EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi, ostali prisotni! Pred nami je Predlog zakona o dopolnitvi Kazenskega zakonika, ki v 111. členu uvaja nov pojem, to je "tuji teroristični bojevnik". V Poslanski skupini Zavezništva smo mnenja, da mora Slovenija slediti dogajanju v svetu. Terorizem ter teroristične akcije, ki jih skoraj dnevno lahko spremljamo po medijih, nas ne morejo pustiti ravnodušne. Za varnost naših državljanov mora poskrbeti država, torej vlada, in tudi mi kot zakonodajalec. V Zavezništvu se strinjamo z zapisanim v predlogu zakona, da se je v zadnjem obdobju povečala stopnja tveganja in grožnja, ki jo predstavljajo tuji borci in teroristične dejavnosti Islamske države. Resolucija, ki so jo sprejeli v Združenih narodih od držav zahteva, da preprečijo rekrutiranje, organiziranje, transport in opremljanje tujih terorističnih borcev na svojih tleh. Zato smo zakon preučili z največjo skrbnostjo in ocenjujemo, da so se predlagatelji omenjene dopolnitve sicer lotili preveč rokohitrsko in površno, saj bi lahko, če bi besedilo sprejeli v nespremenjeni obliki, povsem izven sklopa kaznivih dejanj terorizma, ki jih Kazenski zakonik že vsebuje, s preveč nedoločnimi oblikami kaznivosti posegli v temeljne človekove pravice in svoboščine. V Zavezništvu se zavedamo, da se opredelitve kaznivosti oziroma inkriminacija določenih dejanj ter s tem povezana višina kazni, kot pravijo nekateri kazenskopravni teoretiki zaradi znane dileme med varnostjo in omejevanjem svobode, določa in odmerja z lekarniško žličko. Zato smo se že skoraj odločili, da predloga zakona ne bomo podprli. Glede na mnenje Vlade pa smo svojo odločitev spremenili, vsaj jaz kot predsednik Odbora Državnega zbora za obrambo. Ostali člani poslanske skupine se bodo o morebitni podpori odločili na podlagi razprave in odgovorov, ki jih bo v razpravi podala Vlada. Naj navedem dva razloga, ki sta botrovala spremembi stališča. Pristojno Ministrstvo za pravosodje v svojem mnenju trdi, da ima Republika Slovenija podr
Hvala lepa. Spoštovani vsi skupaj. Naša poslanska skupina Slovenske demokratske stranke predlaganemu predlogu ne bo najhuje nasprotovala, ne bo ga pa ravno z ne vem kakšno evforijo podpirala - ta predloga zakona, torej predlog zakona o spodbujanju tujih neposrednih investicij in internacionalizacija podjetij. Sicer ocenjujemo ta predlog kot poskus, da se na tem področju stori premik naprej, poskus vlade, vladajoče opcije, da se naredi premik vsaj nekoliko na tem področju v smislu zagotovitve boljših pogojev poslovanja naših podjetij v tujini oziroma ustvarjanje pogojev za njihovo nastopanje, tudi mogoče spodbujanje, tako spodbujanje tujih neposrednih investicij kot tudi internacionalizacije naših podjetij. Vendar že, če samo ugotavljamo vse te obrazložitve, ki so sicer korektne, poštene, pravične - vsaj tako ocenjujemo, končno enkrat jih lahko pohvalimo, to se zgodi malokdaj, ko ugotavljamo, kdo je sploh dal idejo za nastanek tega predloga, ugotavljamo, da bi to naj bil odbor za gospodarstvo. Ta vpliv pa prav gotovo ni prišel kar tako od sebe, ampak je dejansko prišel od nekod zadaj, od nekih interesnih skupin, interesov od zunaj, ki bi si radi prek tega zakona zagotovili določene bonitete, določena sofinanciranja in tako naprej. Saj to je vse prav. Skratka, tistim, ki že izvajajo nekatere funkcije na tem področju, je prav, da se jim nekoliko bolj pomaga, ampak vidi pa se ta povezava, brez skrbi, smo jo mi opazili. No, vse te ugotovitve, priznanja predlagatelja o tem, kako slabo smo imeli te stvari do danes urejene, so resnično vredne nekako tudi naše pozornosti in tudi tega, da si je sploh predlagatelj sam priznal, da stvari niso bile do zdaj najboljše urejene. To je lepa čednost in prav gotovo bi bilo lepo, da bi se to dogajalo tudi na vseh drugih področjih, kajti - tako vsaj se govori - nikoli ni prepozno, čeprav je lahko zelo pozno, ampak nikoli pa ni prepozno za kakršnokoli stvar urediti boljše. Zakaj nismo imeli teh stvari že do sedaj bolj urejenih, tako kot i
Hvala lepa. Kakor sem že povedala v imenu poslanske skupine pri obrazložitvi stališča poslanske skupine, zdaj ponovno povem, da bom osebno glasovala za ta zakon, ker je ta zakon posledica zahteve naše poslanske skupine in tudi poslanskih skupin <PARTY>, <PARTY> in <PARTY> že iz leta 2009, ko smo obravnavali zaključni račun proračuna za leto 2007 in je bilo izsiljeno ponovno glasovanje o zaključnem računu, ko smo ga zavrnili, češ, da se zaključnega računa ne da popravljati. Zaradi tega menim, da je bil skrajni čas, da je Vlada spremenila zakon o javnih financah in da bomo zdaj odprli pot za to, da ne glede na to, katera politična opcija bo vodila državo, bo zaključni račun proračuna za katerokoli leto v tem stoletju in še naprej oblikovan in sprejet na tak način, da bo Računsko sodišče Republike Slovenije lahko dalo k njemu pozitivno mnenje. Hvala.
Hvala. Spoštovani! Danes poteka najpomembnejša politična in ekonomska razprava v letošnjem letu, ki bo zaznamovala tudi prihodnji dve leti. Predlog sprememb državnega proračuna za leto 2011, dopolnjen predlog proračuna za leto 2012 in predlog zakona o interventnih ukrepih zaradi gospodarske krize predstavlja temeljne vladne akte ekonomske, javnofinančne politike, razvojne oziroma izhodne reformne politike države. Vlada z njo vstopa v drugo polovico svojega političnega mandata, ki bo, kot kaže, ravno tako ali pa še bolj naporna in viharna kot prva. Leti 2011 in 2012 predstavljata leti političnih, ekonomskih izzivov in priložnosti. Ekonomskih zato, ker se je dosedanji slovenski ekonomski model, tako kot tudi v nekaterih mnogih preostalih državah, izkazal za premalo razvojnega, trajnostno naravnanega in socialno vzdržnega. Pred nami je urbi et orbi dokaz, da je gospodarska kriza še tu, kot kaže, da nikoli več ne bo tako, kot je bilo. In tudi ne gre zgolj za gospodarsko krizo, razen če v temu zboru vlada mišljenje, da je celotna politika samo ekonomska politika. Slovenija potrebuje politiko, ki mora izhajati iz dolgoročnih ciljev, ki mora odgovoriti na zahteve naših državljanov, pričakovane Evropske unije in globalnih finančnih trgov. Pretekli razvoj smo gradili na verjetno pretiranem zadolževanju, zato Evropska komisija zaradi fiskalne in dolžniške krize stopnjuje ekonomski in proračunski nadzor, saj želi večjo fiskalno harmonizacijo, kar naj bi znižalo dolžniška tveganja članic in celotne Evropske unije. Poleg tega mora Slovenija paziti na odzivnost finančnih trgov in ne nazadnje na bonitetno oceno države. Tukaj gre predvsem za presojo naše skupne zadolženosti in sposobnosti odplačevanja, saj je naša država precej zadolžena navzven in je njen prostor manevrsko precej omejen. Stanje in projekcije javnofinančnih agregatov kažejo, da so problemi v javnih financah ne samo prehodne, ampak tudi in predvsem strukturne narave. Ohranjanje visokih primanjkljajev bi povečalo pro
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni, predstavniki Ministrstva za promet, drage kolegice in kolegi! Človek se navadi poslušati, vendar je težko poslušati tiste, ki so imeli možnost in priložnost narediti kaj dobrega za nas. Res pa velja dejstvo, da je vprašanje, ali so bili v danem trenutku sposobni napraviti spremembo in predvsem biti pravični do vseh državljank in državljanov Republike Slovenije. Ni bilo dovolj, če so nekateri, zadolženi za prometno infrastrukturo, po podatkih in javno objavljenih informacijah predvsem potovali po svetu, preverjali avtoceste, kako zgledajo, na primer, v Nemčiji, morebiti celo na Japonskem. Zakaj bi danes, na primer, vabili člane Odbora za promet na izlet prvi vikend po 1. juliju, od petka popoldne do nedelje zvečer, če pa kljub uvedbi vinjet v tem času še vedno ostaja gneča na tem območju. Torej ne samo takrat, ko smo imeli, kot nekateri pravijo, pošteno, pravično plačilo po kilometru. Vendar je obstajala tudi diskriminatornost, saj ni bilo pošteno in pravično do nas vseh. Pričakovali bi več odločnosti s strani Vlade, je bilo danes povedano. Moram reči, da tisti, ki so razpravljali o tem, so navedli nič ali premalo argumentov, da bi tu prisotni verjeli, da ti razpravljavci vedo, kaj pomeni biti odločen. Ni potrebe po spremembi. Zanimivo, plačali ne bi nič, kot je prej omenil tudi bivši prometni minister, ali pa celo manj, radi pa bi, da bi po celi Sloveniji gradili avtoceste in obnavljali ceste. To vsak od nas pričakuje, tudi gospodarstvo. Takšen primer je tudi dolenjski krak, ki pelje ne samo do Novega mesta in Bele krajine, tudi do Posavja, od koder prihajajo tudi nekateri naši kolegi in strokovnjaki za svoje območje. Zanimiva je bila tudi današnja razprava na seji Odbora za finance o tem, da smo v času gospodarske rasti imeli v preteklih letih največja vlaganja v javno dobro, z minimalnimi javnimi sredstvi, ker se je pretekla vlada seveda s pristojnim resornim ministrstvom zavestno odločila za financiranje gradnje avtocest skoraj izkl
Hvala za besedo. Spremembe in dopolnitve zakona o davku od dohodkov pravnih oseb spadajo v paket finančnih zakonov iz programa izhodne strategije. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona se prvič uveljavlja splošna davčna olajšava v obliki zmanjšanja davčne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb v višini 45% plače težje zaposljivih oseb, starejših od 55 let ali mlajših od 26 let, za obdobje 24 mesecev pod pogojem, da so bili vsaj šest mesecev prijavljeni na zavodu za zaposlovanje. Drugič. Povečuje se že veljavna olajšava za vlaganje v raziskave in razvoj z dosedanjih 20 na 40% ob ohranitvi regijske olajšave v višini 10 oziroma 20%. In tretjič. Spreminja sistem obdavčevanja na vire za obresti od dolžniških vrednostnih papirjev, in sicer tako, da se uvaja oprostitev plačila davka na virov od obresti pod pogojem, da vrednostni papir izdajo gospodarske družbe, ustanovljene v skladu s predpisi v Sloveniji, če vrednostni papirji niso zamenljivi in so uvrščeni v organizirani finančni trg ali se z njimi trguje na večstranskem sistemu v članicah EU ali OECD. Vse tri spremembe zakona o davku iz dohodka pravnih oseb, se bodo uporabljale za leto 2010. V poslanski skupini bomo predlagane spremembe zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, predstavniki sklada! Nesporno je, da je bilo v revizijskem poročilu o pravilnosti in smotrnosti poslovanja Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije za leti 2002/2003 in 2002/2004 ugotovljenih toliko in tolikšen obseg nepravilnosti, da je Računsko sodišče izreklo negativno mnenje. To je dejstvo, mimo katerega ne moremo. Nesporno je tudi, da so bile že v teku pregleda s strani Računskega sodišča odpravljene številne pomanjkljivosti. Za vse ostalo pa je Računsko sodišče v svojem izreku 30.5. zahtevalo tudi predložitev odzivnega poročila, ki je bilo potem zaradi dobrih konsistentnih ukrepov ocenjeno v porevizijskem poročilu v vseh, če upoštevamo tudi to, da je bilo nakazano, da so bili nakazani presežki prihodkov na odhodki v proračunu v vseh 12-ih segmentih. To posebej poudarjam zato, ker ne morem sprejeti oziroma bi rad ovrgel trditve mojega predhodnika, ki poskuša povezati delovanje Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, točneje ministrice z Računskim sodiščem in spodbujati nekakšne dvome, o tem, da ministrica ni upoštevala mnenja Računskega sodišča oziroma, da se ni odzivala na ukrepe Računskega sodišča. Jaz bi rad spomnil, da je, bom rekel, prav ministrica za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano predlagala aktualnega direktorja, ki podpisan pod popravljalne ukrepe, ki jih je Računsko sodišče ocenilo kot pozitivne, da je ministrica za kmetijstvo predlagala tudi sestavo sveta in da se gre prav zavzetemu delu ministrice zahvaliti, da imamo pred sabo takšno odzivno poročilo. In da lahko danes trdimo, da je stanje na Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov transparentnejše, boljše, preglednejše, kar daje dobre obete za delo v prihodnje. Zdaj bi pa rad izrekel še odgovor tistim, ki se trudite na vsak način prikazati, da so te domneve o oškodovanju države na račun odprodaje lesa neresnične. Postavljate trditev, da ne upoštevamo tisti, ki to tako trdimo, negovalnih del in vsega tistega, kar se vlaga v gozdove. Naj va
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica Državnega zbora. Predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! Pred nami je po komaj treh tednih ponovno na poslanskih klopeh nov, tokrat vladni Predlog sprememb in dopolnitev Zakona o avtorski in sorodnih pravicah, ki ga je v zakonodajni postopek vložila Vlada Republike Slovenije. Za razliko od prejšnje ta novela prihaja iz koalicijskih vrst, je pa, resnici na ljubo, precej okleščena in v borih 7 členih niti ne more prinesti drugega kot implementacijo evropske direktive, ki bi jo morala naša država prenesti v svoj pravni red najkasneje do 1. novembra 2013. Zdaj je najbrž prav, da se s tega mesta jasno pove, da so to novelo zakona, ki je bila na začetku precej obširnejša, več kot dve leti pripravljale in popravljale tri vlade, torej tudi trije gospodarski ministri in vrsta uradnikov. In da so bile tri verzije tega zakona v zadnjih dveh letih trikrat v javni razpravi in da so svoje predloge in pobude ves ta čas dajala tako različna strokovna združenja kot ostala zainteresirana javnost. Na koncu niti ni pomembno, kaj vse se je medtem dogajalo, dejstvo je, da imamo kljub dolgi in široki javni razpravi danes na mizi samo še 7 členov novele, ki pa v ničemer ne rešijo problematike avtorskih in sorodnih pravic, temveč pomenijo izključno in samo prenos ene evropske direktive. Tresla se je gora, rodila se je miš. V tem Državnem zboru smo pred enim mesecem slišali zagotovila državne sekretarke z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, ki je na seji matičnega odbora povedala, da na ministrstvu pripravljajo novelo zakona, ki ga v Državnem zboru lahko pričakujemo najkasneje v prvi polovici prihodnjega leta. Najbrž ni imela v mislih tega zakona in ker se je medtem zgodil tudi odstop vodstva ministrstva, se bojim, da je bolj malo možnosti, da bi se lahko zanesli na te dane obljube. Zato bi vseeno rad toplo priporočal vladi, da se vendarle drži obljub državne sekretarke glede rokov in bomo ponovili, kar smo povedali pred tremi tedni
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovana ministrica, minister, gospa poslanka in seveda kolegi poslanci, prav lep pozdrav! Spoštovana gospa ministrica za notranje zadeve, gospa Katarina Kresal. Vemo, da v Republiki Slovenije zelo primanjkuje policijskega kadra, in da veliko policistov zapušča to zahtevno službo. Sprašujem vas: Kdaj in s katerimi ukrepi boste izboljšali to stanje? Ali boste na perifernih policijskih postajah okrepili kadrovsko zasedbo? Hvala za odgovor. Hvala lepa za besedo. Občina Šoštanj je občina z 8.600 prebivalci in ima policijsko pisarno enkrat na teden po dve uri, in sicer ob sredah dopoldan dve uri in popoldan dve uri. Pričenja se gradnja bloka 6. V tem času bo v našo občino prišlo od 1.500 do 2.000 delavcev, pretežno tujih. Kako bo občina uspešno poskrbela za varnost občanov brez stalne policijske postaje, brez stalne policijske prisotnosti? Namreč občina Šoštanj je nekoč že imela policijsko postajo. Ali lahko pridobimo policijsko postajo v Šoštanju ali vsaj oddelek policije? Katere pogoje moramo izpolnjevati? Ob tej priliki bi vas vprašal in tudi pozval, da občina Šoštanj vas že sedaj prosi za pomoč. Hvala za odgovor.
Spoštovana predsedujoča, kolegice, kolegi in predstavniki Vlade! Predlog zakona o osnovnem bivanju je tretji zakon izmed t.i. trojčka zakonodajnih predlogov, ki ga je v parlamentarno proceduro vložilo več kot 5 tisoč volivk in volivcev. Na matičnem delovnem telesu je bil zaradi nekonsistentno pripravljene vsebine, ki posega na področje delovanja več resorjev in je v polovici členov neskladen z ustavo, sprejet sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Ne glede na ustrezno vsebino, bom na kratko predstavil rešitve, ki so jih predlagatelji zapisali v predlog zakona. Predlog zakona o osnovnem bivanju naj bi uredil vprašanje odplačila osebnega dolga javnim podjetjem s prostovoljnim delom ter pravico do organskega obdelovanja zemlje za lastne potrebe na državni zemlji. Zakon naj bi se s takšno rešitvijo vsebinsko navezoval na Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, na evropske smernice glede organskega kmetijstva ter na Ustavo Republike Slovenije. Temeljni cilj predlaganega zakona pa naj bi bil zagotoviti svobodno uporabo in dostopnost temeljnih bivanjskih potreb in pogojev v današnjem svetu in zaščititi prebivalstvo pred oderuškim izterjevanjem dolgov zaradi življenjskih stroškov ter pred obremenjevanjem osebnega premoženja. Prav tako naj bi omogočal in pospeševal samooskrbo in zdravo prehranjevanje za minimalne stroške. Tudi razlogi za sprejem, torej: "zaradi zaščite ustavnih in človekovih pravic pred interesi korporacij, mednarodnih bank in pred nevarnostmi lobiranja in korupcije, je nujno sprejeti zakonodajno rešitev vprašanja osnovnega bivanja, katerega stroški ne smejo ogrožati samega bivanja. V času finančne krize lahko stroški osnovnega bivanja presežejo finančno sposobnost prebivalcev, zato je zaradi zaščite njihovih pravic potrebno sprejeti zakon, ki bo dopuščal odplačevanje dolgov do javnih služb, ki zagotavljajo javne dobrine." To so posledice vedno težjih življenjskih okoliščin, do katerih je pripeljala trenutna ekonomska in finančna kriza in jih
Hvala za besedo, predsedujoča. Najpogostejši očitek, ki smo ga bili v Levici deležni pri našem predlogu za dvig minimalne študentske urne postavke, je, češ na tak način bomo praktično pokopali študentsko delo. Zmanjšalo se bo število delovnih mest za študente, študentje ne bodo prišli do študentskega dela, kot ga krvavo potrebujejo, ker je to zanje edini instrument, s katerim se lahko prebijejo skozi svoja študijska leta ob naši popolnoma nezadostni štipendijski politiki. Ampak vse številke, vse resne analize študentskega dela pravijo drugače. Čisto na konceptualni ravni lahko zagotovim, da študentsko delo ne bo upadlo. Zakaj? Konkurenčna prednost delavcev študentov na trgu dela ni v višini njihove urne postavke, ampak v njihovi fleksibilnosti. To je razlog, da delodajalci posegajo po študentskem delu, ker lahko iz enega meseca v drugega delavca študenta imajo, potem ga pa nimajo več in se na tak način prilagajo just in time logiki naročil. Ali je tak ustroj gospodarstva, torej just in time fleksibilnost trga dela, dobra ali slaba stvar, veste, da bom rekel, to je izjemno slaba stvar. Ampak, dokler tak trg obstaja, potem tudi študentsko delo s svojo fleksibilnostjo kot konkurenčno prednostjo zaradi dviga študentske urne postavke ne bo kar odšlo iz našega horizonta pravnoformalnih oblik dela. In drugi razlog, ki na konceptualni ravni podpira ugotovitev, da do upada študentskega dela ne bo prišlo, je golo dejstvo, da naše gospodarstvo beleži gromozanske presežke: 4,2 milijarde evrov čistega dobička samo v prejšnjem letu. To pomeni, da denarja v slovenskem gospodarstvu je dovolj, ampak sam od sebe se ne bo pretopil v boljše plače, ne bo se pretopil v boljši delavski standard, v boljše študentske urne postavke. To se bo zgodilo samo, če bodo delavci vseh profilov, vseh pravnoformalnih oblik, boljše plačilo in boljše pogoje dela izsilili. Prva pot, ki jo imajo na voljo, je sindikalno organiziranje, je to, da posežejo v gospodarske procese na način, da jih zaustavijo in s
Hvala lepa. Saj tudi v obratnem vrstnem redu bi se zmenila s kolegom Lahom. Lep pozdrav še enkrat z moje strani. Pri tem zakonu je treba reči, pa nočem zdaj preveč kritičen biti za nazaj, ker tudi ni produktivno, ampak dejansko je bilo v preteklosti, si upam trditi in biti kritičen, bore malo narejenega. Dosti zadev se je nakopičilo, dosti problematičnih zadev se je nagrmadilo in so bili potrebni oziroma so potrebni ukrepi; ukrepi v smislu, da na nek način, če želite, izčistimo metodologijo za izračun katastrskega dohodka. V vsakem primeru pa, da se tega lotimo zdaj, v tem trenutku, ker do konca letošnjega leta zopet poteče moratorij na ugotavljanje katastra in sedaj je treba nekaj narediti. Tukaj so, vsaj kolikor sem jaz sodeloval, bili zelo intenzivni pogovori na ravni obeh ministrstvih, v to vpetih, tako finančnega kot kmetijskega. Bila je tudi oblikovana delovna skupina z različnimi profili strokovnjakov, katere namen je bil, da prisluhnejo, torej da upoštevajo seveda stroko, da prisluhnejo potrebam kmetov, tako manjših, večjih in seveda pridejo do ustreznih rešitev. Verjamem, da se pri tem delu te komisije to upoštevalo, da je sodelovala s svojimi konkretnimi idejami, predlogi in tudi rešitvami pač populacija, ki se ukvarja dnevno s kmetijstvom, z različnimi oblikami kmetijstva, gozdarstva in tako dalje. Zakaj je to tudi za nas nekatere, ki ne prihajamo toliko iz ruralnih okolij, pa vendarle, tudi v Mariboru smo obkroženi s kmetijskimi površinami in tudi osebno, če hočete, imam občutljiv odnos do kmečkega prebivalstva in mi ni vseeno, da bi sprejemal oziroma stisnil tipko, ki bo pomenila, kot sem zdaj iz mnogih ali pa iz nekaterih razprav pred svojo slišal, da kmeta pehamo v pogubo. Nikakor ne bi rad želel, da bi bilo temu tako, zato verjamem, da je stroka prisluhnila tem potrebam, prisluhnila potrebam v smislu; prvič, da zagotovimo čim večjo samooskrbnost, kar rad kmetijski minister poudari – in prav je tako. Drugič, da se ne ustavi razvoj podeželja; nasprotno
Hvala lepa, gospod predsednik, gospod minister, kolegice in kolegi! Nisem se mislil oglašati, ker smo danes že kar krepko tukaj od zgodnjih jutranjih ur. Ampak vseeno, vesel sem, da razpravljamo v tej luči in da poskušamo razumeti tudi statusno obliko družbe s.p.-ja. Žal prevečkrat v negativni konotaciji do sedaj in upam, da bo tudi ta razprava v tem visokem zboru mogoče dala nekaj več vedenja o tem, da smo tudi statusne oblike s.p.-ji enakovredni, enakopravni. Jaz mislim, da se ne smejo pogojevati možnosti do pravic po tem zakonu, saj je kriza zajela vse. Cilj zakona je nedvomno ohraniti čim več delovnih mest, vendar trdim, da mora biti tudi cilj za ohranitev čim več poslovnih subjektov. Moti me predvsem, da se igramo vaši:naši amandmaji, podpiram enakost pred zakonom. In podpiram tisti amandma, ki je boljši in ki bo dal več tistim, ki ga nedvomno tudi potrebujejo. Še vedno je premalo zavedanja, da prav mala podjetja predstavljajo preko 99% vseh podjetij, ki se hitro prilagajo potrebam v krizi in na trgu in ustvarjajo tudi nova delovna mesta. Še vedno je precej takih, ki obrtnike in podjetnike gledajo kot nujno zlo. In samo še to. Churchill je nekoč dejal, da nekateri mislijo, da so podjetniki krave, ki jih treba nenehno molsti, drugi mislijo, da so garjavi psi, ki jih je treba pobiti, le malo je tistih, ki verjamemo, da so konji, ki vlečejo voz. Upam, da bo v naši državi čim več slednjih, potem bo nam vsem boljše. In podprl bom zakon in predlog amandmaja koalicije. Hvala lepa.