dejansko je bil proti, bi rada glede na to, da sem bila izzvana, da naj pokažem papir, kjer je Vrhovno sodišče, torej predsednik Vrhovnega sodišča Republike Slovenije povedal, da v bistvu gre za dober predlog in izrazil stališče, da temu ne nasprotuje, je magnetogram seje Odbora za pravosodje dne 13. 6. 2017. V njem je gospod Damijan Florjančič, kot si lahko preberemo, iz katerega je razvidno, da je povedal, da je zastavljeni koncept dober, da gre v pozitivno smer, da koraka tja, kamor si pravzaprav želimo – to sem ga citirala in to si lahko pogledate v magnetogramu. In je tudi povedal, citiram, »tudi ne vidimo kakšnega posebnega problema pri uvajanju preiskovalnih dejanj, ki bi v določeni meri nadomestila preiskavo tam, kjer preiskava dejansko ni potrebna.« Če to zdaj ne pomeni strinjanja z Zakonom o kazenskem postopku, kot je tukaj pred nami, potem pač ne vem, kaj to pomeni. Dalje. Na istem odboru je bila tudi predstavnica policije, mag. Tatjana Bobnar, ki tudi ni izrazila nekega izrecnega nasprotovanja Zakonu o kazenskem postopku. Za mene je pomembno to, da so se, še preden je bil zakon vložen v proceduro v parlament, ministrstva v okviru vlade tudi uskladila glede tega besedila, če želite, tudi skupaj z generalno sekretarko Vlade, in potem ne more oziroma lahko izrazi policija svoje nasprotovanje; če bi ga, pa ga tukaj na Odboru za pravosodje, ko smo obravnavali Zakon o kazenskem postopku, ni
Ljubi moji ljudje. To temo sem pozorno spremljala. Pozorno sem brala in poslušala vse vas, ki ste govorili. Ni razloga, da bi zaradi krivic, ki so se zgodile in ki so bile narejene, tudi mojemu predgovorniku to lahko odgovorim ni razloga, da naredimo nove krivice. Zato bom glasovala za. Mi smo narod, ki ni nikoli delal hudih krivic ljudem. Nismo stopili čez svoje meje. Tudi sedaj smo prišli do svoje države. S svojo kulturo smo lahko zgled vsemu svetu. Konec koncev, bodimo tako, kot je bil Prešern najbolj prešeren, najbolj slovenski. Bodimo še mi najbolj prešerni. Konec koncev imamo njegovo himno "Žive naj vsi narodi". Bodimo človeški. Ne delajmo novih krivic. Sem pa za to, da se vse krivice za nazaj, na katere ste vi prej opozorili, ko ste veliko govorili, da se te krivice popravijo. Prosim vas, bodite tako čustveno intelegentni.
Hvala. Amandma Slovenske demokratske stranke bom podprla. Ni tako, kot je rekel minister Virant, da besede ne pomenijo veliko. V tem primeru te besede zelo veliko pomenijo. Uporaba besede "izbrisani" pomeni, da se je dejansko naredil izbris in kot je že tudi gospod Grims povedal, izbris se je izvedel v nekih drugih državah, ne pa v Republiki Sloveniji. V našem primeru dejansko gre za prenos iz aktivnega registra v pasivni register, če hočete, ali v register oseb, ki so zaradi prenehanja prijave stalnega prebivališča preneseni pač v neko drugo evidenco. In vsem je bila dana zakonska možnost, da si lahko svoj status uredijo in ne tako, kot želite zavajati. Imeli so možnost, da si uredijo ali status državljana Republike Slovenije ali pa, da si uredijo prebivališče, se pravi, stalno ali pa začasno. Seveda beseda "izbrisani" ni prava in zato podpiram amandma <PARTY>, ker menim, da moramo govoriti o registru stalnega prebivalstva, ne pa o izbrisanih in pa uporabo tega nedopustnega termina.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdrav vsem skupaj. Spoštovani minister za promet! Kar nekaj besed je danes že bilo v tem parlamentu na temo o železnicah, pa naj bo tudi moje današnje poslansko vprašanje v zvezi s Slovenskimi železnicami. Sloveniji grozi ustavitev kohezijskih sredstev zaradi nespoštovanja evropske železniške zakonodaje. O tem ste se 16. marca letos pogovarjali z evropskim komisarjem za promet. Slednji je povedal, da bo v postopku kršenja zakonodaje na tem področju obravnaval vse države enako in pošteno. Gre torej za 21 držav. Seveda je med temi 21 državami Slovenija verjetno med tistimi manjšimi, če ne celo najmanjša. In prav Sloveniji bi lahko vzeli, velikim verjetno nimajo kaj. Zanima me: Kaj konkretno krši Slovenija, ki se ji očita nespoštovanje železniške zakonodaje? Zanima me tudi: Za kakšno višino sredstev gre? Omenja se namreč kar visok znesek. To za Slovenijo ogromno pomeni, 440 milijonov evrov. Zanima me tudi: Kakšne aktivnosti peljete na vašem ministrstvu, da do ustavitve kohezijskih sredstev ne bi prišlo? Torej gre za pomembne zadeve, ki bi jih v sedanjem času in pa v sedanjih razmerah bilo obravnavati prioritetno, zato sem prepričan, da boste pri mojih konkretnih vprašanjih tudi konkretno odgovorili, da bi tako parlament dobil jasne odgovore na jasno zastavljena vprašanja. Gre za, ponovno poudarjam, pomembne stvari in zato tudi pričakujem konkretne odgovore. Hvala v naprej. Hvala za te delne odgovore. Jaz moram povedati, da sem pričakoval čisto konkretno terminski načrt sprejemanja ustrezne zakonodaje, ki jo pravzaprav očita evropska komisija, ki zelo budno spremlja dogajanje pri implementaciji zakonodaje na železnicah. In tukaj že kar nekaj časa evropska komisija opozarja na to neupoštevanje in pa implementacijo evropske železniške zakonodaje. Mislim, da že od lanskega leta, od oktobra, ko je bil prvi opomin. Če seveda ne bo ministrstvo tega v terminskem planu, ki mora biti zelo zgoden, zelo hiter, opredelilo, potem se bojim, da bi zadeva l
Hvala lepa za besedo,še enkrat gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo podprli predlagano spremembo zakona o glasbenih šolah, ker menimo, da ta sprememba omogoča bolj poudarjeno uresničevanje vzgojnih ciljev, programov za glasbeno in plesno vzgojo otrok. Zdi se nam primerno, da s spremembo tretjega odstavka 32. člena odpravljamo ocenjevanja znanja učencev na predšolski stopnji in v pripravnici. Ta pouk sicer poteka le enkrat tedensko, vendarle pa gre za programe, v katere so vključeni 5 letni predšolski otroci in šest do osemletni učenci, zato je na tej stopnji ocenjevanje neprimerno. Potrebnost in prednost takega načina glasbene in plesne vzgoje v predšolski dobi in pripravnici potrjuje tudi mnenje mednarodne zveze za glasbeno izobraževanje. Večina raziskovalcev glasbene vzgoje je namreč ugotovila, da majhni otroci vedo in razumejo mnogo več glasbe, kot pa to lahko pokažejo s svojimi sposobnostmi izražanja. Najprimernejše metode po priporočilih za ocenjevanje glasbenega znanja, veščin in izražanja razpoloženja niso vezane na šolski tip ocenjevalnih lestvic. Priporočljive so druge oblike, ki omogočajo, da se otrokov v glasbeni profil izdela na podlagi glasbenega listovnika, ki lahko vsebuje primere opažanj, opisnega ocenjevanja, avdio in video posnetkov in podobno. Strinjamo se, da je dovolj, da se bo učencem ob koncu pouka v šolskem letu izdalo potrdilo o končanem programu, razvoj otrok pa bodo učitelji še naprej spremljali, vrednotili in beležili v predpisano šolstvo dokumentacijo. Pomembno pa se nam zdi, da bodo učitelji z opažanji in ugotovitvami o napredku otroka redno seznanjali starše na govorilnih urah, roditeljskih sestankih in šolskih nastopih učencev. Kot že povedano v Slovenski ljudski stranki bomo predlagane spremembe zakona o glasbeni šoli podprli. Hvala.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani predsednik Vlade, ministrski zbor, kolegice in kolegi! Današnji zgodovinsko gledano že peti poskus ustavne obtožbe v Sloveniji kaže, da <PARTY> po neki svoji stari, da ne rečem prežvečeni maniri zlorablja institute, ki jih ponuja naša ustava, naša zakonodaja. Glede na to, da smo bili v preteklosti priča že propadlim poskusom ustavnih obtožb zoper dr. Danila Türka, dr. Janeza Drnovška, dr. Mira Cerarja, in glede na današnje napovedi, da je več kot očitno, da tudi te obtožbe ne čaka nič drugačna usoda, se je morda strinjati s tem, da vsi ti pretekli predsedniki vlad, vključno z aktualnim, zasedajo skorajda nekakšno častno mesto, nekoč v prihodnosti bo morda celo to neko dobro znamenje za vsakega predsednika Vlade, če je dobil eno od obtožb <PARTY>. Skratka, statistika vam ne gre v prid. Verjamem, da tudi današnji izid ne. Problematično se nam pa zdi to, da skušate s tem dejanjem ne samo nekako omalovaževati delo aktualnega predsednika Vlade, ampak tudi sebe predstaviti kot tiste, ki se borite za neke ustavne vrednote, za ustavni red. Pa vam bom morda kasneje še kaj več povedal v zvezi s tem, nastavil ogledalo. Bi pa morda uvodoma začel s samo ustavno obtožbo oziroma predlogom sklepa, ki ga imamo danes na mizi. 119. člen Ustave Republike Slovenije pravi: »Predsednika vlade ali ministre lahko državni zbor pred ustavnim sodiščem obtoži kršitve ustave in zakonov, storjene pri opravljanju njihovih funkcij.« Predsednika Vlade obtožujete, da je s svojim ravnanjem oziroma njegovo opustitvijo odgovoren za nadaljevanje neustavnega stanja, ki je posledica neizvršitve odločbe Ustavnega sodišča iz leta 2014, ki se tiče financiranja zasebnih šol. Vprašanje, ki se nam kot prvo zastavlja, je, če je predsednik Vlade odgovoren za nadaljevanje neustavnega stanja, neustavno stanje pa se nanaša na vsebino nekega zakona, kako pa naj bi ga potem prekinil, če predsednik Vlade ni zakonodajalec. Zakone namreč, spoštovane kolegice in kolegi,
Spoštovani predsednik Državnega zbora, hvala za dano besedo. Cenjena ministrica, ki je trenutno zunaj, državna sekretarka, cela njena ekipa, kolegice in kolegi! Ko govorimo o predlogu zakona glede urejanja prostora, moram priznati, da sem, ko sem prvič slišal, da to pride v Državni zbor, bil vesel. Vesel predvsem zaradi razloga, ker je mnogo težav zunaj tega Državnega zbora v Republiki Sloveniji na vseh področjih. Pokazatelj, da je veljavni zakon slab, je dejstvo, da imamo preko 10 tisoč črnih gradenj pa ogromno gradenj, ki so v neskladju s predpisi. Ko sem rekel, da sem bil vesel, da se je ministrica s svojo ekipo, z ministrstvom lotila tega predloga zakona, ki je danes v prvi obravnavi v tem Državnem zboru, sem bil vesel predvsem zaradi tega razloga, ker je ministrica, kar je tudi sama povedala, delala na področju izdajanja gradbenega dovoljenja in je bila tudi županja ene večjih občin v Sloveniji. Seveda verjamem, da na obeh področjih je bila uspešna. Če kdo pozna pomanjkljivosti dosedanjega zakona, ki je mnogo težav povzročil državljankam in državljanom Republike Slovenije, je to ona. Tudi jaz moram izpostaviti številno ekipo, ki je danes tukaj poleg ministrice. Poraja se mi vprašanje, da ministrica, tisto, kar ste doživeli v svojih prejšnjih službah, tako na upravni enoti kot tudi na občini, v kateri ste bila županja, ste doživeli mnogo težav in s svojimi sodelavci, ki so danes okrog vas pa tudi na ministrstvu, niste dosegli namena tega novega predloga zakona, ki je danes pred nami. To je dejstvo. Eden od poslanec na moji desni je celo rekel, da smo mi nasprotniki tega zakona, pa nismo. Jaz bi celo, spoštovana ministrica, vas pozval, pa ni treba vaš čas kratiti, tisti, ki smo iz poslanske skupine v Odboru za infrastrukturo, pošljite k nam tudi vaše sodelavce mogoče za dve uri, da se z njimi pogovarjamo o življenjskih stvareh tega zakona, o življenjskih stvareh, ki mučijo državljanke in državljane. Jaz sem že nekaj časa nazaj omenil zakon, ki ga imajo v Avstriji
Repliko, ker sem bil direktno izpostavljen. Mogoče je kolega Siter narobe razumel. Jaz sem samo omenil, dejstva, ne projekcije. Dejstva pa so: 2008 so bili bruto prihodki iz iger na srečo približno 418 milijonov, leta 2019 so bili pa 323. To pomeni upad prihodkov za 100 milijonov evrov skoraj in s tem se nihče ne ukvarja. Zakaj? To so tudi manjša sredstva tako za humanitarne organizacije kot športne organizacije. Kot sem omenil, prepričan sem, da zaradi odhoda igralcev v tujino. Danes pa ta zakon omogoča, da se bo vsaj en del igralcev v Slovenijo vrnil in da se bodo s tem povečali tudi prihodki, tako za FIHO kot za Fundacijo za šport. Edino to. Hvala.
Ja, hvala še enkrat. Minister, zapletate se v nasprotja. Po eni strani pravite, da imajo prihodnost vsi vojaki. Zakaj torej, če gre za avtomatizem – ali nadaljevanje kariere v vojski ali nadaljevanje v drugih resorjih –, če je to avtomatizem, zakaj potem kategorično zavračate pogodbe za nedoločen čas? Ker če jih namreč ne bo, potem odpade tudi ta argument o najemanju stanovanjskih posojil, ker bo treba vedno znova čakati na 45. rojstni dan, torej na ta prelomni datum. To je tudi ene vrste zavajajoče do prihodnjih in sedanjih vojakov. To pa morate priznati. In ko govorite o socialnem dialogu pri urejanju socialnega statusa, ta je namreč nujen, socialni dialog v tem primeru je ta zakon. In o tem zakonu govori Sindikat vojakov Slovenije, da sprememb zakona ni dobil niti v mnenje, usklajevanja pa sploh ni bilo. In očitno ste še vedno poslanec. Ko ste prejle navajali 100.b člen Zakona o obrambi. Navajali ste drugo alinejo, drugi stavek: »Sindikat ne more dajati mnenja k aktom vodenja in poveljevanja v vojski oziroma so njegova mnenja za ministra in načelnika generalštaba ter druge poveljujoče neobvezna.« Še naslednji odstavek bi morali prebrati: »Sindikat ne glede na prejšnji odstavek daje mnenje k elementom, ki so podlaga za določitev plače delavcem na obrambnem področju, o primerljivosti s plačami v javnem sektorju.« Glede tega zakona jih vi po mnenju niste niti povprašali. Torej ste lasten zakon o obrambi kršili. Niti povprašali jih niste za mnenje. In lepo, da ste priznali, da je predlog današnjega zakona copy-paste že prejšnjih rešitev. Najprej ste sicer trdili, da je to bilo s strani ministra za javno upravo Medveda, še pred tem pa ministrice Katič. In potem se sprašujete, zakaj zakona ne podpiramo. Ogromno mu še manjka. Ampak, kot sem prej rekel, boljši je kot nič.
Spoštovani! V urejenih razmerah gospodarskega poslovanja pravzaprav pojma "plačilna nedisciplina" ne bi smeli poznati. Postavlja se vprašanje, ali je poslovni bonton, ki nastane v razmerju med upnikom in dolžnikom v trenutku terjatve, prepuščen zgolj poslovni etiki dolžnika ali pa je plačilna nedisciplina širši problem. Menimo, da ima v Sloveniji plačilna nedisciplina zagotovo širše razsežnosti. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo že velikokrat poudarili, da želimo v težkih ekonomskih razmerah, v kakršnih se je Slovenija znašla, podpreti vse tiste ukrepe, ki bodo prispevali k večji gospodarski aktivnosti. Na žalost zadnji makroekonomski kazalci niso ravno spodbudni za sedanjo vlado, ki jo tvorijo koalicijske stranke <PARTY>, <PARTY>, <PARTY> in <PARTY>. O razlogih, zakaj smo pod to vlado v takšni situaciji, je na ponedeljkovi seji nazorno ob grafih spraševal predsednika Vlade tudi naš poslanski kolega mag. Andrej Vizjak. Je torej upanje, da bodo predlagane spremembe zakona o izvršbi in zavarovanju dosegle svoj namen, kot ga v svoji obrazložitvi pojasnjuje Vlada? Menimo, da je bil velik korak naprej storjen že v prejšnjem mandatu vlade Janeza Janše, ko je bilo s tedanjimi spremembami tega zakona vpeljano elektronsko vlaganje predlogov za izvršbo v postopku izvršbe na podlagi verodostojne listine na predpisanih obrazcih pri novem posebnem oddelku Okrajnega sodišča v Ljubljani v novoustanovljenem centralnem oddelku za verodostojno listino. Ravno v informatizaciji in avtomatizaciji postopkov izdajanja odločb in na sploh elektronskem vlaganju vlog in drugih pisanj, ki obvezno veljajo za notarje, odvetnike, izvršitelje in državno pravobranilstvo, vidimo uspešen in učinkovit prispevek k finančni disciplini. Hitro razreševanje postopkov gre v korist pravni varnosti upnikov pri zavarovanju njihovih terjatev in zmanjšuje morebitne špekulacije dolžnikov pri izpolnjevanju svojih obveznosti, vsaj tako so pokazale dosedanje pozitivne izkušnje centralnega oddelka
Hvala gospod predsedujoči. Še enkrat pozdravljeni! Pred nami je predlog zakona, ki odpravlja pomanjkljivosti prenosa evropske direktive, ki določa vrednost škode na drugi stvari. Zakon o varstvu potrošnikov v drugem poglavju ureja odgovornost proizvajalca za blago z napako. Na ravni EU to področje ureja direktiva, ki določa smernice za odgovornost proizvajalcev za škodo, ki je nastala zaradi napake na njihovih izdelkih in je bila sprejeta z namenom približevanja zakonov članic EU. Uskladitev zakonodaje na tem področju se nam v Poslanski skupini Desus seveda zdi pomembna, saj bi sicer na skupnem trgu EU lahko prišlo do razhajanj, izkrivljanja konkurence ter škodovanja prostemu pretoku blaga. Vsebina direktive je bila sicer v slovenski pravni red prenesena že leta 1998 z Zakonom o varstvu potrošnikov. Kasnejši zakon o spremembah in dopolnitvah tega zakona pa je spreminjal 4. člen drugega poglavja, ki se je nanašal na pretvorbo valute iz takratnih slovenskih tolarjev v novo nacionalno valuto evro. Ker pri pretvorbi valute niso bile upoštevane spremembe tečajnega razmerja, je prišlo do neustreznega prenosa direktive, saj je zakon določal, da mora vrednost škode na drugi stvari, ki jo je bil proizvajalec dolžan povrniti, preseči 400 namesto 500 evrov. Na pomanjkljivost je opozorila tudi Evropska komisija. Konec prejšnjega leta je bil v Uradnem listu EU objavljen še popravek direktive v slovenskem jeziku, ki določa, da gre za odbitek franšize 500 evrov in ne samo za pogoj preseganja škode 500 evrov ali več. S strani koalicijskih partnerjev je bil zato vložen amandma, ki sledi popravku direktive. Tako je zdaj s predlaganim zakonom proizvajalec dolžan povrniti škodo na drugi stvari, če je poškodovana stvar običajno namenjena za zasebno uporabo in jo je oškodovanec pretežno uporabljal za zasebno uporabo, pri čemer znaša soudeležba oškodovanca pri škodi 500 evrov. Ob morebitnem vprašanju, ali bodo potrošniki, ki so v skladu z obstoječim zakonom že sprožili pravdne postopke, p