EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, predsedujoča. Lepo vse pozdravljam! Državni zbor je decembra lansko leto sprejel interventni zakon za odvoz nakopičene odpadne embalaže in odpadnih sveč. Ministrstvo za okolje in prostor pod vodstvom bivšega ministra Lebna je v predlogu zakona zapisalo, da odgovornost za odpadke prevzema država, tako pri odpadnih nagrobnih svečah kot pri embalaži. Hkrati poskrbi tudi za izbiro izvajalca, ki bo v imenu države poskrbel za odvoz le-teh. Izvajalec bo moral odpeljati in obdelati odpadno embalažo za največ 120 evrov na tono brez DDV, plus odpadne nagrobne sveče za največ 200 evrov na tono plus DDV. Težava je nastala, ker so družbe z ravnanjem z odpadno embalažo, ki bi morale izvršiti odvoz, začele trditi, da so prevzele vse količine, za katere so jih zavezanci pooblastili in jim plačali embalažnino. Inšpektorji za okolje in prostor so na podlagi zakona o interventnem odvozu izvršili oglede pri izvajalcih javne službe zbiranja odpadkov in upravljavcev pokopališč. Zadeve so pregledali in za interventni odvoz označili 13 tisoč 700 ton odpadne embalaže in 695 ton odpadnih nagrobnih sveč. Lansko leto je država komunalam, ki niso mogle čakati na interventni odvoz odpadne embalaže, s spremembo uredbe dogovorila, da se z izvajalci o odvozu dogovorijo same. Ministrstvo za okolje in prostor je prejšnji teden odločilo, da ne odda javnega naročila za odvoz in obdelavo odpadne komunalne embalaže in nagrobnih sveč v treh od skupno petih opredeljenih sklopov javnega naročila. V začetku aprila ministrstvo ni prejelo nobene ponudbe v roku, ki ga je samo večkrat podaljšalo. Ministrstvo za okolje je javno naročilo, s katerim naj bi izvedlo odvoz, razdelilo na pet sklopov: na odvoz odpadne embalaže na območjih A, B, C ter na odvoz odpadnih nagrobnih svet na območjih A in B. Območje A obsega 80 občin iz pomurske, podravske in koroške statistične regije, območje B obsega 61 občin v savinjski, zasavski, posavski regiji in statistični regiji jugovzhodne Slovenije. Območje C pa o
Najlepša hvala za besedo, gospa podpredsednica. Ponovno moram kot eden izmed podpisnikov interpelacije, kot predlagatelj, izraziti veliko razočaranje, da mi tukaj interpeliranega ministra dr. Gregorja Viranta sprašujemo z natančnimi vprašanji, minister pa po nekaj urah razprave ni dal še niti enega, niti enega odgovora. Poslušamo predavanja, ki jih je seveda vajen, kar je seveda njegova odlika, njegova odlika, olika pa je, da minister poslancem odgovarja ne glede na to, če so iz koalicije ali iz opozicije. In tukaj bi rad ministra ponovno spomnil, kar večkrat tukaj poudarjam, človek stoji in pade na etiki. Politik stoji in pade na etiki. Minister stoji in pade na etiki. In res si težko predstavljam in upam, da se mi nikoli ne bo zgodilo, da bi kdaj lustriral svoje sodelavce ali pa bivše sodelavce. Kaj se mora dogajati v duši nekega človeka, ki ilustrira svojo sodelavko, kolegico ministrico, s katero je nekoč sedel na številnih sejah Vlade in skupaj sprejemal dobre odločitve za to državo? In kaj se mora dogajati v duši človeka, ki lustrira svojega nekdanjega sodelavca? Verjamem, da si na to vprašanje težko odgovarja tudi minister sam, tudi sam sebi. Ampak to so njegove osebne odločitve, to niso strankarske odločitve, ker jaz izjemno cenim kolegice in kolege, poslanke in poslance iz Državljanske liste, ki gotovo pri teh odločitvah ministra za notranje zadeve gospoda Viranta niso imeli nič. Ko se je enostavno spomnil in rekel, da Mojca Kucler Dolinar ne more biti načelnica upravne enote Ljubljana, ker se menda nekateri niso smeli prijaviti na razpis oziroma na poziv. Takšnih razlogov si lahko izmislimo najmanj 500. In ignoranca, ki jo včeraj in danes doživljamo. Enostavno govorimo tukaj v prazno, ministra pa ni in se požvižga na naše razprave. Seveda ne more cel dan sedeti tukaj, normalno, da ne, saj človek ima najmanj biološke potrebe, če ne kaj drugega. Bilo bi pa korektno, da bi na to, kar mu pisno in ustno očitamo v interpelaciji, tudi odgovoril, saj to je pravzapr
Hvala lepa. Spoštovani! Pred poslankami in poslanci Državnega zbora sta danes imeni dveh kandidatk, ki ju želi premier dr. Miro Cerar v svoji ministrski ekipi. O predlogu za novo ministrico za izobraževanje, znanost in šport odločamo že tretjič v tem mandatu. Kljub temu, da na pol v šali govorimo, da upamo, da bo v tretje šlo rado, je situacija daleč od smešne. Ministrstvo že nekaj mesecev nima vodstva s polnimi pooblastili, ki bi se ukvarjalo samo s tem področjem, resor pa je pred resnimi izzivi, in to predstavlja veliko težavo. Skrajni čas je, da Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport ponovno dobi ministra oziroma ministrico, ki bo vso svojo pozornost namenjala tem področjem dela. Tako kot za celotno Vlado, tudi za posamezna ministrstva velja, da se morajo prenehati ukvarjati samo s kadrovskimi vprašanji, temveč naj v ospredje postavijo pomembna vsebinska vprašanja. Na področju izobraževanja so to zagotovo vprašanja financiranja zasebnega in javnega šolstva, obravnava otrok s posebnimi potrebami, reševanje težav na področju učbeniške politike, povezovanje izobraževanja z gospodarstvom ter honorarji profesorjev, ki so žal odnesli prvotno ministrico za izobraževanje. Kandidatka za ministrico dr. Maja Makovec Brenčič je na zaslišanju na odboru predstavila svoje poglede na ta vprašanja, vendar je pred njo še veliko izzivov, predvsem na področju predšolskega, osnovnošolskega ter srednješolskega izobraževanja, kjer bi morala po našem mnenju svoja stališča predstaviti bolj poglobljeno. Razumemo, da je strokovnjakinja za visoko šolstvo, zato lahko le upamo, da bo za ostala področja prisluhnila strokovnjakom in z enako odločnostjo vodila resor na vseh področjih. Kandidatka za ministrico za obrambo gospa Andreja Katič za razliko od kandidatke za ministrico za izobraževanje, znanost in šport ni politična neznanka. Prihaja iz poslanskih vrst in je celo podpredsednica Državnega zbora. Zato nas v Zavezništvu veseli, da se je predsednik Vlade odločil, da bo sprejel njeno
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Spoštovani predsednik Vlade, ministrski zbor! Moram reči, da si že lep čas želim, da bi vas pozdravila v hramu demokracije, ampak na žalost ne mine seja Vlade, na kateri ne bi žal imela občutka, da sedim v hramu zlorabe demokracije. Pobudnica zlorab je na žalost Lepo bi prosila, če lahko povem v tišini in med vami so tudi, mislim, da ste prav vi nekdanja šolnica. Pa kot je že kolega Aljaž rekel: »Bonton veleva, da tisti, ki govori, ima posluh.« Hvala lepa. Na sejah Državnega zbora imam občutek, da sedim v hramu zlorabe demokracije, namreč ure in ure razprav je bilo opravljenih ob vloženih neštetih zakonih, ki v resnici niso bili vloženi z namenom, da bi se razmere izboljšale, pač pa so pod hinavsko pretvezo skrbi za državljane vloženi zgolj kot motilci nemotenega dela Državnega zbora, Vlade, ne nazadnje tudi predsednika Vlade. Na žalost je pobudnica teh zlorab ravno opozicija, čeprav je v razvitih demokracijah vloga opozicije izjemno pomembna. Namreč, opozicija koalicijo opozarja, kaže s prstom na napake, preverja, konstruktivno pomaga k boljšemu stanju v državi, pri nas pa, kot sem že povedala, opozicija oziroma, žal, največkrat <PARTY> načrtno otežuje delo in krade čas. Naposlušala sem se neskončnih ponavljanj enih in istih stališč opozicije. Ko smo že pri šoli, z njo nisem imela težav, slišim enkrat in razumem, kaj je bilo povedano, nisem potrebovala plonklistov. Kar govorim, to si pripravim sama, ampak imam občutek, da opoziciji šola ni ravno šla, ker imate občutek, da nam je treba stvari ponavljati v nedogled. In če morate za boljše razumevanje stvari slišati velikokrat, ne glede na vso nesmiselnost ponavljanja, ampak danes gre za mojega predsednika Vlade in predsednika moje stranke, bom pač vse ponovila še enkrat, vi pa sedite in me poslušajte, tudi jaz sem vas, bi pa zdaj pojejte svoje zdravilo še enkrat. Torej, pri današnji ustavni obtožbi ne gre za to, da se ne bi spoštovalo ustavnega reda. Problem je, da decembra Državni
Hvala lepa, predsednik. Gospod minister, kolegice in kolegi! Lep pozdrav tudi vsem, ki so zgoraj na balkonu. Iz današnjega poročila, ki ga obravnavamo v zvezi z oklepniki 6x6, so nekatere zadeve eksaktno in jasno zapisane. Zelo eksaktno so zapisane. Zelo eksaktno so zapisane v povzetkih ugotovitev, kjer so ugotavljali, da večina projektov v okviru izvajanja temeljnih razvojnih programov na Ministrstvu za obrambo, ki so bili predmet preiskave, ni bila izvedena dovolj transparentno in skrbno in v smislu skrbnega gospodarja. Da je temu tako, smo na to opozarjali že leta 1999, vendar se žal takratne koalicije, sedanje opozicije, seveda, nič takšnega ni prijelo. Odbor Državnega zbora za nadzor proračuna je o reviziji na Ministrstvu za obrambo Republike Slovenije ugotovil in seveda to priznal, jasno, tudi takratni minister Jelko Kacin in je celo poudaril, da je v poročilu zapisano, da se je 100 milijard slovenskih tolarjev več porabilo, kot je bilo po zakonu o TRPE dovoljeno. Potem se v tem svojem izvajanju pravzaprav jezi nad temi, ki so poročilo pripravili, torej nad Računskim sodiščem. Nekateri celo takrat v koaliciji so bili kritični do takšnega načina, 100 milijard, to je približno 40 milijonov evrov danes. Recimo, Feri Horvat je bil s takšnim poročilom nezadovoljen in je zahteval od takratnega ministra Jelka Kacina, zakaj vendarle Ministrstvo za obrambo ni dalo odgovora na to početje, zakaj je porabilo pravzaprav 65% več sredstev kot je bilo po zakonu dovoljeno. No, ampak zaradi tega in zakaj sem to tudi povzel, seveda me ne čudi, kaj se je dogajalo potem v naslednjem mandatu od leta 2000 do 2004, ko je v poročilu zapisano, da če bi v letu 2004 ne prišlo do zamenjave vlade, bi se pisno o nameri za dobavo vozil 8x8 z Viator&Vektor oziromas Sistemsko tehniko realiziralo na podoben način, kot se je to zgodilo s pismom o nameri za vozilo 6x6. To pomeni, kakšna je pravzaprav razlika. Vse to se je delalo prej, pred to vlado, pod mizo, netransparentno; skratka, delalo se j
Hvala lepa, kolega podpredsednik, za besedo. V poslanskem klubu Liberalne demokracije bomo spremembo podprli, čeprav se zavedamo, da je to samo en kamenček v mozaiku splošne prevencije in delovanja zoper kakršnokoli zlorabo pirotehničnih sredstev ali eksplozivov in tudi za preprečevanje hudih nezgod. Takšen ukrep nam bržkone ne bo prinesel lovorik s strani mnogih naših otrok, ki želijo veselo pokati ob raznih praznikih in podobnih dogodkih. Verjetno bi zadostovala že ena sama slika nesreče v medijih, da ne rečem že udeležba v takem tragičnem dogodku, izguba prsta, roke ali še kaj hujšega, da bi spremenili svoje mnenje. To pa tudi kaže na to, kar je bilo danes večkrat povedano. Namreč, da kakršnakoli prohibicija, kakršnakoli prepoved enostavno ni dovolj. To lahko vidimo na področju porabe alkohola, cigaret, mamil, eksplozivov in še bi lahko naštevali. V celoti ali pa večinoma se strinjam s kolegom poslancem Jelinčičem Plemenitim, ki pravi, da je treba pripraviti nov predpis, ki ne bo mešal hrušk in jabolk, temveč bo različna eksplozivna telesa pač različno opredelil. Kakorkoli že, ta zakon bo med drugim poostril nadzor in skrajšal čas uporabe pirotehničnih sredstev za 19 dni. Prosim lepo, če to ni en kamenček v mozaiku, potem seveda nič ne rečem. Napredek se dosega običajno z majhnimi koraki. Številni koraki prispevajo potem k hitrejši poti do cilja. Zadovoljni smo, da je matični odbor in očitno tudi kolegi poslanci prevzel našo pobudo, ki temelji na pobudi zavoda za zdravstveno varstvo Murska Sobota, ki skrajšuje čas uporabe teh pirotehničnih sredstev, kajti takšna prodaja eksplozivnih oziroma pirotehničnih sredstev, omejena na krajši čas, kot ga določa veljavni zakon, je en velik dosežek in bo gotovo zmanjšala število žrtev oziroma poškodb. To bomo lahko videli že naslednje leto. Ampak dejstvo je, da se vzgoja začne doma, da lahko starši sami s svojim vzorom pokažemo svojim otrokom, kakšen odnos imamo do tega. Sam na primer nisem nikoli uporabljal petard in jih brž
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem skupaj. V Združeni levici, kot smo že večkrat povedali, smo iskali kandidata, ki bi ustrezal trem kriterijem: prvič, da ne bi bil vpleten v zgodbe s preteklo neslavno sanacijo bank, drugič, da bi šlo za kandidata ali kandidatko z izrazito osebno integriteto in tretjič, da bi šlo za kandidata ali kandidatko, ki bi s svojim ekonomskim znanjem in s svojimi osebnimi stališči konec koncev tudi političnimi prepričanji bil sposoben in voljan se zoperstaviti neoliberalni ortodoksiji, ki trenutno vlada v Svetu Banke Slovenije. Tukaj ne govorim o nekih osebnih preferencah guvernerja in viceguvernerjev, ampak o stališčih, ki se odražajo v ključnih dokumentih in pa ključnih politikah Banke Slovenije. Konec koncev lahko v vseh njihovih dokumentih preberemo zagovore tako imenovanih strukturnih reform privatizacije in nadaljnjega zmanjševanja delavskih pravic, ki se potem prevajajo v ukrepe, kot so odločbe o dokapitalizaciji bank, ki so bile v preteklosti, kot so že moji predhodniki povedali, sporne, v ukrepe izbrisov malih delničarjev, ki ga razrešujemo še danes, in konec koncev postavljanje kreditnih zahtev bankam, ki je eno od ključnih generatorjev kreditnega krča pri nas od leta 2010. Med šestnajstimi kandidati, ki so se javili za to funkcijo, na žalost človeka, ki bi ustrezal temu, nismo našli. Kljub temu pa je imel predsednik republike vsaj nekaj manevrskega prostora, da bi znotraj teh izluščil najboljše a mu je ta naloga spodletela. Treba mu je sicer priznati, da je s seznama izločil dva kandidata, ki sta odgovorna tudi osebno za preveliko dokapitalizacijo bank in s tem za povečanje javnega dolga, torej kandidata, ki sta odigrala precejšnjo vlogo pri opravičevanju ukrepov, ki so jih diktirali evropski uradniki. Kot smo že večkrat videli, pa ti ukrepi niso imeli podlage v veljavnih evropskih direktivah. Kar se našega reda tiče, pa so sporni, in to je najbrž tudi razlog, zakaj si trenutni finančni minister ne upa dovoliti Računskemu sodišču
Hvala, gospa predsedujoča. Dober dan vsem! V zvezi s predlaganim referendumom naj najprej izpostavim, da je omenjeni globalni sporazum, dogovor o migracijah, del mednarodnega procesa za ureditev globalnih migracij, ki ga je Organizacija združenih narodov vodila več let. Določa pa več ciljev na tem področju, med katerimi so: ureditev pravnega statusa migrantov, zaščita ranljivih skupin, žensk in otrok, spoštovanje človekovih pravic, solidarnost in krepitev dialoga, izmenjava informacij med državami ter preprečevanje nezakonitih migracij in trgovine z ljudmi. S temi cilji soglašamo tudi v Poslanski skupini Stranke modernega centra, seveda ob neizpodbitnem dejstvu, da nam je na prvem mestu interes in blaginja državljank in državljanov Slovenije. Globalni dogovor o migracijah je pravno nezavezujoč dokument, ki ne prinaša novih mednarodnopravnih obveznosti, temveč temelji na že obstoječih mednarodnopravnih instrumentih. Poudarjamo, da dogovor ne odpira vrat za migracije, ločuje med legalnimi in nelegalnimi migranti ter ni v nasprotju z mednarodnim in evropskim pravom. Še več, dogovor ne zavezuje k spremembam nacionalne zakonodaje in poudarja suvereno pravico države, da sama oblikuje lastno migracijsko politiko. Gre torej za dogovor na svetovni ravni, ki ga podpira več kot 150 držav, med drugim tudi velika večina držav članic Evropske unije, samo pet držav tega sporazuma ni podprlo! Z njihovo odločitvijo se ne strinjamo, saj se vsi skupaj moramo zavedati, da migrantske problematike ne more nobena država rešiti sama. Zavzemamo se za enoten pristop na področju migracij tako na evropski kot na globalni ravni. Pravi pristop je sodelovanje, pravi dokaz za to pa je med drugim tudi obvladovanje migrantskega toka v letu 2016, ko je na pobudo Slovenije prišlo do zaprtja tako imenovane balkanske poti, kar je terjalo sodelovanje z Makedonijo in drugimi državami na tej poti. Obžalujemo, da skušajo opozicijske stranke v Državnem zboru že več mesecev globalni dogovor zlorabiti za ustra
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana sekretarka, drage kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo skrbno spremljali postopek v zvezi s sprejemanjem sprememb pravil fundacije. Fundacija, ki preko razpisa športnim organizacijam letno razdeli več kot 10 milijonov evrov, je namreč ključni podpornik vrhunskega športa pri nas. Zato v mesecu januarju, ko je bil pred nami prvi predlog, ni bilo mogoče sprejeti besedila, ki je imelo številne vsebinske in tudi formalne pomanjkljivosti. Danes je pred nami nov predlog, ki je bil soglasno podprt tudi s strani članic in članov matičnega delovnega telesa. Predlagatelj, to je Fundacija za šport, je odpravil nekatera nesoglasja v zvezi s področno zakonodajo, v skladu s pristojnostmi, ki jih tudi ima. Novosti, ki jih prinaša predlog sprememb imajo podlago v zakonu o lastninskem preoblikovanju, zato predlog ne širi niti pravic, niti obveznosti. Vsebina pravil se zgolj usklajuje z veljavno zakonodajo, ki je bila sprejeta v prejšnjem mandatu. Novela zakona o lastninskem preoblikovanju je v letu 2007 namreč vnesla naslednji pomembni novosti. Prvič, poklicno opravljanje funkcij direktorja, ter drugič, odločanje fundacije o finančnem računu, zaključnem računu in pa pravilniku o pogojih, merilih in postopku za razdelitev sredstev fundacij z dvotretjinsko večino, namesto do sedaj določene večine vseh članov. Poleg tega se v predlog sprememb ustrezno umešča tudi komisija za pritožbe, ki je, glede na to, da fundacija letno sofinancira več kot 600 programov, nujno potreben organ. Simbolika je, da pravila sprejemamo le nekaj dni po tem, ko je v petek fundacija objavila redni letni razpis, s katerim bo med športne organizacije v letu 2010 razdelila 13,5 milijonov evrov, kar je 33% več kot letos. In zato nas veseli, da v času, ko je v delovanje športa globoko zarezala ekonomska kriza, obstaja tudi neka svetla luč za slovenski vrhunski šport. Nanj smo v zadnjem času tako zelo ponosni vsi, zato je prav, da mu poleg lepih
Hvala lepa gospodu poslancu Terčonu za to pobudo, tako sem razumel vprašanje. Lahko zagotovim, da bomo izvedli evalvacijo te reorganizacije, ki datira v dano leto 1995. Sedanje analize nam ne kažejo, da bi intervencijski časi oziroma stopnja preiskanosti bila v kakršnikoli zvezi s temi organizacijskimi spremembami. Ta organizacijski koncept izhaja iz tega, da je varnostno pokrivanje zagotovljeno tudi v tistih delih, kjer ni policijskih postaj oziroma oddelkov. To pa seveda ne izključuje tega, kar sem rekel, da bomo izvedli evalvacijo tega delovanja, izdelali analizo, vas seznanili s temi izsledki in na tej podlagi tudi oblikovali rešitve. Hvala lepa. Spoštovani gospod poslanec ima verjetno v mislih begunce, ki so nastanjeni v okviru centrov Urada za begunce pri vladi. Status teh oseb je, to so osebe z začasnim zatočiščem. Vlada je v lanskem letu sprejela usmeritve in politiko spodbujanja vrnitve, tudi z denarnimi zneski, ki jih je priznavala za vrnitve na domove v določenih obdobjih. Nekaj rezultatov te aktivnosti je bilo, tako da beležimo sedaj nekaj več povratka v domove. Seveda pa je ta aktivnost privedla tudi do ugotovitve, tako kot ugotavlja sam gospod poslanec, da bo potrebno za veliko večino teh ljudi sprejeti programe integracije, ker so njihove odločitve kljub materialnim stimulacijam takšne, da želijo ostati v Sloveniji. Zato pripravljamo skupaj z drugimi ministrstvi programe integracije, ki jih bomo tudi predstavili, lahko tudi podrobneje v pisnem odgovoru na to poslansko vprašanje.
Hvala še enkrat za besedo. Še enkrat vsem skupaj lep pozdrav! Vlada Republike Slovenije je pred nekaj dnevi v zakonodajni postopek vložila zakon, namenjen pospešitvi odprave posledic nedavne ledene ujme. Ta zakon naj bi, kot obljublja Vlada, uredil vsaj tiste nujne intervencijske in sanacijske ukrepe za odpravo posledic ene najhujših naravnih nesreč, ki je v zadnjih desetletjih prizadela našo državo. Sedaj veljavni zakon s področja varstva pred naravnimi nesrečami in predvsem s področja odprave posledic naravnih nesreč namreč ne ureja v celoti področja ukrepov za primer žledu. Zato je bilo nujno potrebno pripraviti hitro in učinkovito rešitev v obliki intervencijskega zakona. Moram pa povedati, da smo v Slovenski ljudski stranki od tega zakona vendarle pričakovali bistveno več. Predvsem smo pričakovali, da bo Vlada za tako hudo naravno nesrečo s tako težkimi posledicami zagotovila bistveno več denarja. Ljudje se upravičeno sprašujejo, kako da je za sanacijo bank kar tako čez noč mogoče zagotoviti več milijard, kako da se razne mednarodne svetovalce in za nagrade bančnikom mimogrede najdejo milijoni evrov. ko pa državo in njene ljudi prizadene tako huda ujma, ki se meri v stotinah milijonov, pa Vlada ne najde več kot 13 oziroma sedaj s popravki matičnega odbora 15 milijonov evrov. Druga stvar, ki je pri tem zakonu prav tako problematična, je njegova vsebina. Presenečeni smo ob branju predloga zakona ugotovili, na primer, da kar takole, mimogrede povozi ustavno zagotovljene in varovanje pravice lastnikov zemljišč, da uvaja nove komisije, ki so sicer že predpisane z drugimi zakoni v zvezi z naravnimi nesrečami, in da spreminja nekatere pristojnosti. V nadaljevanju je na te napake in na neoperativnost predlaganega zakona opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, ki je podala pripombe skoraj na vse člene zakona in posledica vsega skupaj je bila, da so zakon o ukrepih za odpravo posledic žleda med 30. januarjem in 10. februarjem 2014 spisali včeraj pravzap
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni predstavniki ministrstva, lepo pozdravljeni poslanke in poslanci. Že na prvi in drugi obravnavi zakona na seji Državnega zbora smo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke napovedali, da sprememb Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije ne bomo podprli. Zakon prinaša spremembe v delu, ki govorijo o sestavi Sveta Fundacije za šport, direktorju Fundacije in administrativnem upravljanju Fundacije za šport; torej v tistih delih, ki smo jih v zakonu spreminjali maja 2012 z namenom, da zakon dejansko približamo športu in uporabnikom športa, da povečamo demokratičnost športa in preprečimo monopol ali kolizijo interesov znotraj Fundacije za financiranje športnih organizacij. Obstoječi zakon nikogar ne odriva. V Svetu Fundacije za šport imajo možnost sodelovati vsi. Tudi Olimpijski komite Slovenije ima danes v njem svoje predstavnike, tako da so spremembe zakona nepotrebne. Te predlagane spremembe vodijo v čisto privatizacijo športa znotraj Olimpijskega komiteja Slovenije, saj novela zakona kot predlagane spremembe prinaša novo sestavo Sveta Fundacije za šport, kjer bo kar 12 članov od 17 predlagala skupščina OKS. Torej bo imel v Svetu tri četrtine svojih – večino. Da se s tem zelo velike pristojnosti in monopol pri delitvi loterijskega denarja preko Fundacije podeljujejo Olimpijskemu komiteju Slovenije in da takšna sestava Sveta prinaša tudi možnosti za netransparentna ter koruptivna dejanja pri razdeljevanju loterijskega denarja, opozarja tudi Komisija za preprečevanje korupcije v dveh negativnih mnenjih, ki jih je podala k temu predlogu zakona, vendar to njihovo mnenje tudi v drugi obravnavi zakona ni bilo upoštevano. Še vedno smo mnenja, da samostojna funkcija direktorja in prenos administrativnih nalog nazaj na Fundacijo nista potrebna, saj se s tem ponovno finančno obremenjuje Fundacijo, ki iz naslova Loterije vsako leto prejema manj sredstev, kar je resnično zaskrbljujoče. V Poslanski sk
Še enkrat hvala za besedo. Želel bi samo pojasniti spoštovanemu poslancu koalicije, ki je tako vehementno postavil vprašanje, kam je pa šel tisti denar, za katerega ste znižali naročnino. Tisti denar, gospe in gospodje, je ostal v žepih ljudi, v žepih tistih, ki plačujejo RTV prispevek, ostal je materam, da lahko šolajo svoje otroke. In prav je tako. Mi smo svojo besedo držali. Znižali smo RTV prispevek, vi ga pa zvišujete. In zakaj to počnete v tem trenutku, to pa, bojim se, da tudi sami v tem trenutku ne znate pojasniti, zato tudi nihče ne pride sem, da bi rekel čemu konkretno bo šel ta denar.