EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Torej gospod minister, jaz sicer objektivno mislim, da bi si verjetno kakšen drug minister zaslužil interpelacijo še pred vami, ne glede na to, da ste vi prvi interpelirani. Vendar moram istočasno povedati, da sem pa prepričan, da mnoge trditve, ki so napisane v interpelaciji in ki so bile danes izrečene, nesporno držijo. Največ besed je bilo rečeno glede omejevanja medijske svobode, ki so povezane s spremembo nekaterih zakonov, ki so pripeljali do tega, da je televizija sedaj državna in da se je aktualna oblast preko državnih podjetij več ali manj polastila najpomembnejših slovenskih medijev. Situacija, ki je sedaj, je za mene nekoliko zaskrbljujoča, verjetno pa tudi za vas, gospod minister. Tukaj v rokah držim samo tri primera, ki so v enem dnevu se nabrali, ki so povezani z medijskim oglaševanjem dejavnosti in tako naprej. Prvič, imam protest na včerajšnjo oddajo Piramida Aktiva novinarjev RTV Slovenije. Potem protest radijskih novinarjev, ki so povezani ravno tako z reševanjem romske problematike, kjer protestirajo, da so bili onemogočeni pri poročanju tako aktualnih dogodkov, kot so se dogajali v preteklih dneh, ko so se Romi napotili nazaj v svoj kraj, kjer so bili preseljeni. Imam še prispevek o cenzuri na Goriškem, ki govori o neki drugačni situaciji, o nezadovoljstvu novinarjev do početja nekaterih lokalnih, bomo rekli, funkcionarjev. Ta primer bi lahko sovpadal s primeri, ki so bili na Obali, vemo za primere, ki so povezani s koprskim županom in z izolsko županjo. Zakaj to pravim? V enem dnevu je očitno, da je velik del novinarstva nezadovoljen s tem, kar se dogaja. Niso pa nezadovoljni samo novinarji. Gledanost RTV Slovenije pada kot osrednje televizijske hiše. Naklada osrednjega dnevnika Delo pada ne glede, da se jo rešuje z raznimi reklamami, ki jih po naročilu izvajajo nekateri, torej po naročilu predvsem. Znane so finančne težave v Primorskih novicah, kjer ne dosegajo realizacije in še nekaterih
Hvala, spoštovani predsednik. Spoštovani minister, veste, kaj je neverjetno, po kolikih – devetih, desetih, sedmih urah razprave, kolikor smo že tukaj, da niste odgovorili na niti eno vprašanje, ki smo ga vam postavljali. Vi odgovarjate kar nekaj, vi si izmišljujete kar nekaj, kar nekomu pripisujete sindikate, kdo kaj dela, kaj ne, kdo se je sprehajal Pa koga to briga, spoštovani minister? Javnost jasno zahteva odgovore in nehajte se sprenevedati in govoriti pravljice tu! Nimamo časa se z vami tu pogovarjati. To počnite pri Janezu Janši, če lahko, sem prepričan, da ne, ker tam ste tiho, tam samo izvajate. Ali je razlog za nepreklicni odstop to, da niste uspeli preprečiti preiskave v primeru nabave zaščitnih mask? Prvič. Drugič, spoštovani minister, brez pravljic, direktno, ste dedec ali niste? Od kod ministru podatki o tem, katere zadeve so v vaših usmeritvah in obveznih navodilih zaključene? To vas sprašujem že dva meseca. Tretjič, novo dejstvo, ne bom se opredeljeval, ne poznam situacije, berem današnje medije, ste prišli do lasti neke parcele. Govori se o tem, da ste MOK, to je Mestna občina Koper, oškodovali za milijon – se ne opredeljujem. Govori se – ne vem, ali je to mogoče razlog –, da ne odstopate in da ostajate na položaju, da preprečite preiskavo zoper te stvari? Tri osnovna vprašanja prosim, minister. Pa ne mi govoriti o Štruklju, pa o snegu iz preteklega leta! Tukaj smo, resne stvari se pogovarjamo in nehajte se sprenevedati. Pravljice govorite na pikniku <PARTY> v Bovcu, prosim.
Hvala, spoštovana podpredsednica. Moram ponovno povedati pred tem državnim zborom, ker pač nekateri niso razumeli ali pa niso hoteli razumeti mojega razlaganja, zakaj sem sinoči na Odboru za infrastrukturo in prostor povedala, da tretja, oprostite, četrta in peta točka amandmaja <PARTY> ne spadata v ta zakon. Ne spadata zato, ker urejata druga področja, se pravi področje gasilstva, ki spada v Zakon o gasilstvu, in glede lesne biomase, kar pa spada v Zakon o davku na dodano vrednost, ker gre za davek. In ponavljam: jaz sem za to, da se te zadeve uredijo, da se uredijo tam, kjer se morajo, ker sem pravnica in to razumem, da ne moremo zmešati hrušk in krompirja v en zakon. Potem bi želela povedati, da je gospa Ljubica Jelušič lepo razložila, da Zakon o varstvu pred naravnimi nesrečami podrobno ureja te beneficije, ki jih želimo stlačiti sedaj v ta zakon. Zato je to še en razlog več, da sem prepričana, da je moja odločitev pravilna. Kot sem prej rekla, <PARTY> seveda podpira te ideje in smo za to, da se uredi v zakonih – to področje, kamor to spada –, da pa tega amandmaja v takem besedilu ne moremo podpreti. Želela bi še eno mnenje povedati v zvezi z direktorji, ko se pojavi problem, da mora gasilec iti na neko akcijo. Najbrž nekateri tega ne razumejo in ker je motnja v delovnem procesu, imajo pač drugačno mišljenje. Zakon to ureja in tudi to je gospa Ljubica Jelušič razložila in je obrazložila tudi ravnanje naše predsednice Vlade v tem zadnjem primeru, ko je šlo za odpravo posledic žleda, da je apelirala na vse oziroma prosila vse direktorje, da dovolijo tistim, ki morajo na akcijo, da to lahko storijo. Toliko prosim. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Posebno poročilo varuha človekovih pravic o problematiki izbrisanih gotovo kaže na kompleksnost problematike, na problem, ki ga država v dobrem desetletju ni uspela rešiti, to je na problem, ki je v minulih letih precej zastrupljal slovensko javnost. Tudi iz varuhovega uvoda v tem poročilu je razvidno, da je Slovenija ob svojem nastanku bila precej odprta država, saj je v izjavi o dobrih namenih vsem pripadnikom drugih narodov in narodnosti zagotavljala pravico do vsestranskega, kulturnega in jezikovnega razvoja. In dalje, vsem s stalnim prebivališčem je dajala možnost, da pridobijo državljanstvo, če to želijo. Zakon o državljanstvu je v svojem 40. členu vsem pripadnikom nekdanjih jugoslovanskih republik, ki so imeli na dan plebiscita, to je 23. decembra 1990 leta, prijavljeno stalno prebivališče in so tukaj tudi dejansko živeli, pridobitev slovenskega državljanstva brez kakršnihkoli pogojev, če so zanj zaprosili. In večina si je ta status tudi uredila. Tistim, ki jim je država s svojimi postopki kasneje naredila kakšno krivico, vsem tem mora država krivico popraviti, toda od primera do primera. Gotovo pa ni dopustno, da nekateri izbrisani pri doseganju svojih ciljev ubirajo nelegitimna pota. To je z izsiljevanjem in z grožnjami ter ogrožanjem drugih ljudi in premoženja, kar se je nedavno dogajalo v Dravogradu. Od tovrstnih groženj pa do terorizma je namreč le mali korak. Seveda ob tej priložnosti ni mogoče mimo tiste populacije izbrisanih, ki so kot pripadniki JLA bili med agresorji na Slovenijo. In kot vemo, takrat so bile na slovenski strani tudi žrtve. Res v Sloveniji ni bilo kakšnih primerov, ko bi bili pravnomočno obsojeni zaradi agresije na Slovenijo, ker slovenska razsodišča o tem niso kaj veliko razsojala in presojala. Ob agresiji na Slovenijo niso bile samo žrtve, temveč tudi velika materialna škoda. Omenil bom primer, kako je slovenjgraško okrožno tožilstvo v primeru, ko so prebivalci Dravograda terjali poplačilo za
Najlepša hvala, gospod podpredsednik, gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi. Meni je žal, da vse kaže, da bo ta zakon v glavnem zakon zamujenih priložnosti. To je zelo pomemben zakon, o tem smo govorili tudi že ob prejšnjih razpravah, zelo pomemben zakon za razvoj te države. Če se kje mora doseči temeljno zaupanje med ljudmi v neki državi, potem ga je treba doseči tukaj, posebej ga je treba doseči zato, ker je točno to, kar nekateri poudarjate, da mora biti stopnja fleksibilnosti na tem področju velika. Če je ni, potem trpi trg delavne sile in seveda cel kup posledic izide iz tega, vendar pa, če mi od varne fleksibilnosti jemljemo samo fleksibilnost, pozabljamo pa na varnost ljudi, potem dobimo kontraefekte in jaz se bojim, da bodo z zamujenimi priložnostmi, tistimi, ki zadevajo na primer 48. člen in podobnimi, da bo prišlo prav do tega. Namesto da bi ljudje, ki bodo izgubili delo, ki ga izgubijo, lahko pričakovali od aktivne politike zaposlovanja več, kot so lahko pričakovali po obstoječem zakonu, vse kaže, da lahko pričakuje cel del ljudi manj. Ta generacija v teh delovno najbolj intenzivnih letih, tu nekje med tridesetim in petdesetim letom, je dana na prepih do takšne mere, da je to nepotrebno in je nerazumno. Slovenija trenutno ima sredstva, to se kaže na večih področjih, na večih primerih, ki bi omogočala povečati varnost tem ljudem, kar bi lahko fabriciralo tako imenovane pakte razvojne znotraj podjetij. Če gledate staro Staničevo strategijo, in mislim, da jo Bobinac nadaljuje v Gorenju, je Gorenje preživelo pravzaprav zaradi te strategije. Ker je bila zagotovljena relativno visoka stopnja varnosti, je bilo mogoče ljudi pripraviti do tega, da so delali več, da so delali bolje, da so delati tudi takrat, ko jim to sicer ne bi bilo prav posebej po volji. Takšnih podjetij je v Sloveniji kar nekaj, na ta način funkcionira nordijski model partnerstva, ampak za to se je potrebno pač seveda partnersko dogovoriti, besedo držati in vedeti, da skupaj jemljete n
Hvala lepa, predsednik. Govorimo – v resnici pravzaprav niti ne vem, ali govorimo o tehničnem zakonu ali govorimo o zakonu, kjer bomo politično spravili to našo ljubo Slovenijo za vse dogodke za nazaj, ki so se zgodili. Res ne vem. Eni pravijo, smo slišali prej, da v resnici gre za tehnični zakon, drugi pravijo, da v resnici gre za političen zakon, ideološki, da se skozi zadnja vrata pripeljejo določena vprašanja, ker bomo v bistvu razčistili s preteklostjo, mogoče pa celo dobili osnovo za to, da lahko začnemo popravljati učbenike, kaj se je res zgodilo in kaj ne. Namenoma postavljam odprta vprašanja tako, da bomo vedeli, o čem govorimo. Namreč, s 1. členom preprosto ne verjamem več pobudnikom, da gre za to, ker v resnici s starim zakonom, obstoječim zakonom ne moremo, tako kot pravijo predlagatelji, več popraviti določenih vprašanj, ki jih sedaj popravljamo s tehničnim zakonom. Če je tehnični zakon, sem prepričan, da se da s starim zakonom tehnično vse urediti, pa potem še na koncu nomotehnično vse uredimo, da bo ja zdržalo in da bo zakon stal tako, kot je potrebno. Zakaj ne? Zato, ker v resnici z novim zakonom, če bomo iskreni, se danes mi vsi pogovarjamo o tem amandmaju Združene levice – ki ga sam osebno zelo podpiram, ker ne vidim nobenega razloga, zakaj zakon v 1. členu ne bi več mogel zdržati, če ne bi bilo več te dikcije notri, kjer se podpira resolucija 1481 o mednarodni obsodbi zločinov totalitarnih komunističnih režimov in tako naprej, da ne ponavljam. Naj mi pove en poslanec, predlagatelji ali pa Vlada, ali bomo lahko pokopali na dostojen način vse povojne poboje, kar je seveda osnovna intenca samega zakona, če te dikcije omenjene resolucije notri ne bo. Ali jo bomo lahko ali ne, ali nam to preprečuje to dejanje? Prepričan sem, da je to vse skupaj ena farsa; farsa zato – sedaj pa opozarjam koalicijo, ne predlagatelje, predlagateljem je pravzaprav čisto vseeno, njim je važno, da se ta zakon sprejme, v koaliciji je pa seveda drug problem. V sredo bomo razpr
Hvala za besedo. V Levici bomo glasovali proti temu zakonu. Zakon je namreč luknjičast, poln pomanjkljivosti in za nameček je notri določba o aplikaciji, ki bodo uvajale nadzor nad državljani. V Levici in v opoziciji nasploh smo predlagali kup amandmajev, ki bi pomagali številnim skupinam ljudi, ki bodo poleti kljub temu, da narašča število okužb v Sloveniji, da se bliža tako imenovani drugi val, ostali brez pomoči. Brez pomoči bodo ostali številni prekarci. Številne storitve po Sloveniji ne obratujejo ali pa obratujejo s pol moči. Prepovedane so prireditve. Namreč, zbiranje je omejeno na 10 ljudi in ne more biti koncertov, uprizoritvenih dejavnosti, porok. Po drugi strani tujih turistov v Sloveniji še vedno ni, kar je problem za turistične vodiče. In nenazadnje problem nastaja pri dejavnostih, ki so s tem povezane. Če samo spomnim, prejšnji teden je svoja vrata zaprlo podjetje Gardenia, to je grosist v cvetličarstvu. Enostavno zaradi tega, ker so bile dejavnosti, ki so mu prinašale posel ukinjene med koronavirusom. In prekarci bodo v takih razmerah ostajali brez temeljnega dohodka, brez pomoči. Tukaj govorimo o številnih med temi 120 tisoč espeji, ki jih imamo v Sloveniji, bodo ostali čez poletje brez temeljnega dohodka in prepuščeni sami sebi. Podobno je s študenti. Številni so se preživljali s študentskim delom. Poleti so si nabrali nekaj zaloge za čez leto. Letos je povpraševanja po študentskem delu manj, zaradi tega, ker enostavno lokali obratujejo s pol pare, številna podjetja tudi, kot sem že prej našteval številne dejavnosti na čelu s pa sploh ne. In tudi študentje bodo dobili samo neko skromno nadomestilo, še zdaleč pa ne dovolj, da bi se lahko s tem preživljali. Potem ni nobenih varovalk proti odpuščanju. Brezposelnost je letos 26 % večja kot v primerljivem obdobju lani. Podjetja bodo prejela subvencije, ni pa varovalk, ki bi preprečevale, da se te delavce odpusti. In nenazadnje je tukaj aplikacija, o kateri sem govoril že prej, ki v nasprotju s tujimi pra
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, tudi drugi člani Vlade, kolegice in kolegi! Dober mesec nazaj sem udeležil javnega posveta o kmetijstvu v Spodnjem Podravju, ki je potekalo v Gorišnici v organizaciji Biotehniške šole Ptuj in Kmetijsko-gozdarske zbornice – iz pisarne na Ptuju. Moram povedati, da je bila razprava zelo dolga, široka, vsebinska in kvalitetna. Bili so tudi prisotni nekateri predstavniki ministrstva. Predvsem pa je bilo govora o Programu razvoja podeželja Republike Slovenije 2014–2020. Evropska komisija je 13. februarja uradno potrdila naš program, torej smo eni izmed prvih v Evropi, ki ima ta program potrjen, dne 24. 4. 2015 pa sem na spletnih straneh zasledil tudi predlog uredbe za mlade kmete. Moram povedati, da me veseli, da se tudi na ravni Evropske unije odločevalci zavedajo, da se vse manj mladih odloča, da za svojo prihodnost ali pa si za svoj poklic izbere poklic kmeta. Zato seveda tudi sam podpiram takšne ukrepe, kot je, recimo, uredba za mlade. Na samem posvetu je bila tudi predstavljena oziroma v nekaterih segmentih uredba za mlade kmete in moram povedati, da vse lepo in prav, saj glede na podatek, da je starost lastnikov kmetij v Sloveniji 56 let in se še vse bolj staramo, imamo v primerjavi z drugimi državami nadpovprečno zelo stare oziroma stare lastnike kmetij in kmete, so takšni ukrepi pravi. Zanima pa me: Kdaj bo uredba sprejeta? Mislim, da jo sprejme Vlada. ¸ Je ob tej javni razpravi, ki je bila objavljena, prispelo kaj konkretnih pripomb? So bile katere upoštevane? Kdaj lahko pričakujemo tudi prve razpise, ki so posledica sprejetja omenjene uredbe? Hvala lepa. Kot poslanec in predstavnik vsega ljudstva sem pa še posebej veliko na mojem območju, tako sem veliko tudi na območju občin Juršinci, Markovci, Gorišnica. Povedati moram, da je veliko mladih pristopilo do mene v poslanskih pisarnah, preko socialnih omrežij in podalo tudi nekaj pripomb. Dovolite, če smem prebrati eno: "Naša kmetija je pred delit
Hvala lepa za besedo. Mislim, da je predlagana rešitev v tem zakonu izredno dobra. Prav tako je zakon, ki je bil sprejet v prejšnji vladi, ki sta ga v parlamentu predlagala takratni predsednik vlade, gospod Rop, in takratni finančni minister, gospod Mramor, za dopolnilne dejavnosti določil 25% odbitka za normirane stroške, in sicer do vrednosti 3,9 milijona. Vsi, ki vsaj malo poznajo, recimo, dejavnost vinarstva, čebelarstva, zelenjadarstva in tako naprej, vsi, ki se vsaj malo spoznajo na te dejavnosti, vedo, da je 25% odbitka za normirane stroške nemogoče. To je nemogoče, gospodje! 25% stane pri vinu steklenica! Še več kot 25% stane zamašek! Vi se lahko, kolega Cvikl, smejite, verjetno nikoli v življenju niste kmetovali in tudi ne veste, kaj je kmetijstvo. Če bi to vedeli, potem se ne bi smejali. Vi veste, da je kmetijstvo samo to, da vsak dan na krožnik dobite "šnicl". Tisti, ki pa morajo to delati, pa seveda na to gledajo veliko, veliko drugače. In seveda logično je, da je ta vlada prisluhnila tem ljudem, ki želijo ob kmetijski dejavnosti, ker ne morejo preživeti, ker s 5 hektarji povprečno veliko kmetijo, ko smo vstopili v Evropsko unijo, ne moreš preživeti. Se pravi, če želiš preživeti, moraš poleg tega imeti še neko dopolnilno dejavnost. In hvala bogu, da smo sedaj prišli do tega, da je napredek na tem področju izredno velik. Vlada je pristala na to in predlagala, in to bo tudi sprejeto, da si lahko tisti, ki se ukvarjajo z dopolnilno dejavnostjo, odbijejo 70% za normirane stroške, in to do vrednosti 6 milijonov, prej je bilo 3,9. 6 milijonov zato, ker je to nekje primerljivo s tistimi, ki vstopajo v obvezno plačilo DDV, se pravi obrtniki in podjetniki. Pa še nekaj. Vsi vemo, kako nam ugaša umetna obrt v Sloveniji. Mislim, da se trenutno s to obrtjo ukvarja okrog 450 ljudi v Sloveniji, ki opravljajo različne umetnostne obrtne dejavnosti. In ta zakon jim sedaj omogoča, da bodo tudi oni lahko po enakem postopku pri napovedi odbili 70% za normirane stroške. Misli
Spoštovani gospod Grill, naj vam pojasnim, da se mi zdi vaše primerjanje z osamosvojitvijo današnje seje pod nivojem, zdi se mi popolna zloraba. Vsi poslanci <PARTY>-a smo takrat glasovali za samostojnost Slovenije in mimogrede, če že gremo v zgodovino, pa da to enkrat razčistimo; poglejte si, kdo je prvi predlagal plebiscit, in vam bo marsikaj jasno. In leta 1990, ko je takratna ZSMS -liberalna stranka zmagala na prvih državnozborskih volitvah, je zmagala kot tretji blok in s popolnoma jasnim programom. Zato nehajte te nebuloze o osamosvojitvi, ker ste smešni in patetični in s tem samo dokazujete, da nimate nikakršnih vsebinskih argumentov za to, da ste slovenske vojake poslali v Irak. In Irak nima s slovensko osamosvojitvijo nobene zveze, kvečjemu to, da je takrat, ko je šlo za slovensko osamosvojitev, slovenska osamosvojitev je imela podlago v samoodločbi slovenskega naroda takrat, ki je bila izražena na plebiscitu. To, da je pa ameriška vojska in da so neke tuje vojske v Iraku, pa ni imelo podlago niti v resoluciji Združenih narodov. To je to, to so dejstva, vse ostalo ste že smešni s to osamosvojitvijo, ko zlorabljate slovensko osamosvojitev enkrat zato, da utemeljujete reforme, drugič zato, da utemeljujete pošiljanje slovenske vojske v Irak. To je čista zloraba slovenske osamosvojitve, kar počnete.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav sem gostom, spoštovani kolegi in kolegice! V zadnjem PKP3 gre torej za spodbudo ljudem, turizmu, potem pa s tem tudi seveda industriji in vsemu ostalemu gospodarstvu. Na nek način je pač treba začeti. V mislih je nekako, da se denarni tok pospeši, ki se je zaradi korone malo ustavil in mislim, da so se tudi ti prijemi, ki so do sedaj bili narejeni, prijeli in že kažejo rezultate. Seveda bi kdo naredil drugače, ta Vlada je morala potegniti nekako odločitve, potegnila je najboljše možne in tudi vključevala je stroko in mnenje ljudi, bom rekel, državljanov in volivcev, da se pač na nek način tudi pomaga do te mere ljudem, da ne bo toliko ljudi ostalo brez službe. Minister seveda dal dobre predloge, bom rekel, za pozdraviti ob ostalem imamo, recimo, te vavčerje, bone za dopust, da o vsem ne govorim, ki dejansko jih bodo ljudje veseli, so jih že veseli, ker pač si bodo znali za to privoščiti dober dopust. Seveda nekaj bodo morali zraven še sami dodati in iz tega ven bo potem prišel ta multiplikativni učinek, o katerem smo govorili in je bil tudi takšen namen. Seveda pa ne bi bilo mogoče tega doseči, če bi za te bone lahko dobili pač vse, tisoč različnih storitev, potem pa tisoč različnih artiklov, pa nekih dobrin. Je pač normalno, da čisto vseh predlogov ni mogoče spraviti v ta paket, ampak so pa bili seveda tudi, bom rekel, od opoziciji kakšni predlogi blizu tega da bi bili sprejeti. Če rečem, da ni imela ta koalicija posluha za te predloge mislim, da ni čisto točno. Morda bi pač vsi tisti, ki precej kolesarijo, pa dosti časa porabijo za ta fokus kolesarski lahko spravili skupaj boljše predloge, če bi se bolj posvetili svojemu poslanskemu poslanstvu. Potem tudi okoli obravnave na delovnem telesu, 18 urnem. Z moje se bo sedaj strinjal kolega iz <PARTY>, ki je nekako, bom rekel, skoraj izgubil živce, ker nekdo govori 18 ur, potem pa reče, da ni bilo zavlačevanja, da ni bilo notri je bila materija, ki bi jo predelali v 9 urah
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Področje pogrebne in pokopališke dejavnosti danes ureja veljavni Zakon o pokopališki in pogrebni dejavnosti ter o urejanju pokopališč, ki je bil objavljen v Uradnem listu Socialistične republike Slovenije leta 1984 in vse od tedaj ni bil bistveno spremenjen. Ta je pokopališko in pogrebno dejavnost ter urejanje pokopališč opredelil kot komunalno dejavnost posebnega družbenega pomena, ki jo opravljajo komunalne organizacije združenega dela. Z uveljavitvijo Zakona o gospodarskih javnih službah leta 1993 je sistem dejavnosti posebnega družbenega pomena nadomestil sistem gospodarskih javnih služb. Ne glede na te določbe še vedno veljavnega zakona pa se je v praksi vzpostavilo drugačno stanje. Računsko sodišče je leta 2014 v revizijskem poročilu ugotovilo naslednje; da se je od leta 2009 do leta 2012 v 30 občinah pokopališka in pogrebna dejavnost v celoti izvajala tržno. V 35 občinah se je pokopališka in/ali pogrebna dejavnost oziroma vsaj del dejavnosti izvajala tržno; poleg tega pa so v 29 občinah, kjer se je pokopališka in pogrebna dejavnost uradno izvajala v določeni obliki gospodarske javne službe ali v kombinaciji drugih oblik, občani lahko izbrali kateregakoli izvajalca pokopališke in pogrebne dejavnosti na trgu. Skupno se je tako kar v 94 občinah pokopališka in pogrebna dejavnost vsaj občasno opravljala kot tržna dejavnost. Računsko sodišče je Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo zato priporočilo, da preuči možnosti sprememb obstoječe ureditve pokopališke in pogrebne dejavnosti tako, da se pokopališka in/ali pogrebna dejavnost ali pa vsaj del ene ali druge dejavnosti lahko izvaja tržno. Poleg tega pa še, da opredeli osnovne oziroma nujne stroške pogreba, ki vključujejo osnovne pogrebne storitve in osnovno pogrebno opremo. Predlog zakona, ki ga danes obravnavamo, v celoti sledi priporočilom Računskega sodišča. Pogrebna dejavnost tako obsega zagotavljanje 24-urne d
Hvala za besedo. Če ukrepi ministra ne bi bili trajno naravnani pri teh rezih oziroma ukinjanju edinih materialnih dodatkov, bi jaz sprejel vašo razlago v celoti. Vendar pa so argumenti predlagatelja in tisti argumenti, ki jih je moja kolegica prej navedla za govorniškim odrom, zame močnejši. Edino materialno, sliši se zelo malo, edino materialno, to je dopolnilno zdravstveno zavarovanje, ukinjati, se mi ne zdi v redu trajno ukiniti. Ti ljudje, ki so v vojni pokazali svoj pogum, če si v vojni, si pogumen človek po mojih kriterijih, zdaj kažejo tudi strpnost, toleranco in potrpljenje in so pripravljeni čakati na 2,5-odstotno rast in takrat uveljaviti pravice, če ne bi bile trajno odvzete. To kaže tudi na velik optimizem, ki ga ta trenutek ni ravno dosti. Če želim nek svoj materialni dodatek nazaj, vežem ga na 2,5 %, potem si želim, da se to zgodi čim prej. In tudi ne samo, da osamosvaja, tudi nek optimizem vliva, zato sem mnenja, da bi bilo treba potrditi ta predlog spremembe ZUJF. Hvala.