EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Spoštovani predsednik Državnega zbora, drage poslanke in poslanci, spoštovani kandidat za predsednika Vlade! V <PARTY> smo odgovorna stranka in se zavedamo, v kakšnem položaju se je znašla Slovenija zaradi globalne krize in tudi zaradi določenih političnih blokad, ki smo jim priča v zadnjih letih. Zaradi tega se je stranka <PARTY> odločila, da bo spoštovala demokratična in ustavna načela, ki veljajo v tej državi. Povsem jasno je, da je relativni zmagovalec teh volitev gospod Zoran Janković, ki je vstopil v slovenski politični prostor, kot velik up, kot človek, ki bo znal dobiti širšo podporo, kot človek, ki je zelo učinkovit, in kot človek, ki lahko najde pot iz krize, v kateri se je znašla Slovenija. Ne gre samo, da smo v hudi gospodarski, finančni krizi, ampak smo tudi v hudi politični krizi. Stranka <PARTY>, kot neideološka stranka, kot stranka, ki jo zanima socialna država, ki jo zanima položaj najbolj revnih, upokojencev, delavcev, brezposelnih, je stranka, ki mora biti konstruktivna. Mi v teh pogojih potrebujemo močno vlado, ki bo lahko sprovedla tudi vse potrebne reforme. V stranki <PARTY> smo tudi konstruktivno sodelovali pri pogajanjih in tudi parafirali koalicijsko pogodbo, čeprav je bilo še nekaj stvari odprtih, vendar lahko zatrdim, da tisto, kar je bilo parafirano, je za stranko <PARTY> in tudi za našo poslansko skupino tisto, kar smo si želeli. To pa zlasti pomeni, da bolj obremenimo bogate, zato smo uspeli tudi s tem četrtim dohodninskim razredom, ki naj bi obremenil tiste, ki prejemajo res visoke plače. Mi vidimo, kaj se v Sloveniji dogaja, ko imajo nekateri prejemke 200, 300 evrov, po drugi strani pa imamo neuspešne menedžerje, ki prejemajo po 10 tisoč evrov mesečne plače, in je prav, da te ljudi obremenimo. Mislim, da je ta poteza, ki je opisana, ki je napisana v koalicijski pogodbi, dobra. Potem vemo, da imamo težave tudi z mladimi. Mladi ne dobivajo zaposlitev. Stranka <PARTY>, kot tipična medgeneracijska stranka, ki stavi tudi na medgeneracijsko
Hvala za besedo. Spoštovani podpredsednik, spoštovani minister, sodelavci, kolegice in kolegi! V začetku se v bistvu nisem želel oglasiti, vendar pa bi opozoril na eno stvar. In sicer, da nacionalni program, takšen kot je, opredeljuje predvsem nosilce, roke in pa konkretne projekte. Strinjam se in menim, da so opozorila kolegov na določene pomanjkljivosti oziroma opozorila, kaj vse bi še moralobiti v tem programu, da so umestna, vendar pa po posameznih področjih, če gremo skozi program, je predvidena metodologija izdelave teh projektov in pa konkretni projekti. In menim, da se bodo s temi projekti potem konkretizirali posamezni ukrepi, katerih skupni cilj pa je, in naj bi bil, se pravi, da zmanjšamo število prometni nesreč in pa število mrtvih na naših cestah. Pobuda o izgradnji poligonov in varne vožnje, mislim, da je umestna in pravilna. Seveda se mi pa postavlja vprašanje, kdo bo to financiral. Če se odločimo v tem državnem zboru, da bomo v nacionalni program vse te sestavine dopolnili, bo potrebno v prihodnosti nameniti tudi finančna sredstva za izgradnjo teh poligonov, kjer se bodo seveda mladi vozniki učili tehnike varne vožnje v vseh okoliščinah. Sam sicer v svetu ne poznam, kako to funkcionira, ali v okviru države nekih združenj, vem pa za poligon tovarne BMW, ki je popolnoma v lasti BMW-ja in seveda država in institucije v tem pogledu nimajo nič zraven. Se pa strinjam, da bi v tej začetni fazi podprli to vsebino in v nadaljevanju razmislili, kako priti do teh poligonov in koliko naj jih bo v Sloveniji. Hvala.
Spoštovani! Mandatno-volilna komisija je včeraj potrdila predlog petih kandidatov za člane Nadzornega sveta Radiotelevizije Slovenija. Predlog je bil oblikovani pretekli tekli teden, a je bila takrat seja pred dokončnim odločanjem o sklepu prekinjena na zahtevo <PARTY>, ki je opozarjala, da izbrani kandidati ne odražajo razmerja strank v Državnem zboru. Včeraj <PARTY> ni podprla predloga <PARTY> za ponovno glasovanje, in sicer zaradi 2 razlogov. Ponovno glasovanje o kandidatih, kot ga je predlagala <PARTY>, niti ni bilo možno. Na Mandatno-volilni komisiji bi morali zavrniti predlog sklepa in postopek ponoviti, pri čemer bi morali ponovno pozvati poslanske skupine, da predlagajo iste ali druge kandidate, kar pa pomeni, da bi Državni zbor glede na program svojega dela verjetno zamudil rok, v katerem preneha mandat sedanjim članom Nadzornega sveta, in bi bila Radiotelevizija brez nadzora. Drugi razlog, <PARTY> opozarja, da Zakon o Radioteleviziji Slovenije zgolj določa, da Državni zbor imenuje 5 članov, pri čemer mora upoštevati zastopanost političnih strank v Državnem zboru. Pri tem velja opozoriti, da se do sedaj ni oblikovala nikakršna parlamentarna praksa pri imenovanju oziroma je Mandatno-volilna komisija omenjeno določbo zakona tolmačila različno, in sicer glede na samo sestavo Mandatno-volilne komisije in vladajoče koalicije. Zakon torej ne govori o sorazmernosti, o kateri tako rad ponavlja vodja največje opozicijske poslanske skupine. Zasluge za navedeno nejasno določbo pa gre moč pripisati avtorju Zakona o Radioteleviziji Slovenija, mag. Branku Grimsu, iz vrst <PARTY>. Tudi iz vseh dosedanjih sestav Nadzornega sveta v prejšnjih mandatih je več kot očitno razvidno, da je vsakokratna vladajoča koalicija tolmačila določbo Grimsovega zakona drugače in da navedbe vodje Poslanske skupine <PARTY> ne držijo. Zatrjevanje sorazmernosti v parlamentarni praksi ni. Obstaja pa parlamentarna večina, ki vedno določi predstavnike v Nadzornem svetu. Poleg tega bi opozorili tudi
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi. Po debelih 15-ih letih prizadevanj s strani svojcev ljudi z duševnimi motnjami, civilnih združenj, dela stroke in politične javnosti, poslancev in poslank je aktualna Vlada, to je potrebno priznati, imela posluh za te probleme in je poslala predlog zakona o duševnem zdravju v parlamentarno proceduro. Takšno odlaganje na nek način lahko kaže tudi na zanikanje problema, na strah, mogoče tudi na stigmatizacijo psihiatričnih bolnikov in njihovih svojcev. Po nekaterih podatkih ima kar ena tretjina Slovencev občasne duševne težave in problem je večji, kot si želimo priznati. Najbolj zaskrbljujoča pa je visoka stopnja samomorov v Sloveniji, preko 30 na 100 tisoč prebivalcev. Psihiatrija je v zadnjem času naredila velik napredek in čedalje bolj se je oblikovala zahteva, da je treba pravice ljudi z duševnimi motnjami zaščititi. Tudi mednarodna konvencija govori o tem, da morajo biti te osebe pozitivno diskriminirane. Predlog zakona pomeni tudi uskladitev z odločbo Ustavnega sodišča iz leta 2003, ki je ugotovilo neskladnost določb Zakona o nepravdnem postopku z Ustavo, in sicer v zvezi s prisilno hospitalizacijo. V začetku je bila želja pripravljavcev zakona pokriti le neprostovoljno hospitalizacijo, vendar pa se je pokazalo, da je treba zasnovati celostno področje psihiatričnega zdravljenja. Tako predlog zakona v preventivni namen vzpostavlja pravno podlago za sprejem nacionalnega programa varovanja duševnega zdravja, ki bo opredelil strategijo in 5-letni akcijski načrt. Osnovni cilj zakona ni samo varstvo pravic oseb z motnjami v duševnem zdravju, ampak tudi vzpostavitev pravnega okvirja za celostno in dolgoročno zasnovano varstvo duševnega zdravja, tudi z nadzorovano obravnavo, ki naj bi jo bili deležni pacienti s hudimi oblikami duševnih bolezni po odpusti iz psihiatrične bolnišnice, nadalje obravnavo v skupnosti, ki pomaga pri rehabilitaciji, usposabljanju
Hvala lepa za to vprašanje, ki pa se mi še vedno zdi, da je preuranjeno. Pri pripravi osnutka in zakaj se nismo oglasili do sedaj - ker smo še vedno v fazi preučevanja strategije, ki niti ni bila sprejeta na Vladi niti ne na ministrstvu. Ampak tudi pri pripravi osnutka strategije za dvig rodnosti naše ministrstvo ni sodelovalo. Dokument smo dobili s strani Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, usklajevanje in dopolnitve pa konec prejšnjega tedna. Dokument še preučujemo in po potrebi bomo o vsebini dokumenta in predlaganih ukrepih, ki so v pristojnosti našega ministrstva, pridobili tudi mnenje pristojnih strokovnih združenj in tudi razširjenih strokovnih kolegijev. Zato v tem trenutku lahko rečem le to, da se načelno sicer je mogoče strinjati s temeljnimi cilji strategije za dvig rodnosti, to so predvsem izboljšanje razmer za mlade družine in družine z več otroki, vzpostavitev sistema za lažje usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, zmanjšanje umrljivosti in preprečevanje splavov, izboljšanje preventive za še boljše zdravje otrok, mladine in staršev ter vračanje družbe k osnovnim vrednotam, te pa so življenje, družina, otroci. To so vsekakor cilji, ki jim bomo iz te strategije v prihodnje tudi sledili. O samih ukrepih za doseganje teh ciljev pa menim, da jih je potrebno temeljito še proučiti. Izboljšave so seveda še vedno možne, ne še vedno, ampak so možne, tudi na nekaterih področjih, ki jih sicer zelo dobro izvajamo, kot je na primer stalno izboljševanje ravni zdravstvenega varstva nosečnic in nerojenih otrok, pa tudi številne druge preventivne dejavnosti. Verjamem, da je to strategijo, ki je zdaj prestavljena šele v neko razpravo, o nekateri dejansko sploh še nismo nič odločali, na medresorskem usklajevanju mogoče še izboljšati in jo kakovostno nadgraditi in tudi dopolniti. Vlada, kot je rekel predsednik in Ministrstvo za zdravje, bo spoštovala veljavno zakonodajo, pri čemer se je ta trenutek, v tej situaciji težko spuščati v različne moralne
Spoštovani predsednik, minister in kolegi! V Poslanski skupini <PARTY> menimo, da je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu primeren. Rešitev v predlogu zakona je tudi ta, da daje možnost enotirnega sistema upravljanja. Zato kompliment predlagatelju za potezo, da bo slovenskim zavarovalniškim subjektom omogočal izbiro. Zakaj je predlog zakona priložnost tudi za naše zavarovalnice? Predvsem tu mislim na prednosti, jasno razdelitev pristojnosti, učinkovit nadzor, intenzivnost komuniciranja med člani odbora. Uspeh je odvisen predvsem od ljudi in ne od sistemov. Se pravi, tu so pomembni ljudje, ki vodijo te sisteme, in mislim, da je to ključnega pomena. Aktivna vloga lastnikov kapitala, kapital je breme, trg pa je njihov gospodar, ki dobre nagradi, slabe pa izloči. <PARTY>, kot rečeno, bo glasovala za to, da je predlog primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane kolegice poslanke in poslanci! Tehnološki del projekta izgradnje Termoelektrarne Šoštanj 6 je bil zasnovan že v letu 2003, in sicer kot nadomestilo za vse obstoječe bloke Termoelektrarne Šoštanj. Skupna moč dosedanjih objektov je presegala 700 megavatov, blok 6 pa bo imel 600 megavatov in bo zaradi boljših izkoristkov v primerjavi z blokoma 4 in 5 za proizvodnjo 3,4 teravata energije porabil skoraj milijon ton manj premoga, imel skoraj 1,2 milijona ton manj emisij CO₂, znižal bo tudi emisijo NOx za preko 4 tisoč ton. Energetsko dovoljenje za 600 megavatni blok je TEŠ pridobil v letu 2006, čeprav je bilo v osnovi izdano za 520 megavatov. V istem letu je bil blok 6 dodan v resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih Vlade Republike Slovenije ter potrjen na skupščini HSE in vnesen v razvojni načrt HSE. Okoljevarstveno soglasje Ministrstva za okolje in prostor za Termoelektrarno Šoštanj je bilo izdano leta 2009 in okoljevarstveno dovoljenje leta 2011. Gradbeno dovoljenje za hladilni stolp in gradbeno dovoljenje za blok 6 kot celota je bilo izdano v letu 2011. Finančna konstrukcija, potrebna za izgradnjo TEŠ 6, je sledeča: kredit Evropske investicijske banke v vrednosti 550 milijonov evrov, od tega je 440 milijonov evrov zavarovanih z državnim poroštvom in 110 milijonov evrov z garancijo komercialnih bank. Kredit Evropske banke za razvoj v vrednosti 200 milijonov evrov je zavarovan s poroštvom HSE in odstopom dolgoročnih terjatev TEŠ do HSE in lastni viri TEŠ in HSE so v skupni vrednosti 552 milijonov evrov. Za kredita obeh bank je TEŠ pridobil soglasja Ministrstva za gospodarstvo in Ministrstva za finance ter pismo podpore Vlade RS v letih 2007 in 2010.Leta 2010 je TEŠ podpisal pogodbo o financiranju projekta z Evropsko investicijsko banko v skupni vrednosti 550 milijonov evrov ter sklenil garancijsko pogodbo s petimi komercialnimi bankami za 110 milijonov evrov kredita EIB; te so garancijo tudi izdale. V letu 2011 je TEŠ z Evropsko
Hvala lepa. Spoštovani! Skoraj vsakič – gospod podpredsednik, z vami govorim, če me lahko poslušate –, ko sedite tam na tistem stolu, se povzdignete nad vse nas poslanke in poslance in kljub argumentom tako s strani kolegice Tine Heferle kot dr. Trčka si upate vsakič znova ubijati razpravo v Državnem zboru. Ne vem, zakaj to počnete, ni mi jasno. Vsakič znova se moramo z vami prepirati glede najbolj elementarnih demokratičnih postopkov, ki so v praksi v Državnem zboru. Ne vem, kaj je v vas, da so to počnete, ne vem zakaj to počnete. Se počutite mogoče boljše, ko pridete domov? Moj postopkovni predlog je, spoštovani, sledim tistemu, kar je Primož Siter dejal, dovolite, da opravljajo delo drugi namesto vas, ki so bolj primerni za tisto vlogo, ki jo počnete, in dovolite dialog, spoštovani podpredsednik, na spoštljiv način. In ne žalite ne moških in ne žensk, tako kot ste narediti z gospo Tino Heferle, kar je nedopustno. Če mislite, da ste zaradi tega boljši človek, se motite. Zakaj? Ker je razvidno kako to počneta vaša kolega in kolegica in kolegi so sposobni voditi seje. Moj postopkovni predlog je, da zapustite to mesto in pustite kolegici oziroma kolegu ali pa predsedniku Državnega zbora, da nemoteno vodi dialog v Državnem zboru. To je vse, spoštovani gospod Tanko. Ni potrebno biti velik človek za majhna dejanja.
Hvala lepa, predsedujoči. Še enkrat vsem lep pozdrav! Meni je žal, ker je danes dosti te razprave v smislu zagovarjanja MGRT in pomanjkljivosti, ki naj bi bile v skladu z zakonom, kar v bistvu danes sploh ni problem. Mi smo tudi v prvem predlogu zakona, ki je bil pred 2 letoma, predloge MGRT podprli in tudi podprli enotno rešitev, da prevzame Lipico en vladni resor, v tem primeru je bilo to pač gospodarstvo. Tudi zdaj verjetno ni več čas za to, da bi se pogovarjali o tem, ali je bila ta odločitev primerna ali bi bila bolj primerna odločitev kakšnega drugega resorja. Dejstvo je, da se je ministrstvo za gospodarstvo sigurno v tem delu potrudilo, skušalo najti en skupni imenovalec, ki bi imel pod črto za posledico uspešnost Lipice, ki se resnično, žal, že dosti predolgo ukvarja s težavami – s tem da so te težave v največji meri posledica neučinkovitosti države pa neusklajenih resorjev in tako naprej. Pa je zdaj verjetno o tem škoda dodatno razpravljati, bil je narejen korak naprej, s tem da je obstajala tudi določena zaveza, da bo ostal v osnovi Lipice na prvem mestu lipicanec. Če imamo danes pomisleke, kot je bilo rečeno, tudi v koalicijskih strankah – mislim, da tukaj ne igra več toliko vloge koalicija in opozicija kot bojazen, da se teža lipicanca z namenom izboljševanja same turistične zgodbe v resnici lahko zanemarja. Bili smo opozorjeni tudi s strani civilne iniciative, da se določenih predlogov še pri pripravi zakona – predvsem v smeri zaščite lipiške šole jahanja, ki je seveda del vzgoje lipicanca – ni želelo vključevati v sam zakon. Vsega tega, kar poslušam v razpravah, moram reči, da do danes nisem vedel, ampak če se dogaja, da se pojavljajo tuji trenerji, vzgojitelji konj, da se je tudi konje od drugod začelo uvažati, potem se bojim, da se je začelo v resnici podrejati osnovno dejavnost turistični dejavnosti. Se pravi, ali imamo v ospredju lipicanca in Lipico, ki je svoj sloves gradila in imela ves čas povsod na osnovi lipicanca, ki izvira v Lipici, ali mord
Hvala za besedo. Spoštovani. Najprej bi želel predstavnikoma vlade povedati, da vsi ki smo se iz <PARTY> prijavili, smo razpravljali. Prijavili smo se tudi dodatno. Res pa je, da vsi, ki smo se prijavili, ni nujno, da sedimo ves čas tukaj. Ampak čas, ki smo ga najavili, smo tudi porabili, za razliko od nekaterih drugih. To je prvo. Drugo, kar bi želel povedati, je, da danes tudi ne bomo glasovali. Če bi danes glasovali, potem bi bila tako ali tako katastrofa, ker tisti, ki morajo zagotavljati sklepčnost, jih tako ali tako tudi ni. Ampak jaz nimam pripomb na njihovo prisotnost, to se mene ne tiče. Kar pa se tiče pontebske proge, bi želel povedati sledeče. Seveda vsi vemo, da pontebska proga ni v Sloveniji. Žal ni v Sloveniji, zato ker pontebska proga je urejena in sem sedaj bil na internetu in sem se na hitro lahko informiral, da je usposobljena za hitrosti 200 kilometrov na uro. Če je na internetu napačen podatek, potem se jaz tudi opravičujem, ampak tako pač je. In pontebsko progo sem omenil v tem smislu, da Slovenija ne sme spati pri izgradnji infrastrukture, ker drugi delajo. In omenil sem Italijo in Avstrijo. In sem tudi omenil, da Slovenija ne sme zaspati, ker nismo otok v neki divjini, ampak nas drugi obdajajo. Kljub temu da imamo prednost pri umeščanju petega in desetega koridorja, je to trenutno, lahko se pa zelo hitro spremeni. V tem kontekstu sem omenil pontebsko progo. Jaz sem rekel, da ima tri tire. Jaz ta trenutek, ko sem preverjal, tega podatka sicer nisem našel, sem pa našel vsaj 10 ali 20 člankov v preteklosti, ki sem jih prebral, slovenskih, kjer je bilo omenjeno, da ima ponteba tri tire. Jaz tega nisem preverjal in še vedno trdim, da dvomim, da so se v člankih avtorji tako zmotili ali pa zavajali. Dvomim. V vsakem primeru pa, danes preverjeno pred desetimi minutami, piše, da pontebska proga je modernizirana za hitrosti do 200 kilometrov na uro in da Italija in Avstrija intenzivno gradita ta koridor, pontebski, od Benetk do Dunaja. To pa je tisto, k
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Danes je že jasno, da je nezaupnica Vladi Republike Slovenije septembra lani državi prinesla več škode kot koristi. Morali smo na predčasne volitve, država je obstala in že skoraj pol leta čakamo na mandatarja, ki mu predsednik države oporeka polno legitimnost, ter na novo vlado. Med tem časom smo že dvakrat doživeli znižanje bonitetne ocene Slovenije, denar postaja iz dneva v dan držaji tako za državo kot tudi za državljane. Vlada v odhajanju pa ni mogla oziroma smela ukrepati, ker je lahko opravljala zgolj tekoče posle. Če ne bi imeli predčasnih volitev, bi se izognili tudi desetim milijonom stroškov, ki vsak dan nastajajo, ker vlade še nimamo. kot je to malo prej povedal kandidat za predsednika Vlade Janez Janša. Vlada Boruta Pahorja, ki se poslavlja, je veljala za reformno vlado, ki pa so ji vsi po vrsti že od vsega začetka metali polena pod noge. Tukaj mislim tako na nekatere partnerje iz koalicije kot tudi na takratno opozicijo na čelu za <PARTY> in sindikate. Nekatere politične stranke, ki so vztrajno rušile odhajajočo vlado, sploh niso več prišle v Državni zbor. Največja opozicijska stranka, ki je bila predistinirana na zmago, pa je na volitvah dosegla zgolj drugo mesto. In to drugo mesto ji prvič v zgodovini novejše slovenske parlamentarne prakse prinaša možnost za sestavo vlade. Predvsem zaradi politične akrobacije Državljanske liste, ki se je najprej pogajala na vse strani, dokler ni končno pristala v objemu svojega naravnega zaveznika. Ob doslednem spoštovanju volilnega rezultata bi bila danes situacija popolnoma drugačna. Danes je najverjetnejši novi predsednik vlade Janez Janša poudaril, da v Sloveniji nujno potrebujemo dolgoročne strukturne spremembe ter da moramo poslati jasen signal mednarodni skupnosti, da smo sposobni stabilizirati vlado oziroma državo. Kot vodja opozicije pa je naredil vse, da so reforme odhajajoče vlade padale ena za drugo, predvsem junija lani na veliko referendumsko
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovani minister z ekipo, kolegice in kolegi! Vsem lep pozdrav! Če gre letni plan razvoja po planu, je temu bila letošnje leto naklonjena tudi mila zima, menim, da bo marsikateri odsek predan v upravljanje predčasno, kar je zelo pohvalno. S tega mesta bi se predvsem zahvalil delavcem na avtocesti, ko se vozimo ob cestah in gledamo ta gradbišča, so za moje pojme, kot laika ti delavci vsega spoštovanja vredni. Lahko smo veseli, da na celem odseku gradbišč ni bilo velikih delovnih nesreč, kar je pohvalno, če gledamo, na kakšnih višinah in v kakšnih delovnih, vremenskih pogojih se ti delavci srečujejo, bi lahko rekel, da so res vredni velike hvale in s tega mesta še enkrat velika zahvala. Letni plan razvoja cest gre po planu. Tukaj bi predvsem dal kritiko ali opozoril, da razvoj počivališč oziroma teh propadajočih objektov ob avtocestah pa ne gre nekako po planu, ali pa nam ni najbolj v ponos, ali pa ne sledimo temu trendu Evrope, s katerimi se tako radi primerjamo. Dotaknil bi se predvsem počivališč. Menim, da naša počivališča niso zgrajena po sodobnih standardih. Dostikrat gremo ven in lahko primerjamo, kako je to narejeno zunaj, kako je to narejeno v Avstriji in Italiji. Sam menim, da imamo dosti domačega znanja, da lahko naredimo taka počivališča, da bodo lahko tujci prišli k nam pogledati, kako je to narejeno v Sloveniji. Menim, da imamo znanje, imamo voljo in tukaj bi predvsem na predstavnike Darsa dal apel, naj poslušajo ljudi, ki delajo na avtocestah, kaj naši uporabniki slovenskih avtocest potrebujejo. Predvsem bi tukaj vzpostavil, da so na slovenskih avtocestah bencinski servisi zgledno urejeni in se lahko primerjajo z marsikaterim bencinskim servisom v Evropi. Kar se pa tiče ostalih gostinskih ponudb, pa še močno zaostajamo. Srce me boli kot Slovenca, da smo spustili na naše avtoceste tujce, razne "maršeje", "avtogrile", da nam ponujajo oziroma posiljujejo tujo hrano na razne načine, razne pice in ne vem kaj še vse
Poudarjam, da 8. člen je zelo jasen. Gre za prepoved kreditiranja in podaljševanja oziroma odplačila kreditov za nakupe podjetij s strani uprav in z njimi povezanih oseb, se pravi zajema širši sklop oseb, in bi tudi nekateri primeri, ki so dokaj boleče odmevali v preteklem mesecu, prišli tukaj v poštev. Hkrati gre za zelo močno sankcijo oziroma omejitev za celotno kreditno aktivnost bank glede na tista podjetja oziroma za tiste lastnike, ki so z izigravanjem obstoječe zakonodaje, zlasti ob dejstvu, da ni bilo dovolj močnih sankcij, ustvarili določene prevzeme. Tako gre tukaj za velik poseg. Če želite ta poseg še povečati, lahko mirno sprejmete zakon o reviziji, ločite ta problem od kreditiranja, revizijo, privatizacijo ali teh odkupov izpeljete in s tem problem do konca rešite. Tukaj so omejitve zelo zelo hude in da te omejitve zadostujejo, da bodo krediti namenjeni financiranju investicij, obratnih sredstev, da bodo podjetja lahko prebrodila krizo, in pa razvoju. Banke, ki bodo v večji meri namenile kredite v te namene, seveda bodo imele manj sredstev na razpolago za morebitno kreditiranje drugih namenov, ki jih slovenska ekonomska politika ne postavlja v prioriteto. Jaz razumem čustva, poskus vplivati na prebivalstvo, ki se nikakor ne strinja s temi odkupi, vendar mislim, da je ta zakon dovolj kvaliteten, da ga lahko parlament sprejme. Podobno kot smo na Odboru za finance sprejemali tudi dokaj soglasno amandmaje in osnovni zakon. Mislim, da nekih konfliktov tukaj ni treba. Hvala. Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke, predsedujoči! Dovolite, da vam predstavim problematiko v zvezi s financiranjem Slovenske odškodninske družbe. Slovenska odškodninska družba je v skladu z odločitvijo parlamenta v prejšnji sestavi prevzela odplačila investicij v telekomunikacijsko omrežje v višini, ki danes po izračunih presega tristo milijonov evrov, natančnega zneska ne poznamo, ker terjatve ves čas prihajajo. V ta namen je parlament odredil in na Odškodninsko družbo prenesel 10%