EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Zelo težko je voditi razpravo o amandmajih, če se amandma k 5. členu navezuje na druge člene, ki jih kolegica verjetno še ni uspela, ker dobro sledi razpravi po členih, dojeti. V 7. členu so namreč navedeni ti roki, ki posredno vežejo tudi postopke o ustanavljanju občin. In v 7. členu piše, da je treba občinsko volilno komisijo za novonastalo območje ustanoviti do rokov, ki so razpisani za lokalne volitve. Če jih ne naredijo občinski sveti oziroma občinski svet, je za to celo pristojna, tam piše, republiška volilna komisija. To so roki, ki so povezani tudi s postopki v državnem zboru, ki pa niso direktno vezani na samo ustanovitev občine, ker so ti predlogi, kot je bilo prej rečeno, lahko široko čez vsa štiri leta, seveda, pa je zelo pomembno kako bodo predlagatelji taktično nastopili, kdaj bodo vložili pobudo za ustanovitev nove občine, ker bo pa prišla v veljavo šele po naslednjih rednih lokalnih volitvah. Kaj se v tistem času zgodi, tudi ne pomeni, da gre vse v zamrznitev, pač pa prejšnja sestava, prejšnje oblikovanje občin funkcionira. In to ravno povezujem s tistim taktičnim pristopom, kdaj bo pobudnik vložil samo pobudo. Da pa ni izrecno napisano, kdaj mora državni zbor to zaključiti, pa se mi ne zdi toliko pomembno. Vseeno bi se dotaknil tudi samih načinov oziroma pogojev za ustanovitev novih občin.O tem smo namreč na odboru precej razpravljali. Čudi ,me kako slabo eni berete predlog zakona in pa staro vsebino zakona Prosim. v zvezi z ustanovitvijo novih občin je tudi 5. člen povezan in ta amandma. Mi dovolite naprej razpravo? Vse je povezano z ustanovitvijo novih občin, tako cel zakon in tudi ta amandma k 5. členu. O pogojih za ustanovitev nove občine, ki bi naj bili s tem sproščeni. Nič niso sproščeni, so bolj rigorozno nastavljeni, ker je v prejšnjem zakonu bilo navedeno, da je lahko občina ustanovljena s 5.000 prebivalci in pa pod nekimi posebnimi pogoji tudi z manj, in do nič prebivalcev, teoretično, oziroma do enega. Se
Hvala gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki Ministrstva za finance, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o trošarinah se nanaša na nekatere manjše spremembe in ga zato obravnavamo po skrajšanem postopku. Na začetku naj poudarim, da z zakonom ne spreminjamo sedaj veljavnih temeljnih načel Zakona o trošarinah in da spremembe ne predstavljajo morebitnega povečanja trošarin. Zakon namreč zmanjšuje administrativne obremenitve udeležencev na trgu z električno energijo, zmanjšuje oziroma poenostavlja postopke za male pridelovalce vin ter ureja trgovino z biogorivi. Natančneje se ureja tudi obveznost hrambe tiste dokumentacije, ki se nanaša na poslovanje s trošarinskimi izdelki na notranjem trgu. Spremembe zakona, ki prinašajo poenostavitve postopkov ob pogoju ohranjanja učinkovitega nadzora, so vedno dobrodošle in tudi tokrat. Električna energija bo po novem obdavčena ob dobavi končnim odjemalcem, torej jo bodo plačevali dobavitelji, ki dobavljajo električno energijo končnim porabnikom. V zvezi z biogorivi je potrebno poudariti, da uvrstitev biogoriv med trošarinske izdelke ne bo imela negativnih posledic za proizvajalce oziroma porabnike, saj ne bo prinesla podražitev goriv oziroma uveljavitev in uvedbo trošarine. Je pa uvrstitev biogoriv med trošarinske izdelke potrebna z vidika nadzora nad proizvodnjo, predelavo in hrambo tega energenta. Kot je splošno znano, se je število pridelovalcev biogoriv in posledično porabnikov v zadnjem času bistveno povečalo. S tega vidika je nadzor carinskega organa nad to dejavnostjo vsekakor potreben. Še posebej v Slovenski ljudski stranki ocenjujemo kot dobro rešitev iz tega zakona, je izjema, da se posebno hudi prekrški glede na višino povzročene kazni in da zakon predvideva tukaj trikratno oziroma sprožijo kaznovanost, kot so splošno zagrožene višine glob. Glede na vse navedeno bomo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke Predlog zakona o dopolnitvah zakona o trošarinah sprejeli oziroma pod
Spoštovani kolegice in kolegi, ki danes še vztrajate tukaj! Promocija je pomembna, pa če so še tako težki finančni časi, si mačehovskega odnosa do promocije enostavno ne smemo in ne moremo privoščiti. Tista podjetja, ki se tega zelo dobro zavedajo, so običajno tržno uspešnejša, prodornejša in bolj prepoznavna. Ohraniti blagovno znamko, povečati tržni delež, odkriti tržno nišo ali pa zgolj spomniti kupce, da nam ni vseeno za njihovo odločitev. Vse to zmoremo s pravilnim promoviranjem izdelkov in storitev in ko govorimo o kmetijskih in živilskih proizvodih, ni nič drugače. Potrebna je celo veliko večja mera senzibilnosti in občutja varnosti. Imamo Zakon o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov, vendar ga ne moremo izvajati. Nespretnost?! Neznanje?! Kakor koli že, za zdaj je zakon le napisana beseda. Z javni razpisom je bilo nemogoče izbrati ponudnika, ki bi bil sposoben opraviti zelo zahtevne naloge iz naslova promocije. Zato se je zakonodajalec odločil, da pospeši in omogoči izvedbo zakona na način, da strokovne naloge iz zakona, ki so zapisane v 27. členu, prenese na Ministrstvo za kmetijstvo in okolje. Na ta način bo najhitreje in s čim manj dodatnimi finančnimi sredstvi omogočena konkurenčnost slovenskim agroživilskim podjetjem. Promocija je naložba za prihodnost. Tega se v Državljanski listi zelo dobro zavedamo. Z zaupanjem, da bo Ministrstvo za kmetijstvo in okolje v najboljši mogoči meri izvajalo določila zakona in tako omogočilo jasen, transparentne, pravičen in učinkovit način promoviranja kmetijskih in živilskih proizvodov, bomo predlog zakona v Državljanski listi podprli. Hvala.
Hvala za besedo, podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi. Moram povedati naslednje. Glede na to, da živim na območju - torej, da sem iz občine, kjer živi italijanska manjšina - in da nekoliko poznam tudi, kako soseda ureja te odnose do manjšine, in da poslušam tudi v italijanskem parlamentu, kakšno reakcijo imajo pri kakršnikoli razpravi o zaščiti manjšin, moram povedati, da me je po malem sram argumentacije, ki sem jo tu slišal. Čeprav imam tudi sam pomisleke do tega amandmaja, ker tudi sam sodim, da je ta dikcija, da na območju občin, kjer avtohtono živita italijanska manjšina in madžarska narodna skupnost, se oblikujeta pokrajini. To je moč interpretirati na resnično več načinov. Sam mislim, da je to moč interpretirati tudi tako: vsaka občina ima območja, ki je dvojezično, intam seveda, pač, živi manjšina in da bi se potem moralo na tem območju oblikovati pokrajino. Ali pa, da se občine, kjer živita obe manjšini, točno to območje oblikuje kot pokrajina. Glede na to, da sem zagovornik velikih pokrajin, mi ta koncept preprosto ne gre v moje razmišljanje. Razumem pa intenco predlagateljev in jo podpiram in sem jo podpiral tudi v preteklosti, da bi pokrajine, kjer pa manjšine živijo bi morale urejati tudi odnose in te posebne pravice in položaj manjšin. Kako torej urediti - tu zdaj nimam predlogov, mislim pa, da bo imela ustavna komisija težavo realizirati tako stališče in potem oblikovati kot ustavni amandma. Mislim, da bi tu morali tekst nekoliko drugače preoblikovati. Reči bi morali, da pokrajine, v katerih so občine, kjer živi avtohtona manjšina, morajo urejati pravice in dolžnosti in položaj italijanske in madžarske skupnosti, sicer mi teritorialno že vnaprej določimo, kako ta pokrajina izgleda.
Hvala lepa. Spoštovani gospod podpredsednik, kolegice in kolegi! Naj rečem za uvod, da sem vesel, da se bo končno začelo nekaj premikati. Zato je daleč od spretnih političnih podtikanj pa zavajanja ljudi in ustvarjanja megle, da je kdorkoli iz naših klopi zaskrbljen. Daleč od tega. Tudi mi smo pripravljali podobno zadevo, zato ste skrivali pred nami in nam niste dali podpisov, in ste pač nekoliko prehiteli. Ampak nič zato. Več okoliščin, se mi zdi, da je ob tej nesrečni situaciji, ki je v Sloveniji, ko smo pred ponovnim saniranjem bank, kar bodo morali sanirati državljani, davkoplačevalci, pa le malo bolj ohrabrujoče. Se pravi, sreča v nesreči pri tej zadevi je, da so pred nami evropske volitve in da nekatere stranke, kjer imajo njihovi člani pa njihovi tajkuni roke v vrečah do ramen, morajo ustvarjati dimno zaveso. In da so dejansko zaskrbljene, če se bo vse posrečilo, kot je bilo zamišljeno pri teh preiskavah. In zagotavljam vam, da se ne bo vse posrečilo, da bodo prišli na dan ti posli in povezave teh tajkunov z vami, z vašimi strankami, ne rečem z vami, z ozadjem. Mislim, da Slovenci niso tako neumni, da ne bi vedeli od kdaj se to pelje, kdaj je bilo naročeno tem direktorjem, da naj pripravijo vse za olastninjene podjetij, da naj ustanavljajo paralelna podjetja, transferirajo dobičke na tista podjetja, potem pa iz tistih podjetij lastninijo. Vzorec je splošen in naročilo je bilo dano iz političnih vrst in to zelo prikrito. In to je bilo v času <PARTY>-ovskih vlad. <PARTY> se je pa zdaj razlezel v tri stranke, v <PARTY>, <PARTY> in <PARTY>. <PARTY> pa je bila tako ali tako vseskozi tudi neka pokroviteljska stranka in njeni centri moči od zadaj. In glejte, prav gotovo je tukaj treba razčistiti. Treba je razčistiti, tudi sami v tem gradivu pišete, da se je ranljivost bank povečala. Takrat, ko ste to pisali, ste še uporabljali ta izraz, ranljivost bank. Sedaj je guverner in tudi minister sam rekel, da so naše banke v precej slabem stanju, glede bonitet in pridobivan
Hvala za besedo. Danes imamo splošno razpravo o Predlogu zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin. Prav je, da razpravljamo, prav je, da izražamo pomisleke, vprašanja, ker samo tako lahko zakon, ki naj bi ga v nadaljevanju tudi sprejemali, dobil, bom rekla, tudi izboljšave, da bi se upoštevali predlogi. Vendar pa se mi zdi prav tudi to, ko na te pomisleke dobivamo odgovore in argumente, da tudi tem prisluhnemo in o njih razmislimo, preden ponovno negativno razpravljamo o njih. Da je zakon zahteven in njegov začetek, sistem množičnega vrednotenja se je razvijal v okviru projekta, financiranega s kreditom Svetovne banke že v letih 2000–2005, je dal izhodišča ne samo za množična vrednotenja, ampak za celovito prenovo nepremičninskega sistema. To se pravi, da ta razprava in pravzaprav gradnja te zakonodaje ni nova, ima že kar dolgo brado. Prav tako bi omenila to, da je pravzaprav že prva vlada Janeza Janša začela vzpostavljati ta zakon in da je namen in cilj pravzaprav danes isti. 1. člen tega predloga tega zakona je isti kot leta 2006 in samo izboljšujemo danes njegovo podlago. Tudi sama pravzaprav vidim to kot tehnični zakon, ki določa model vrednotenja nepremičnin, vidim kot sistemski zakon, katerega cilj je, da se istovrstnim nepremičninam naenkrat določi čim bolj natančna ocena tržne vrednosti. Torej je cilj množičnega vrednotenja kar se da kakovostna ocena tržne vrednosti nepremičnin. Ta vsebuje vsa merila in načela množičnega vrednotenja in predstavlja standard množičnega vrednotenja. Odločitev o tem, ali bo država vzpostavila sistem množičnega vrednotenja, ni vezana samo na odločitev v zvezi s sistemom obdavčitve nepremičnin. Tukaj bi rada predvsem še enkrat poudarila, da je eno sistem množičnega vrednotenja, drugo pa je sistem obdavčitve nepremičnin. In danes se pravzaprav pogovarjamo o sistemu množičnega vrednotenja. Ta sistem množičnega vrednotenja je večnamensko uporabljiv, še posebej za javne namene, za uveljavljanje pravic iz javnih sredstev, za poslovne
Lep dober dan, spoštovani predsednik, spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani minister s sodelavko! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je na 34. seji 1. 9. kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gozdnem reprodukcijskem materialu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 108. seji 1. 7. sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Na seji odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja Vlade, to je Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Zakonodajno-pravna služba, Kmetijsko gozdarska zbornica Slovenije in Sindikat kmetov Slovenije. V poslovniško določenem roku nihče od kvalificiranih predlagateljev ni vložil amandmajev k predlogu zakona. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, da je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo Republike Slovenije, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika k besedilu predloga zakona nima pripomb. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki predlog zakona podpira. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov je minister za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano na kratko povzel poglavitne cilje in razloge za pripravo predloga zakona. Poudaril je, da gre za povsem tehnični zakon, ki je potreben zaradi uskladitve z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu in zakonom o storitvah na notranjem trgu Republike Slovenije. Novela zakona določa tudi obvezno vzpostavitev in vodenje registra dobaviteljev gozdnega reprodukcijskega materiala, vsebino in vodenje registra ter vsebino vloge za vpis v register. V kazenskih določbah pa je spremenjena valuta, s katero se za prekrške kaznuje kršitelje, in sicer se slovenski tolarji nadomestijo z evri. Vsebinsko pa se kazenske določbe usklajujejo z Zakonom o prekrških, tako da se odpravlja mandatne kaz
Sam ne bom podprl tega predloga iz preprostega razloga, ker smo v tem državnem zboru, na kar je tudi minister Ganter včeraj opozoril, in interpretacija njegovega nastopa danes tukaj ni bila povsem korektna. Minister Ganter, ne da bi ga hotel zdaj zastopati, ker se da prebrati iz magnetograma, kaj je povedal, je seveda povedal tudi to, da je bilo takšno neurejeno stanje, vendarle to je preseženo Mi smo dve leti, nekaj več kot dve leti nazaj sprejeli zakonodajo, ki te stvari ureja in ta hip je dovolj dobro urejeno. Vse stvari, o katerih je bilo govora včeraj, govore o stvareh, ki so stare 8, 10 let in so seveda iz nekega obdobja in danes niso predmet teh organov, ki se ukvarjajo s podeljevanjem frekvenc, zato bi seveda to bila ena za moj okus dosti nesmiselna razprava, ki bi razpravljala o nekih rečeh, ki so lahko problematične, ampak so stvar vendarle neke zgodovine in jih je treba nekje in nekočnajbrž tudi razčistiti. Ampak od kar smo sprejeli to zakonodajo, je zadeva urejena in naj bi delovala tako, kot smo to zakonodajo v tem državnem zboru tudi sprejeli, zato seveda takšne razprave ne morem podpreti. Hvala lepa.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovani premier, spoštovani ministri, kolegice in kolegi! Spoštovani gospod predsednik vlade, trdno sem prepričan, da vam je znano, kakšne nagrade si delijo člani uprav uspešnih podjetij, ker sredstva javnega obveščanja o tem obširno poročajo. Jaz sem bral samo nekaj tega, od koder povzemam podatke. Iz njih povzemam, da posamezniki dobivajo ne le milijonske nagrade, ampak nagrade, ki gredo v desetine milijonov. V podjetjih to znaša skupaj milijonov, v državi pa gredo zneski za nagrade članov uprav kar v milijarde. Po meni dosegljivih informacijah od komepetentnih institucij sem izvedel, da so te nagrade sicer obdavčene, vendar pa se od njih ne plačujejo prispevki. V drugem odstavku, citiram, 126. člena o delovnih razmerjih, zakon je sprejel državni zbor lani, začel pa je veljati 1. januarja letos, piše, dovolite, da ga citiram: 126. člen - "Plača je sestavljena iz osnovne plače, dela plače za delovno uspešnost in dodatkov. Sestavni del plače je tudi plačilo za poslovno uspešnost, če je le to dogovorjeno s kolektivno pogodbo ali pogodbo o zaposlitvi." Konec citata. Iz tega jasno izhaja, da uspešno delo ne bi smelo biti posebej nagrajeno z nagrado, ampak lahko le del plače. Izplačilo nagrade žal omogoča del drugega stavka, citirane določbe, ki pravi "da je uspešno delo sestavni del plače le, če je to dogovorjeno s kolektivno pogodbo ali pogodbo o zaposlitvi". To pa omogoča, da se uspešnost nagrajuje z nagradami in ravno v tem je problem. Da se v okviru nagrad izognejo plačilu prispevkov Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije in Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Tako sta navedena zavoda prikrajšana, država pa je oškodovana, saj mora zato v ZPIZ plačevati več kot pa če bi bili od tega zaslužka, kar nedvomno je, tudi plačani prispevki. Nisem proti dodatnemu nagrajevanju uspešnosti, vendar pa morajo biti vsi prejemki, ki so rezultat dela, obravnavani kot plača, kot se glasi prvi stavek drugega odstavka citiranega
Mi ne bomo podprli teh sklepov, v katerih lahko napišete tudi, da je voda suha. To ni problem, imate večino, da izglasujete, in bo voda še vedno mokra. Najbolj smešno je, ko ugotovimo, da ste se ustrašili celo zahteve ali pričakovanja, da vam Vlada sporoči, koliko bo stala nadgradnja 25-ih komadov. To pomeni, da javnosti sporočate, da vam je vseeno, ali bo 600 tisoč evrov ali 15 milijonov evrov. To vam je vseeno, vas ne zanima, se bo odločalo takrat, ko bo na voljo teh 25 vozil in jih bo treba opremiti. Danes je odnos do tega stroška ravnodušen. Seveda to kaže na neodgovornost z vaše strani. V tej zvezi predlagate in tudi ugotavljate, da minister ni zavajal javnosti. Del javnosti je zavedene. Še danes podpisniki, ki smo del javnosti, 39 nas je, nismo prepričani, da smo bili pravilno informirani ali da smo slabo razumeli, pač pa smo preprosto ugotavljali in dokazovali še enkrat, da nas je minister z zagotovili, ki jih je dajal sproti, tudi v polemiki z razkritji medijev, seveda zavajal. Danes lahko vi tudi ugotovite, da nismo zavedeni, da je ravnal korektno, ampak še vedno del slovenske javnosti ostaja zaveden. Hvala.
Najlepša hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Dovolite mi, da se navežem na besede obeh predgovornikov. Mislim, da smo danes v slovenskem parlamentu priče nekemu zelo specifičnemu ravnanju, ki vstopa na glavna vrata v ta parlament. Namreč, poskusu izigrati dogovor, ki ga je vlada sklenila s študenti in študentsko organizacijo v neki povsem določeni točki. Ne vem, če je potrebno, ampak glede na to, kar je bilo vse danes tu že izrečenega, naj opozorim ministra, da je 13.3.2006 na spletni strani njegovega ministrstva pisalo: "Ministrstvo za delo je predlog sprememb zakona o zaposlovanju uskladilo tudi s študentsko organizacijo Slovenije." Minister se je torej rad pohvalil, da je dosegel dogovor s študenti. Sam, ki imam nekaj izkušenj pri sklepanju takšnih dogovorov, sem bil, resnici na ljubo, vesel, ker sem verjel, da je za njimi trdo delo, ker je študentska organizacija bila vedno trd pogajalec v teh postopkih. Vendar pa se je zgodilo to, da je tu v parlamentu tako sam odstopil od tega dogovora, kot so odstopili od tega tudi njegovi najožji kolegi iz njegove stranke in vladajoče stranke. S tem so sporočili mladim v tej državi, da dogovori ne veljajo nič; ni pomembno, kaj se dogovoriš, pomembno je, ali imaš politično moč, da to preko noči obrneš v drugo smer. Kaj ima to skupnega z moralo, vrednotami, s formiranjem normalnega državljanskega odnosa do politike kot urejanja skupnih stvari v tej državi, bo vedel minister. Njegovi ljudje zelo radi veliko govorijo o morali. Dejanje, ki smo mu priča, je "par exellence", nemoralno dejanje. Izgovarjati se pri tem na to, da kot minister nisi vedel, kaj ti pripravljajo poslanke in poslanci, je blago rečeno sprenevedanje. Minister, ki ne ve, kaj vladajoča koalicija, vlada, ali pomemben del vladajoče koalicije vlaga v parlament, bodisi ne govori resnice ali pa ni minister za svoje področje. Ne verjamem, da se mu kaj takšnega lahko zgodi. Zakaj, se sprašujem in se sprašujemo tudi pri nas v Liberalne demokracij
Kolegice poslanke, kolegi poslanci, predsedujoči! Sama bom govorila samo o dilemah, ki me pri primerljivosti tudi mene prežemajo. In sicer, kaj je to medsebojna primerljivost zdravil. Medsebojna primerljivost zdravil temelji na terapevtsko farmakološko kemijskih lastnosti zdravil. Ena od pomembnih podlag za to je anatomsko terapevtsko kemična klasifikacija zdravil. To je v nadaljevanju ATC klasifikacija svetovne zdravstvene organizacije. Le-ta razvršča zdravila glede na organ ali sistem, na katerega zdravilo deluje, ter glede na njegove kemične, farmakološke in terapevtske lastnosti. Zdravila, ki so med seboj primerljiva, imajo isto terapevtsko indikacijo, primerljivo delovanje na določen organ ali sistem in so si lahko kemijsko sorodna. Vse države, ki so zaradi nujnosti zagotovitve zdravil vsem skupinam obolelih, od kroničnih bolnikov, do najtežjih bolnikov, in zaradi dejstva, da se pač farmacevtska industrija razvija in na trg prinaša vedno nova zdravila, so pristopile v sistem primerljivosti zdravil. Pooblaščena organizacija, ki to izvaja, ima sedež v Ženevi. Države, ki pa so sistem medsebojne primerljivosti zdravil uvedle in jo dokaj uspešno izvajajo, temeljijo pa na izkušnjah skandinavskih držav, ki imajo že po tradiciji izredno visoko stopnjo socialne varnosti, pa so: Nizozemska, Belgija, Nemčija, Litva, Češka, Slovaška in Avstrija. Gre v bistvu za nov in preizkušeno učinkovit pristop, pri katerem se ohranja učinkovita in kvalitetna preskrba z zdravili v breme javnih sredstev, obenem pa se dopušča in ne zmanjšuje strokovna neodvisnost zdravnikov. Obenem pa sistem primerljivost zdravil v okviru ATC-ja in Mednarodne zdravstvene organizacije tudi pomeni pritisk na zelo prodorno in finančno profitabilno farmacevtsko industrijo, ki prihaja na tržišče z vedno novimi in novimi zdravili. Cilj uvedbe primerljivosti, ki so jo uvedle že citirane države, je bilo predvsem zagotavljanje visokega nivoja pravic iz zdravstvenega zavarovanja. Zato, ponovno poudarjam, da niso pr
Lep pozdrav vsem prisotnim! Ustavna komisija je na tretji nujni seji dne 30.6.2004 obravnavala delovno besedilo predloga ustavnega zakona o spremembi 121. in 140. člena ustave Republike Slovenije, ki je bilo pripravljeno na podlagi sprejetih stališč državnega zbora o osnutku ustavnega zakona za spremembo 121., 140., in 143. člena ustave. Gre namreč za člene, ki govorijo o lokalni samoupravi, predvsem 143. člen o regionalizaciji Slovenije oziroma o ustanavljanju regij. Ustavna komisija je seveda najprej glasovala o predlogu ustavnega zakona za spremembo 121. in 140. člena ustave in ga ni podprla z dvotretjinsko večino glasov, kot se zahteva po poslovniku. Upoštevaje razprave na sejah ustavne komisije in državnega zbora je ustavna komisija na podlagi drugega odstavka 180. člena poslovnika odločala tudi o predlogu naslednjega sklepa, ki se glasi: Postopek za spremembo 121., 140. in 143. člena ustave je končan in predlog je ustavna komisija sprejela. Zato ustavna komisija predlaga državnemu zboru, da po končani obravnavi tega poročila na podlagi drugega odstavka 180. člena poslovnika sprejme naslednji sklep: "Postopek za spremembo 121., 140. in 143. člena ustave je končan." Obenem ste v gradivu prejeli tudi poročilo o nezaključenih postopkih za spremembo ustave, in sicer o tistih členih, ki govorijo o državnih simbolih, zakonodajnem referendumu in o sodstvu. Ustavna komisija ugotavlja, da ti postopki niso končani, niso zaključeni in se na tak način odpira možnost za njihovo obravnavo v naslednjem mandatu. Zato predlaga ustavna komisija, da to ugotovitev tudi državni zbor sprejme.