EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa. Prav lepo pozdravljeni! Tudi sama bom v prvi obravnavi podprla spremembo zakona, čeprav ne morem reči, da so vse rešitve takšne, da bi se lahko z njimi v celoti strinjala. Davki so najpomembnejši vir javnofinančnih prihodkov. Davek od dohodka fizičnih oseb – to je dohodnina – je, poleg davka na potrošnjo DDV in prispevkov za socialno varnost, eden od tako imenovane velike trojice davkov, ki polnijo državni proračun. Pri spremembi zakona je govora o dveh pristopih obdavčenja dohodka fizičnih oseb. Pri celovitem pristopu se vsi dohodki obravnavajo enako, se seštejejo, na dobljeno vsoto pa se aplicira določena davčna stopnja. Pri cedularnem pristopu pa se različni viri dohodka obdavčujejo različno. Davčni sistemi temeljijo načeloma na celovitem pristopu, vendar jih ima večina prikrito cedularnost. To vnaša v sistem različno priznavanje normiranih stroškov pri pridobivanju posameznih vrst dohodkov. Limit prihodkov iz opravljanja dejavnosti, o katerem govori tudi predlog dopolnitve in spremembe zakona o dohodnini, se zvišuje iz 42 tisoč na 50 tisoč evrov. Če želimo spodbuditi obrt, samostojno podjetništvo in delovanje malih podjetij, bi morali v zvezi z višino praga še razmisliti, preučiti, saj je prag kljub zvišanju še vedno, po naši oceni in tudi po moji oceni, prenizek. Pravijo, da stremimo k administrativni razbremenitvi davčnih zavezancev, malih podjetnikov, vendar so v glavnem, kot pravimo, mali podjetniki mojstri in poznavalci svojega obrtno-podjetniškega področja, administracija pa jim v danem trenutku predstavlja preveliko časovno obremenitev. Torej smo za administrativno razbremenitev, manj papirologije kot pravijo obrtniki. Ne moremo pa mimo dejstva, da bi si želeli bolj celovit pristop pristojnega ministrstva in vlade pri pripravi davčne zakonodaje, da ne bi prihajalo, poleg spodbujanja podjetništva, do iskanja zakonskopravne in davčne praznine, ko podjetniki preračunavajo in iščejo statusno obliko največje davčne ugodnosti in zato izvajajo status
Hvala za besedo. Spoštovana ministrica, ostali predstavniki Vlade in seveda kolegice in kolegi poslanci! Sem danes ves čas v tej dvorani, poslušam razprave, ki so tako, na desno, in sem zelo presenečen, da je kar naenkrat tako veliko zanimanje. Tu moram potrditi kolegu ali pa dati prav kolegu Kordišu, ko je rekel, kakšno zanimanje je za upokojence oziroma najbrž tudi za stranko Desus, ampak jaz podpiram pravzaprav ali pa nimam nič proti nobeni stranki. Ampak očitno so danes pač neki cilji prevladali, da bi se nekateri posamezniki pač prikupili določeni stranki. Ampak še enkrat bom povedal zelo na kratko najprej. Ta namenska sredstva ta sredstva so namenska za sanacijo bolnišnic. Zelo jasno je. Nikjer ni razvidno, da bi to vzeli upokojencem. Lahko pa bi seveda dobili upokojenci, pa tudi marsikdo. Pozabljate tudi na stvari, da tudi v šolstvu, tudi razne gradnje v srednjih in osnovnih šolah pa tudi vrtcih stojijo ali pa so v zaostanku. Ni bilo denarja. Zdaj pa je treba te stvari sanirati v bolnišnicah in tudi formirale se bodo posebne komisije oziroma uprave, ki bodo spremljale sanacijo bolnišnic, predvsem tam, kjer bodo izdatki večji do prihodkov. To ni tako, na pamet vržen denar, ampak se bo spremljalo in ugotavljalo. Tudi ostale stvari, zakonodaja, ki se je sprejemala v zadnjih letih ali pa v zadnjem letu še največ v zdravstvu, bodo učinki te zakonodaje šele v naslednjih letih. Ne more biti tako hitro. Ne bom zdaj govoril, da je to potrebna sanacija za nazaj, pa koliko vlad je bilo. Sigurno je bilo za nazaj in sigurno je bilo več sredstev v preteklih vladah, kot pa je zdaj kolegica Alenka Bratušek rekla, da je dve tretjini izgube ustvarila ta vlada. To, na pamet govorim – nimam s seboj –, ampak to lahko na pamet rečem, da to ne drži. Je pa sigurno tudi nekaj sredstev ali pa izguba, ki je nastala, tudi pri tej vladi. Če bi teh sredstev ne nakazali V preteklosti pacienti niso čutili posledic, ker so se bolj na nek način bolnišnice znašle in denar prerazporejale iz dru
Spoštovani! Novela zakona bazira predvsem na prenosu novih evropskih direktiv na področju trošarin v nacionalni pravni red. Ob enem pa vsebuje nove zakonske rešitve, ki jih ta Vlada na področju trošarin ocenjuje kot potrebne. Ker so predstavniki predlagatelja že povedali vse zakonske rešitve mi dovolite, da se osredotočim na tiste, ki jih v stranki <PARTY> socialnih liberalcev smatramo na najpomembnejše. Skladno z evropskimi direktivami se postopoma niža trošarina za zemeljski plin za pogon vozil. Zaradi postopnega znižanja trošarina od leta 2025 dalje ne bo. Zemeljski plin za pogon vozil se upravlja za pogon težkih tovornih vozil na avtobusov za to ukinitev trošarine kot ga predlaga Evropa tudi sami razumemo kot spodbudo rabe alternativnih vozil v prometu z jasnim ciljem zmanjševanje emisij toplogrednih plinov v prometu. Zavedamo se, da zgolj znižanje trošarine naše zelene Slovenije ne bo obvarovalo pred emisijami, ki jih ustvarja promet. Za enkrat smo v prejšnji Vladi upokojencem in določenim drugim kategorijam omogočili brezplačni medkrajevni potniški promet. Še vedno vztrajamo, da se tam najranljivejšim kategorijam zagotovi tudi brezplačni mestni potniški promet. V <PARTY> kot eden izmed nujnih dolgoročnih korakov, ki bi bistveno prispevala k varovanju okolja prepoznava moderniziran brezplačen javni potniški promet za vse državljanke in državljane. Tržišče elektronskih cigaret in njihovih polnil se čedalje bolj razvija. Do sedaj ni bilo treba plačevati trošarina, če polnila za cigarete niso vsebovale tobaka oziroma nikotina. Takim polnilom so potrošniki dodajali nikotin in je prihajalo do izogibanja plačila trošarine. Po uveljavitvi zakona bomo tudi polnila brez nikotina podvržena trošarini to v <PARTY> spoznavamo kot ustrezni cenovni signal, ki bo zmanjšal dostopnost teh izdelkov in pozitivno vplival predvsem na zdravje mladih. Vsekakor pozdravljamo vse rešitve, ki so posledica direktiv in omejujejo zlorabe in izogibanja trošarin. Med rešitvami, ki niso vezani
Spoštovani podpredsednik! Kolegice in kolegi! Z vsem spoštovanjem do tega visokega zbora, bom najprej rekel, da seveda podpiram naš amandma, ker vsaj nekaj rešuje, kar ta zakon dobesedno jemlje. Predloga zakona o poslancih ne morem in ne bom podprl. Ker se cenim. Ker ne prenesem dvojne morale. Ker se ne bom posluževal izkoriščanja pravic, kot so to po izteku mandata izkoristili tisti, ki eno mislijo, drugo govorijo, tretje delajo in nas danes učijo poštenja in pravičnosti. Ker sem 24 ur na dan poslanec in ker delam 24 ur na dan, ker moja poslanska neto plača za mesec maj znaša nič manj in nič več kot 2 tisoč 566,95 evra. Ker nižje plače imajo samo še na Madžarskem. Ker v parlament nisem prišel zaradi plače, ki jo razumem kot nadomestilo za pokrivanje materialnih stroškov. Ker spoštujem Ustavo Republike Slovenije in z ustavo zagotovljene pravice vseh državljank in državljanov Republike Slovenije. Ker ta zakon le še zmanjšuje ugled poslank in poslancev Državnega zbora Republike Slovenije. Dovolite mi, da za konec podam le opazko na izzivanje gospoda Mateja Tonina, ker je na odru spregovoril in je nekako izzival; pa ni treba gospod Tonin več delati tega. Metaforo, ki sem jo uporabil kot primerjavo in svojo oceno sposobnosti med predsednikom Pozitivne Slovenije in predsednikom Vlade glede na sprejete ukrepe pri reševanju krize, ki se v praksi vedno bolj kažejo kot nedomišljeni in neprimerni, ste tisti, ki se vas je to dotaknilo, iztrgali iz konteksta in izkrivili moje sporočilo, kar je le še dokaz, da resnica boli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vidva poznata vse napore občine Radeče in posameznikov in pa tudi vas, spoštovana ministra, da se ta stečaj vendar na koncu reši, vendar včasih je treba sprejeti tudi kakšne kratkoročne ukrepe, ki bodo takoj prijeli in se zato mogoče tudi kakšen investitor lažje odloči za nakup te tovarne. Verjemite mi, da mi kot občanu občine Radeče ni lahko spraševati takšna vprašanja, kar se tiče brezposelnosti – to, kar sem že prej rekel. Drugo, tretja razvojna os – ja, spoštovani minister Vizjak. Z vami se absolutno strinjam, vendar me je strah, glede na to, da smo že nekaj časa v politiki, tako vi kot jaz, bomo še kar dolgo čakali, da bo ta tretja razvojna os, žal, bila zgrajena na tem osrednjem delu Slovenije, tako da to verjetno za brezposelnost naše občine ne bo rešitev. Zadovoljen sem glede prvega odgovora gospoda ministra Žerjava, v prvem delu, ko je rekel, da bodo preučili na Vladi, ali je mogoče sprejeti takšne sklep in če bo to pomagalo, da bo rešilo nekaj sto delovnih mest v občini Radeče in ne nazadnje tudi v občini Trbovlje in Hrastnik, kjer vemo, da se bomo srečevali tudi z zapiranjem rudnika Trbovlje-Hrastnik, potem mislim, da je modro to narediti in se bo tudi brezposelnost tukaj znižala. Obema se zahvaljujem za razumevanje in upam, da bomo tudi s tem delom, ki smo ga na nek način zastavili, nadaljevali, tako da vama bodo tudi ljudje, ki prihajajo iz teh občin, zelo hvaležni. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo. Jaz sem na nek način vesel, ker iz dosedanje razprave, iz stališč poslanskih skupin in teh nekaj razpravljavcev, ki so razpravljali do sedaj, namreč ni bilo zaslediti kakšnega nasprotovanja oziroma odpora do tega. Kot glavni vzrok, da tega zakona ni mogoče podpreti, tisti pač, ki nasprotujejo temu zakonu, vzrok iščejo v protokolu, v tem 13. členu Protokola o privilegijih, ki pa verjetno ne velja za vse večne čase. Ta protokol je v nekem času nastal, kot rečeno, ne vemo, zakaj se je to sprejelo, verjetno pa je eden od vzrokov tudi ta, da so bili v preteklosti poslanci Evropskega parlamenta plačani iz nacionalnega proračuna. Sedaj je to urejeno drugače in so tako poslanci Evropskega parlamenta kot tudi ostali funkcionarji in uradniki plačani iz Bruslja, se pravi, da je zdaj ta razlika tudi odpravljena. Po drugi strani, kot je bilo danes tudi že poudarjeno, vsi moramo plačevati davke in posebno še v krizi, v kakršni smo se znašli v tem trenutku in ki bo nekaj časa še trajala, se iščejo rezerve, išče se pri kmetih, išče se pri obrtnikih, pri študentih, pri malem delu in tako naprej.Zakaj ne bi poiskali rezerv tudi tu. Konec koncev gre samo za izenačitev, ker mnogi poslanci ste tudi izrazili ta pomislek, zakaj razlika. In če je razlika samo v protokolu, v tem, da je ta rešitev za funkcionarje opredeljena v protokolu, za poslance Evropskega parlamenta pa v statutu, pozdravljam tudi pobudo mnogih razpravljavcev do sedaj, da se začne postopek za spremembo tega protokola, če je volja. Če je ni, je tudi prav in pošteno, da se pove, "ne, mi smo za to, da evropski poslanci plačujejo dohodnino na način, kot je sedaj določen, se pravi, da plačajo razliko, za ostale funkcionarje v evropskih inštitucijah in finančnih organizacijah pa to ne velja". Mislim, da je prav, da se to pove pošteno. Če pa je volja, bi pa pričakoval tudi od Vlade, da ne zavrača te rešitve na ta način, da ne podpira zakona, ampak bi pričakoval rešitev v smeri, da bo šla v spremembo protok
Hvala za besedo, predsedujoči. Vse prav lepo pozdravljam! Po tem predlogu bi najmanj pet slovenskih evropskih poslancev moralo soglašati s predlogom za izbiro slovenskega kandidata za člana Evropskega komisije, kar vodi v kompromisno izbiro kandidata. S tem so vlada in izbrani evropski poslanci prisiljeni poiskati najboljšega kandidata. Za komisarja naj bi bil izbran tisti, ki uživa zaupanje večine slovenskih volivcev. S tem bi preprečili številne slabe prakse pri izboru, ki so se dogajale v preteklosti, pri izbiri gospe Bratušek, kjer je niso podpirali celo tisti, kateri so jo predlagali. Predlog Slovenske demokratske stranke je bil v bližnji preteklosti, da bi bil slovenski komisar izbran s strani zmagovalne stranke ali skupne liste. Sedanji predlog Nove Slovenije je dobro izhodišče za izbiro boljšega kandidata, kar je v interesu naše države. Hvala.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom pa podprl ta amandma. Ravno zaradi tega, ker se jemlje na področju Tehnološkega razvoja na obrambnem področju. Kajti, kje pa mi imamo tehnološki razvoj na obrambnem področju? Vojaške industrije nimamo, kar je žalostno. Sprejeli ste, spoštovana gospoda, prepoved uporabe kasetnih streliv in bomb, kar je totalna neumnost. To se pravi, ste tudi tukaj zaprli možnost razvoja, kjer je Slovenija imela možnost razvoja, zaradi tega ker ne poznate zadev, za kaj sploh gre in nasedate nekim nevladnim organizacijam. Sprejeli ste v Državnem zboru prepoved uporabe protipehotnih min, kar je potem Vlada morala odpraviti in je odpravila, seveda, potihoma, zopet, ker ne veste, za kaj gre pri stvari. In zato ne govorite o tehnološkem razvoju v Slovenski vojski, ker ga ni. Ne razvijamo nobenih dodatnih radarskih sistemov, ne razvijamo nobenih kompozitnih materialov za letala, ne razvijamo nobenih dodatnih oklepnih sistemov za tanke in podobno. Skratka, na tem področju dejansko ne razvijamo ničesar in zato je smiselno, da se tisti denar, namesto da izgine neznano kam, porabi vsaj za graditev in popravljanje cestne infrastrukture v Sloveniji. Na ta način bodo ljudje imeli nekaj od tega. Še enkrat, podpiram ta amandma.
Hvala lepa. Gospod Prijatelj, hvala lepa za vse dobre želje. Nisem vajena, da bi me kdo hvalil s strani tistih, ki so podpisali interpelacijo. Res je, veliko sovražnega govora iz vaših ust danes ni bilo, ampak poslušali me pa tudi niste prav pretirano, kajne? Vsa vaša vprašanja sem že prej v enournem govoru razložila, pa bom še enkrat, za vse tiste, ki nas gledajo, za vse tiste, ki mogoče prej niso poslušali. Kdo bo dobil odločbe? Odločbe bodo dobili tisti posamezniki, ki so v Sloveniji že dobili stalno prebivališče. Torej, morali so vložiti vse dokaze, vse listine, da so upravnemu organu dokazali, da imajo lahko stalno prebivališče v Sloveniji. In prej sem tudi že povedala, da v Sloveniji ne obstaja pravnomočna sodba, da bi bila določena oseba opredeljena za agresorja. Če vi veste za koga, prosim lepo, verjamem, da bo policija procesirala tako, kot mora. Zakaj tako hitro rešujemo ta problem? Pa saj je 17 let minilo od takrat, ko je nastal. Jaz bi raje vprašala, zakaj še vedno rešujemo ta problem po 17 letih. In, da, so še druge ustavne odločbe, ki niso razrešene, ampak niso na mojem ministrstvu. Jaz pač bom to eno in še eno, ki smo jo že rešili, rešila prioritetno, ker smo se tako zavezali v koalicijski pogodbi in pač človekove pravice niso kar tako, nekaj, kar bi lahko čakalo leta in leta in leta, da se jih Vlada loti in reši. Mislim, da je bila že kar nekajkrat danes povedana številka 25.671. Ja, to je končna številka izbrisanih. Zakaj ji verjamem, zakaj jo povem - ker so jo izračunali tisti ljudje, ki so se s tem leta in leta ukvarjali, ki jim edinim lahko najbolj zaupam, javni uslužbenci v strokovnih službah Ministrstva za notranje zadeve. Ti so opravili enormno delo, tri mesece so se ukvarjali s tem, da so dobili prave številke. Zakaj je prišlo do večje številke, je dolga zgodba, sem jo tudi na dolgo razložila pred nekaj časa. Poenostavljeno še enkrat, ker je že veliko časa minilo od izbrisa, zato ker so se vmes menjali sistemi, tudi informacijski, zato ker je
Hvala za besedo, gospod predsednik. No, poslanski kolega Presečnik me je spomnil na včasih uveljavljeno pravilo in tudi upoštevano s strani predsedujočih, da se s stališči poslanskih skupin ne polemizira. Demonstracija polemičnega govora je bila tu kar učinkovita, ampak tistega, gospod predsednik niste prekinili. Je tudi res, da bi se dalo o odloku govoriti samo v tistem delu, če bi stališča predstavili samo stališča poslanskih skupin, potem bi lahko vztrajali pri razpravi o odloku. Toliko glede tega, se je pa slišalo vse, ampak na vse ni mogoče reagirati, ker tudi to ni čisto natančno, če rečem, da se je slišalo vse, na nekaj stvari bi pa vendarle rada opozorila. Govora je bilo o referendumski zadnji večerji v prejšnji seji, in to povezujem s tremi referendumi, ki se bodo odvili 5. junija. Dva od teh referendumov bosta zahtevali, sta na zahtevo poslancev. To je dokaz erozije parlamentarizma, zaradi tega, ker se parlamentarna manjšina ne more sprijazniti s tistim, kar je bilo v zakonodajnem postopku sprejeto. Zdaj, ali je to že tudi posledica odsotnosti socialnega dialoga je pa druga zgodba, ker ravno eden od teh referendumov bo tak, da je bil zakon v soglasju s socialnimi partnerji potrjen, ampak je največja opozicijska stranka zaradi dveh nesprejetih amandmajev sklenila vložiti zahtevo za referendum. Dobro, jo bomo imeli. Tudi ta referendum o arhivih bomo imeli, zaradi tega, ker ste se tako odločili. Ampak, tisto, kar pa je nespodobno v zvezi s tem je pa to, da očitate kako se ne ukvarjamo s problemi, ki zadevajo ljudi. Saj, kdo pa diktira veliko večino tem, ki jih moramo na številnih nujnih sejah obravnavati. In če gledamo tudi historiat nekaterih drugih stvari, kažejo drugačno sliko, kot je bilo prej povedano. Kako pa je bilo s priznavanjem volilnih rezultatov na začetku tega mandata - ali se še spomnite, gospe in gospodje. Ali se še spomnite, kdo je bil tisti, ki je pripravljenost pokazal za sodelovanje in za dialog, pa so hoteli drugi to formalizirati, ker na
Hvala lepa za besedo. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! V zadnjem času predvsem poslušamo o reševanju velikih slabo stoječih prezadolženih državnih podjetij, zelo malo pa govorimo o malih in srednjih podjetjih in samostojnih podjetnikih, ki so v veliko primerih gonilo našega gospodarskega razvoja. So tudi zelo pomembni zaposlovalci in kriza tudi njih ni obšla. Nekateri se sicer borijo za svoje preživetje, drugi pa so zelo uspešni. Spoštovani minister: Kako bomo pomagali malim in srednjim podjetjem, da bodo obstala in da se bodo razvijala? Za vas imam tudi nekaj zelo konkretnih vprašanj, da bi lahko videli, kakšna je ta razlika med pomočjo, ki jo namenja država za reševanje podjetij v krizi in malim oziroma srednjim podjetjem. Zato vas sprašujem: Koliko sredstev bo v naslednjem letu namenila država za reševanje podjetij? Koliko sredstev pa bo na drugi strani država namenila za boljše delovanje in boljše poslovno okolje malih in srednjih podjetij? Ker se napovedujejo tako nove davčne obremenitve kot tudi povišanje prispevkov, kar bo posebej obremenilo samostojne podjetnike, vas sprašujem: Ali ste ob tem, ko ste predlagali to povišanje davčnih in prispevnih obremenitev, naredili kakšno poglobljeno analizo in ugotovili, kako bo to – ker seveda bo – negativno vplivalo na poslovanje podjetij? Ne nazadnje, čisto konkretno vas sprašujem: Katere razbremenitve na področju davkov in prispevkov in tudi katere administrativne poenostavitve načrtuje vaša vlada v naslednjem obdobju? Recimo, v naslednjem letu. Če se spomnite, je prejšnja vlada v sklopu svojega programa zastavila ravno obratno pot. Za vzpostavitev dobrega, primernega in spodbudnega okolja za mala in srednja podjetja je predlagala številne olajšave – za investicije, recimo. Predlagala je poenostavitve, kot je na primer pavšal pri obdavčitvi. V okviru pokojninske reforme in tudi sicer druge zakonodaje je predvidela tudi številna znižanja prispevnih stopenj oziroma olajšave na področju prispevkov za nove zaposli
Hvala, predsedujoča, za besedo. Tudi sama podpiram novelo tega zakona, predvsem zaradi praktičnosti, pa tudi zato, ker me je prepričal amandma, ki smo ga s poslanskimi skupinami vložili, saj – kot so že predhodniki omenjali – lahko prihaja do raznih kršitev ali zlorab. Poglejte, druga alineja prvega odstavka 1. člena pravi: "Širitev območja stavbnih zemljišč bistveno ne posega v varstvena, zavarovana, degradirana, ogrožena in druga območja, na katerih je na podlagi predpisov vzpostavljen poseben pravni režim, razen v primerih, ko predvideni posegi niso v nasprotju s temi režimi." Kar se pa tiče praktičnih primerov, lahko povem, da imamo na Koroškem primer podjetnika, ki mu je bilo ponujeno oziroma je pridobil dodatne posle. Da lahko te posle izpelje, mora k svoji proizvodni hali narediti tudi prizidek, s čimer bo lahko dodatno zaposlil 30 novih ljudi. In ravno zaradi tega, ker gradbenega dovoljenja na tistem delu poleg hale ne more dobiti, mu je to onemogočeno. Ravno tako imamo primere mladih prevzemnikov kmetij, ki si želijo svojo kmetijsko dejavnost razširiti, da bi se lahko na svoji kmetiji ukvarjali s turizmom, in jim je tudi to omogočeno. Na primer, kmetija, kjer so se odločili, da bodo doma kmetovali, da se bodo ukvarjali s kmetijstvom, zaradi česar bi radi razširili hleve, da bi povečali čredo, jim je ravno zaradi tega, ker je na tistem delu območja, ki je čisto zraven že obstoječega hleva, pač nek del, ki ni zazidljiv. Zdi se mi, da se bo s to spremembo člena lahko uredilo kar veliko takih primerov in tudi morda odpravila kakšna birokratska ovira, za katere tudi vsi poudarjamo, da jih je preveč. Hvala.
Spoštovana podpredsednica, ministrica, kolegice in kolegi! Pogovarjamo se ob tem predlogu zakona o pomembnem delu kulture, predvsem slovenske kulture. Seveda, danes smo skozi ves dan poslušali veliko besed o domoljubju in sam sem mnenja, da tudi tukaj je zajet del domoljubja. Seveda, ko sem skozi ves dan poslušal razpravo, imam včasih občutek, kot da je ta del dvorane koalicija, tu pa opozicija. Velikokrat je bilo danes očitano, da vsak zakon, predlog zakona, ki je na tej mizi, da je nesmiseln, da je nepotreben in da je nekvaliteten in da bi bilo treba v tej dvorani razpravljati o čem bolj pomembnem. Ampak sam sem mnenja, da je vsak predlog zakona pomembnem in da je o njem vredno razpravljati v tej dvorani. Ker vodite to koalicijo, so vse možnosti, da pridejo predlogi zakonov na te naše mize in da se o njih pogovarjamo, seveda, ampak jih je treba pripraviti. Ko govorimo o Zakonu o medijih, kot sem rekel že na začetku, je to pomemben del kulture, govorimo o slovenski glasbi. Prav gotovo ima Slovenija mnogo glasbenikov, ustvarjalcev glasbe, v preteklosti, sedanjosti in jaz se tudi ne bojim za prihodnost, mnogo kvalitetnih ustvarjalcev, ki jih pozna velik del sveta. Velikokrat smo pa mi, Slovenke in Slovenci, tisti, ki bi se mogoče te slovenske glasbe malo izognili in celo danes smo slišali, da se ta slovenska glasba pretežno izvaja v nočnem času. Ta del predloga zakona je tisti, ki se še v prihodnje da malo izboljšati, seveda tudi z vašo pomočjo, da je še kvalitetnejši. Zato se mi zdi pomembno, da se danes podpre, kajti sam sem mnenja, da je slovenska glasba pomembna vrednota in pomemben del slovenske kulture, slovenska kultura je pa izjemno trden temelj naše slovenske države. Hvala.
Hvala lepa za besedo. Plače funkcionarjev državnega pravobranilstva Republike Slovenije je treba prilagoditi plačam sodnikov, ki so določene v Zakonu o sodniški službi in v Zakonu o sistemu plač v javnem sektorju, po novem. Gre torej za uskladitev plač pravosodnih funkcionarjev s funkcionarjih drugih vej oblasti v skladu z odločbo Ustavnega sodišča Republike Slovenije. Zato je namreč dne 11. decembra 2008 poudarilo, da ima delovanje sodne oblasti odločilen pomen za uresničevanje načel pravne države, kot je to določeno v 2. členu Ustave Republike Slovenije. V skladu z drugim odstavkom 44. člena Zakona o državnem pravobranilstvu ima državni pravobranilec oziroma pomočnik državnega pravobranilca pravico do osnovne plače, ki ustreza plačnemu razredu za funkcijo, na katero je imenovan. Izhodiščni plačni razred državnega pravobranilca je enak izhodiščnemu plačnemu razredu višjega sodnika, izhodiščni plačni razred pomočnika državnega pravobranilca pa izhodiščnemu plačnemu razredu okrajnega sodnika. Navedene spremembe odpravljajo neustavnost, zato bomo v Poslanski skupini <PARTY> te spremembe podprli.