EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Spoštovani, hvala lepa. Govoril bom o drugem degradiranem področju, in to je Šaleška dolina. Pred mano je pred nekaj urami že en poslanec o tem govoril. Namreč, prejšnji teden je bil v Državnem zboru posvet o podnebnem dogovoru, v Sobotni prilogi pa so tudi slovenski znanstveniki izrazili jasno mnenje, da je potrebno brez odlašanja ukrepati za preprečitev še hujše podnebne krize. Del tretje razvojne osi, ki bo šel od Velenja proti Slovenj Gradcu, in že pred tem, hudo posega v gozdove in kmetijska zemljišča v Sloveniji. Postavljam vprašanja. Gospod minister Zajc, zanima me: Kako je pripravljena zaščita Šoštanja in sosednjega Velenja, to so za mene degradirana območja, ter drugih krajev v Šaleški dolini zaradi ugrezanja in zalivanja lignitokopa? Isti problem je pred mano izpostavil poslanec, ki je opozoril, da se na tem območju nahaja opustošeno odlagališče hudo strupenih, nevarnih odpadkov iz Industrije usnja Vrhnika in so podvrženi istim procesom. Zanima me tudi: Ali je za celotno območje izdelan evakuacijski načrt pred nenadzorovanim pogrezanjem okoliških površin in zgradb? Kako so upoštevane poškodbe objektov robne cone, na katerih po sedanji trasi teče hitra cesta, zaradi naklona plasti glede na zelo ozko vrisano območje lignitokopa? Poglejte, imam narisano, hitra cesta gre dejansko nad rudnikom, nad zemljiščem, ki se ugreza. In drugič, projekt državne ceste je načrtno načrtovan preko ugrezninskega polja lignitokopa, kjer so plasti nenosilne in se posedajo zaradi posledic večdesetletnega intenzivnega rudarjenja v globino več sto metrov. Imam z Google zemljevidov, kako se jezera širijo, zlasti Šoštanjsko, in kako se jezeri poglabljata. Vse to ni brez posledic. Spoštovana gospa ministrica Alenka Bratušek, sprašujem vas: Kakšna so zagotovila, da stroški sanacije posledic rudarjenja ne bodo bremenili Darsa in da posledično ne bosta sledila povišanje cestnin, cen vinjet in dodatni dvig javnega dolga za tretjo razvojno os v tem delu, na kar so vas v prvi obravnavi poro
Dober dan, spoštovani gospod minister s sodelavci, poslanke in poslanci! Predlog novega zakona o medijih je že dolgo časa predmet različnih razprav. Največja in tudi najbolj odmevna se je zgodila pred dobrima dvema tednoma ravno v tej dvorani, ko je tu potekala javna predstavitev mnenj o tem zakonu. Na tej javni predstavitvi smo slišali zelo različna stališča, ki so v pretežni meri izražala nasprotovanja posameznim določbam zakona, medtem ko je redko kdo podal splošno mnenje o zakonu kot celoti. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo poskušali gledati na zakon o medijih kot celoto, kaj novega prinaša, kako bo zagotovljena avtonomija medijev, kaj pomeni takšen zakon za lokalne in regionalne medije, kolikšen del sredstev se namenja za medije in, konec koncev, kaj takšen zakon prinaša ljudem, poslušalcem, gledalcem, bralcem. Prišli smo do zaključkov, da se z zakonom uveljavlja nek novi koncept pojmovanja medijev, ki gre v pretežni meri v smeri mehkega nadzora države nad mediji, s čimer pa v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke nikakor ne moremo soglašati. V svojem stališču se bom osredotočil na nekatere vsebine iz zakona, ki so nam v Slovenski ljudski stranki najbolj padle v oči. Najprej naj se ustavim pri vprašanju omejitev lastništva oziroma koncentracije v medijih. Nedvomno je koncentracija lastništva v medijih eden izmed problemov, kateremu je treba posvetiti veliko pozornost in biti glede tega izjemno previden, predvsem pa se je treba učiti iz zgodovine. Pri tem imam v mislih predvsem dogodke, ki so se vrteli okoli Pivovarne Laško oziroma medijskih apetitov njenih nekdanjih lastnikov in upraviteljev, ki so z nakupom časnikov Delo in Večer obvladovali levji delež slovenskih tiskanih medijev. Do kam je pripeljalo vse to, čivkajo že ptički na vejah. Delo se sooča z več kot 16-milijonsko izgubo. Postopki glede prodaje časnika Večer se vlečejo že predolgo, nakladne obema časnikoma padajo, zaposleni ostajajo brez izplačanih honorarjev in plačanih prisp
Bom zelo kratek. Gospe Irmi bi želel nekaj poevdati. Ko je govorila neresnice, da nam je vseeno, kaj se dogaja na Koroškem. Gospa Irma, verjetno se boste spomnili problema cest proti Koroški . Problem cest proti Koroški je bil zelo pereč. Vi se niste spomnili, da bi vložili amandma. Mi smo ga vložili, pa še ena druga stranka zato, da smo Gospod Tanko je vložil amandma zato, da smo lahko spravili notri potem v program tudi odsek proti Koroški. Mi smo to naredili, ne vi. Vi pa se niste spomnili na svojo Koroško, mi smo se pa spomnili tudi na to. Hvala.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Tudi sam bi se dotaknil enega sklopa, ki v tem paketu. To je cesta, o kateri je že govorila moja kolegica Jelka, Dramlje–Ponikva–Loče. Na tej cesti je bilo narejenih veliko aktivnosti že naših predhodnikov, pa veliko obljub danih, ampak cesta je dejansko vsak dan v slabšem stanju. Naši ljudje, ki živijo in uporabljajo to cesto, so nas vrsto let razumeli. Razumeli so nas, ko smo govorili, da ni denarja, pa da bomo to prestavljali iz leta v leto. Nekako so bili potolaženi, ko so videli nekoč v proračunu nek denar, pa je nehote nekam poniknil. Celo pristali so na to, da se ta cesta dokončno uniči, ko se dela obnova železniške proge, kot je že bilo omenjeno. Vedno so potrpežljivi, ko je zaprta cesta, avtocesta iz Ljubljane proti Mariboru, je obvoz in dejansko je ta cesta že nemogoča za uporabo. Zato apeliram seveda na kolegice in kolege v tem državnem zboru, da omogočite, da se zagotovi tisto najnujnejše. Najnujnejše za to cesto, da se vsaj en del ceste obnovi in da končno ljudem ne dajemo več obljub, jih ne vlečemo za nos. Dejansko izgubljajo živce in se lahko zgodi, kot je bilo že tudi povedano, da bo enega dneva ta cesta zaprta za ves promet. Hvala.
Vzdržal se bom glasovanja in to samo zato, ker bi bilo z diktatom lastnikov še toliko slabša izbira. Moram pa reči, da 22.000 lovcev se premalo zaveda, da je v Sloveniji 2 milijona ljudi in večina teh ljudi nima posebej pozitivnega odnosa do lova. To bi morali lovci upoštevati. Živali so na razpolago in lovci se ne sprašujejo o svetosti, ki velja tako za ljudi kot za živali. Živali in narava, vse to je, še enkrat ponavljam, na razpolago brez ostanka in to ni v redu. Vzdržal se bom, saj pravim, ker druge variante so še slabše kot ta.
Hvala lepa. Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane kolegice, kolegi, spoštovani kandidat za mandatarja Borut Pahor! Meni so take besede tukaj za menoj mladega spodbuda in mi dajo energijo za zrelost v starejšem obdobju in moram reči, da zaradi te generacije se tudi splača boriti in se izpostaviti. Štiri leta minejo zelo hitro in so dane obljube. Ko sem se pripravljala na to srečanje, sem prebirala magnetogram z 9. novembra leta 2004. Mogoče bi bilo dobro, da bi ga tudi sami nekateri pogledali in videli, kaj je bilo v teh obljubah dano, katere so bile dane in kaj je bilo storjeno. Tudi danes smo poslušali obljube našega mandatarja, kandidata in seveda zapisane. Tisti, ki poznamo koalicijsko pogodbo zelo dobro, tudi vemo, na podlagi česa so te obljube dane in kako bodo tudi izpeljane. Zelo, bom rekla, z globokim pogledom in z lahkim srcem pogledam vsakega danes tukaj v tej dvorani, kajti leta 2004 sem bila še del izvršne oblasti in sem predajala oblast. In takrat sem se tudi zelo zavedala tistega, kar sem na začetku v letu 2000 obljubila in tudi storila. In zaradi tega je tudi obljuba, ki je bila danes tukaj dana, ena izmed tistih, ki se ji reče sodelovanje z lokalnimi skupnostmi, kar nekatere župane ne nazadnje tudi skrbi, moja spremljajoča vsebina in dejavnost, ki se bo v naslednjem štiriletnem obdobju dogajala. Kultura je namreč nad politiko in je sestavni del vsega našega življenja in je povezovalka. In je zaradi tega tudi velik sestavni del v lokalni skupnosti. In meni je v veliko veselje, da lahko rečem, da v tistem obdobju ni bilo nobenega izključevanja. Ravno nasprotno. Zelo dobro smo sodelovali z vsemi lokalnimi skupnostmi, župani, ne glede na to, iz katere politične opcije ste bili oziroma so bili. Kajti kultura je nad tem. In če ugotovim, da je bilo leto po letu 2004 prvo leto že takoj, ko sem tudi sama verjela nekaterim obljubam, pa meni, bom rekla, grenko prvo leto in tudi naslednja leta, saj sem izkusila sama nekatere izključujoče besede in tudi dej
Hvala lepa za besedo. Spoštovana ministrica, javni socialnovarstveni zavod v 100 % lasti države Dom Danice Vogrinec, Maribor se je kot največji ponudnik in izvajalec storitev institucionalnega varstva v Republiki Sloveniji z 809 posteljami in več kot 400 zaposlenimi po sprejetju Pravilnika o minimalnih tehničnih zahtevah za izvajalce socialnovarstvenih storitev, ki ga je sprejelo Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve in enake možnosti, znašel v poslovno brezizhodni situaciji. Omenjeni pravilnik zahteva namreč prilagoditev infrastrukture novim tehničnim zahtevam do leta 2021, od katerih je ključna predvsem zahteva po novem standardu in namestitev stanovalcev v eno- in dvoposteljne sobe. Dom ima trenutno v okviru svoje kapacitete postelje nameščene tudi v večposteljnih sobah. Zaradi strategije in nujnosti ohranjanja obstoječih kapacitet v javnem zavodu je zavod v svoji razvojni strategiji in v delno že pripravljeni investicijski dokumentaciji predvidel gradnjo manjših skupnostnih oblik oskrbe za starejše, prilagojenih dislociranih enot v upravni enoti Maribor in Ruše. Mreža dislociranih enot v mreži Doma Danice Vogrinec, Maribor je načrtovana v skladu z najsodobnejšimi evropskimi in nacionalnimi koncepti skupnostnih oblik skrbi za starejše. Zaradi skupnih podpornih služb pralnice, kuhinje, uprave in neenotnega informacijskega sistema zagotavlja tudi dolgoročno finančno vzdržen sistem, ki zagotavlja najnižje cene za uporabnike storitev in posledično tudi najnižjo obremenitev javnih financ. Javni zavod Dom Danice Vogrinec, Maribor, torej v 100-odstotni lasti države, z neprecenljivim know-howom predstavlja izjemen model dobre prakse v Republiki Sloveniji, pri načrtovanju in razvoju njegove mreže pa gre predvsem za zaščito javnega interesa, pa tudi enakih možnosti vseh državljanov v zagotavljanju dostopne in kvalitetne oskrbe za starejše. Zelo pomembno je tudi dejstvo, da zavod ne razpolaga in predvsem ne sme razpolagati s prostimi sredstvi za investicijsko akti
Hvala lepa. Vprašanje prevozov v cestnem prometu seveda presega sam predlog zakona, ki je tu predlagan. V naši poslanski skupini bomo seveda ta zakon podprli. Torej, rešitve, ki urejajo tako in javni linijski prevoz potnikov, kakor tudi rešitve glede nadzora tujih prevoznikov z ukinitvijo carinske službe na mejnih prehodih so seveda ustrezne. Opozorila, ki so bila tu dana, so na mestu in o tem je tudi odbor za infrastrukturo imel posebno točko dnevnega reda, kjer je razpravljal o vprašanju predvsem družb, ki opravljajo storitev javnega in cestnega prevoza potnikov. V zvezi s tem je bilo sprejeto vrsto sklepov in odbor je v zvezi s tem sprejel tudi zavezujoče sklepe, in sicer, ki nalagajo ministrstvu za promet oziroma vladi sprejem nekaterih ukrepov, ki bodo olajšali prevoz potnikov in sploh opravljanje te dejavnosti. Drugo vprašanje pa je sklep, da vlada pripravi strategijo prometne politike. Mislim, da je to v dokumentu že pripravljeno, tako da naj bi odbor na eni izmed naslednjih sej razpravljal o prometni strategiji prometne politike. To vprašanje, da Slovenija ni seveda nikoli jasno povedala, kakšno prometno politiko naj bi vodila, se odraža tudi na tem vprašanju, na katerega so kolegi poslanci iz drugih poslanskih skupin zelo resno opozorili. Tudi mi opozarjamo na ta vprašanja in seveda pričakujemo, da bomo z obravnavo te problematike do konca mandata tega državnega zbora tudi ustrezno rešili. To zakonsko materijo, pa kot sem že rekel, bo naša poslanska skupina podprla. Hvala.
Hvala za besedo. S Predlogom zakona o organiziranosti in delu v policiji se dopolnjuje tako imenovana policijska reforma, ki poleg obravnavanega zakonskega predloga predstavlja še Predlog zakona o nalogah in pooblastilih policije, ki smo ga obravnavali pri prejšnji točki. Vsekakor gre podpreti enega najpomembnejših ciljev predlaganega zakona, to je vzpostavitev pogojev za oblikovanje sodobne policijske organizacije, izboljšanje njenega vodenja in usmerjanja. K temu bo zagotovo pripomogla jasnejša razmejitev pristojnosti med pristojnim ministrstvom in policijo, ureditev delovnopravnih razmerij v policiji ter v zvezi s tem statusa in zaščite policista ter njegovo izobraževanje. Pozitivna sprememba je tudi tesnejše sodelovanje policije z drugimi subjekti in njena boljša vpetost v delovanje lokalne skupnosti. Predlog zakona torej prinaša bolj strokovno, učinkovito in racionalno delovanje ter sistemski razvoj policije. To bo doseženo s sprejemom strateškega dokumenta resolucije o dolgoročnem razvojnem programu policije Republike Slovenije. S tem bo lažje načrtovanje in razporejanje finančnih obveznosti v proračunu, kot tudi dana zaveza policiji, da svojih prioritet ne spreminja vsako leto. Krepi se tudi raziskovalna dejavnost, izobraževanje in usposabljanje v policiji, saj je to ključnega pomena za njen nadaljnji razvoj in kakovostno sodelovanje z drugimi izobraževalnimi in raziskovalnimi institucijami. Namen spremembe zakonodaje je tudi v krepitvi decentralizacije ter samostojnosti policijskih uprav, predvsem v usmerjenosti k varnostnim problemom, specifičnim za območje vsake policijske uprave posebej, ki pa morajo biti v skladu s strateškimi izhodišči Generalne policijske uprave. Usmerjenost k večji decentralizaciji je določbe zakona o večji povezanosti z lokalnimi skupnostmi, saj je neposreden in partnerski stik med policijo in državljani najboljša garancija za večje zaupanje v delo policije ter za izboljšanje njenega ugleda. Glede združevanja policijskih uprav smo im
Hvala. Tako kot sem uvodoma poudarila, ponovno poudarjam, da gre za delovni obisk v tujini predsednika Vlade in seveda v skladu s sklepom, ki je bil sprejet, so člani Vlade upravičeni do takega poleta in gre tudi osebje s predsednikom Vlade. Ne samo varnostniki, lahko tudi člani kabineta, ne glede na obliko zaposlitve. Tega posebej v aktu nimamo določenega, torej gre za člane Vlade. Ministrica za izobraževanje je prav tako članica Vlade in so šli torej na delovni obisk v Pariz, kot sem že rekla, na povabilo Rokometne zveze Republike Slovenije. Da ni šlo za izlet, lahko povemo tudi, da so jim tudi francoske oblasti zagotovile varnostno spremstvo delegaciji kot uradnemu spremstvu. Hvala.
Najlepša hvala, spoštovani predsednik, za dano besedo. Spoštovani kolega Tonin, jaz sem se na vas skliceval iz preprostega razloga – zaradi tega ker ste govorili o sivi ekonomiji. To je bilo tisto kar mi je bilo všeč, zato sem tudi rekel, ker je bilo še dovolj časa za razpravo, da mi je žal, da imate druge obveznosti in jih tudi razumem, zaradi tega ker mi je presenetilo, da potem ko ste bili proti sivi ekonomiji, deklarirano, ste potem rekli, da boste glasovali proti našemu amandmaju. Naš amandma je naperjen zoper sivo ekonomijo. Naš amandma je namenjen temu da se uredijo stvari, na katere tudi nenehno opozarja <PARTY> v Državnem zboru. Vem, da bom zdaj majčkeno razhudil tudi spoštovano kolegico mag. Alenko Bratušek, da smo dolgo časa razpravljali o tem vprašanju, ampak treba je vedeti, da imamo v tem zakonu, v tem predlogu zakona dve popolnoma različni zadevi. Ena, ki se nanaša na to, kaj lahko naredimo za nazaj, in druga, kaj lahko naredimo za naprej. Zato bom pustil razmišljanje o tem, kaj se dogaja pri 1. členu in mi je zelo žal, ker sam sem tudi podprl predlog Levice k 1. členu, zaradi tega ker mislim, da če že ta del rešujemo in če odpravljamo tisto, kar je bilo – kot je bilo danes v razpravi povedano – napak storjenega, zato sem tudi sam podprl in seveda tudi pozval druge k temu, da ta amandma Levice podprejo Se opravičujem, žal tukaj zdajle nimamo državnega sekretarja, ki, moram reči, da je za moj okus zavajal v tem, da je rekel, da sta obe rešitvi enaki – tisti, ki sta v predlogu zakona v 3. členu in to kar smo s strani Stranke modernega centra predlagali Amandma Ja, je zelo nujno, zato da sosledje povem. Namreč, to kar gre za naprej, je bistvena stvar. To kar je bilo povedano, da je čisto enako, če samo Finančna uprava Republike Slovenije obvesti delavca ali pa če delavec reče: Da, dobil sem plačo v takšni višiniIn od takšne plače potem to kar pravi tudi DesusIn zato mi je žal, ker sem tudi povedal, da je bil v nečem zaveden in mi je zelo žal; to na kar s
Hvala lepa, predsednik. Tudi jaz se bom ustavil pri šolstvu, ker se mi zdi pravzaprav zelo neodgovorno in banalno, da se govori predvsem o teži nahrbtnikov, šolskih torbic, o obremenitvi otrok. Mislim, da je največja vrednota tam, kjer si otroci lahko pridobijo znanje. In to se je v nekaj zadnjih letih bistveno spremenilo. Bom konkreten in bom govoril o Koroški, glede na to, da ni veliko časa. Leta 1990 je na Koroškem manj kot 60% osnovnošolcev lahko šlo v srednje šole. Danes več kot 97% obiskuje srednje šole, in to vsi, ne tako kot je bilo pred desetimi ali petnajstimi leti, ko jih 20% sploh ni šlo v srednje šole. Na Koroškem obiskuje več kot 97% srednje šole. Imamo tudi višje strokovne šole, imamo tudi visokošolsko središče in v kratkem pričakujemo tudi, da bomo lahko pridobili tudi kakšen visokošolski program. Namreč, znanje je tisto, ki bo edina konkurenčna sposobnost držav in narodov v tej skupni Evropi. Mislim, da smo ravno na tem področju naredili zelo, zelo veliko. Sam sem imel priliko pred nekaj dnevi gledati hrvaško televizijo, kjer je naš minister sedel ob hrvaškem ministru in še tremi drugimi. Poslušal sem to debato in mislim, da bom rekel prav, da mu je bilo na koncu že skoraj nerodno, da je vzel malo v bran svojega kolega hrvaškega ministra. Prikazano je bilo tako, kot da tam nič ni urejeno, pri nas pa vse. Vključili so nas kot enega najbolj urejenih šolskih sistemov v Evropi, in mislim, da to tudi smo. Lahko tudi zagotovim, da imamo danes na Koroškem zelo šolano mladino, ki je vključena tako v gimnazijske programe, kjer skoraj že dosegamo tudi 40% osnovnošolske populacije, kar je bilo nedaleč nazaj komaj 22%. In seveda imamo tudi mi vse možnosti, da bi ulovili korak z drugimi regijami, in znanje je za to edini način, in se tudi hitreje razvili. Hvala lepa.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Področje tako imenovanih petindvajsetic je razmeroma neurejeno. Gre za mopede, ki imajo nekako tehnične lastnosti mopedov, ki jih poznamo, ki so registrirani, za katere je potrebno zavarovanje, obvezno nošenje motoristične čelade, pri čemer ni niti znan razlog, zakaj je to področje nekako ostalo neregulirano. Pri teh mopedih, naj jih imenujem tako, je znano, da vozniki zadnje ne potrebujejo nobenih papirjev, ne potrebujejo čelad, slišati je pa tudi s terena, da gre za vozila, ki so velikokrat predelana, odpravljen so blokade in, bom rekel, ta vozila dosegajo ali celo presegajo hitrostih tistih vozil, ki so registrirana in tehnično pregledana in zavarovana. Prav z namenom zagotavljanja večje varnosti je treba to področje urediti. Zakonski predlog v zvezi z urejanjem tega področja je v mesecu aprilu letošnjega leta vložila Poslanska skupina Nove Slovenije. V prvi obravnavi je dobil podporo tudi nekaterih koalicijskih poslancev, vendar pa je zaradi pomislekov Zakonodajno-pravne službe, da bi s sprejetjem zakona nastale nekatere ustavnopravne posledice, ki bi bile v nasprotju z ustavo se je koalicija odločila, da tega zakona v nadaljevanju ne podpore in da zadevo poskuša rešiti na način, da bo ugodil tistim pomislekom Zakonodajno-pravne službe. To je tako, da se zadeva uredi v dveh zakonih, pri čemer moramo vedeti, da imamo danes na vladi še en zakon, ki tudi pravzaprav obravnava to področje, to je Zakon o voznikih. V zakonskem predlogu oziroma dveh zakonskih predlogih, ki sta na mizi, urejamo to področje petindvajstetic na način, da jih bo poslej treba registrirati, zavarovati, opraviti tudi tehnični pregled, sicer v skladu s pravili, ki že veljajo, to je, recimo, za novo vozilo štiri leta od nakupa vozila. Dodajajo pa se tudi nekatere izjeme, ki petindvajsetice, torej tem motorjem, ki imajo konstrukcijsko omejeno hitrost do 25 kilometrov na uro, še vedno razlikuje od ostalih mopedov, torej tisti, k
Gospod podpredsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci in gospod minister s sodelavci, lepo pozdravljeni! Ali vladni predlog demografskega sklada pomeni boljše upravljanje državnega premoženja in ali pomeni varovanje državnega premoženja pred politiko in političnimi funkcionarji? Ali novi demografski sklad pomeni, da se bo v bodoče preprečilo, da bi hišni odvetnik največje vladne stranke postal nadzornik Luke Koper? Ali novi demografski sklad pomeni, da bi podpredsednik druge vladne stranke postal direktor Darsa? V resnici ne. V resnici je bil edini resen korak do sedaj, da se vmešavanje v politiko zmanjša, korak Pahorjeve vlade, akreditacijski svet, AUKN in podobno, ko se je želelo iti po načelih OECD, pa so bili zaustavljeni. Ampak se ne spominjam, da bi se takrat v najvišje vrhove vodenja podjetij imenovalo najvišje funkcionarje političnih strank. Sedanji predlog, ki je pred nami, omogoča še večji vpliv politike. Kriterije za vodenje se znižujejo. Politični funkcionarji bodo imeli še več dostopa. Zato to pomeni pri upravljanju državnega premoženja možnost ugrabitve s strani politike. Naslednji pomemben korak je bil narejen pod vlado gospoda Cerarja. Takrat so se prvič jasno določila merila, katera gospodarska družba je v eni, drugi ali tretji kategoriji, katera je državna, zato da bo tudi ostala državna, ker je strateška, katera državna ostaja, ker je pač tako bilo, določili pa so se procenti dobička. Torej, državne družbe imamo zato, da proizvajajo dobiček, da ga dajemo v različne državne blagajne, ker dobiček potrebujemo. To je treba priznati že bivšemu politiku dr. Cerarju, da je bil narejen korak naprej. In zdaj imamo pred sabo nekaj, kar je ponovno kukavičje jajce desne strani tega parlamenta in te vlade. Ali je ta demografski sklad v resnici pravi demografski sklad? Ali je to demografski sklad, ki išče nove vire za akumuliranje denarja, ki se bodo takrat, ko jih bo država potrebovala za to, da pomaga financirati pokojnine upokojencev, sprostili. Dem
Spoštovani predsednik, spoštovani predsednik Vlade, ministri, ministrice, kolegi, kolegice, lep pozdrav! Direkcija Republike Slovenije za ceste je že konec leta 2013 obvestila obrtno zbornico, gospodarsko zbornico pa tudi Vlado Republike Slovenije, da omejuje skupno dovoljeno maso vozil na petnajstih najbolj nujnih, tako imenovanih premostitvenih objektih. Direkcija je zapisala: "Navedeni premostitveni objekti so v stanju, ko je ukrepanje upravljavca z napovedanim znižanjem nosilnosti mostov nujno in ocenjuje, da je za sanacijo trenutno 15 objektov potrebnih cca 30 milijonov." Vlada se je s tem seznanila in v letu 2014, za kar obstajajo pisni dokazi, tudi moje poslansko vprašanje vašemu predhodniku gospodu Omerzelu, pa se ni naredilo skoraj nič. Zelo podobno vprašanje, kot vam ga spoštovani minister zastavljam danes, sem vam zastavil tudi že januarja 2013, ko ste rekli: "Žal, verjetno tudi jaz ne bom mogel postreči z nekimi bolj optimističnimi napovedmi." Spoštovani minister, pa me je v prvem delu tega poslanskega vprašanja zanima: Kaj se je na ministrstvu, na direkciji, predvsem pa v praksi od januarja letošnjega leta pa do sedaj, ko smo končali z dopusti in počitnicami – kot rečeno, je nujno ukrepanje glede mostov, premostitvenih objektov – na tem področju naredilo? Ker pa smo septembra in vsi nestrpno pričakujemo predlog proračuna za leto 2016 in 2017, pa me zanima tudi: Kaj boste naredili še v letu 2015, da nas ne bo prehitela zima? Kakšne napovedi lahko predvsem lokalne skupnosti, tisti objekti, ki tam ležijo, pričakujejo oziroma kakšne ukrepanje lahko pričakujejo v letih 2016 in 2017? Hvala. Hvala, spoštovani minister za zelo izčrpne podatke. Upam, da bodo ti pozitivni trendi, ki se obetajo glede premostitvenih objektov, tudi dejansko uresničeni. Me pa zanima, nazadnje ste govorili, da v letih 2016 in 2017, če sem si prav zapomnil, se bodo začela gradbena dela na 63 objektih in da bo skupno nekje 18 milijonov sredstev za to zagotovljenih. Pa me zanima: Ali gre