EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo. Bal sem se že, da ni šel na pravi naslov moj predlog za razširitev dnevnega reda, ki se nanaša na ratifikacijo maloobnejnega sporazuma o prometnem sodelovanju z Republiko Hrvaško in Slovenijo. Ta točka dnevnega reda je bila obravnavana že v prejšnjem mandatu in je bila tudi prekinjena zaradi različnih razlogov, predvsem pa zaradi tega, ker si nismo bili enotni, ali je ta sporazum v skladu z ustavo Republike Slovenije ali ni. Bilo je kar vrsto poizkusov, da bi sporazum ratificirali. Prvič, leta 1998, in to kar na petih nadaljevanjih. Vendar pa smo potem, ko smo nekateri ugotovili, ki smo ta sporazum podpirali,da te politične volje ne bo, dokler ne bomo imeli adekvatnega mnenja o njegovi ustavni spornosti ali nespornosti, je v skladu z zakonom o ustavnem sodišču in poslovniku državnega zbora skupina 30 poslancev predlagala ustavnemu sodišču, da poda mnenje o tem sporazumu, če je v skladu z ustavo in tudi s temeljno ustavno listino o samostojni Sloveniji. To smo storili 25. januarja lansko leto. Po skoraj letu in pol sem danes kot prvopodpisani poslanec na to pobudo prejel mnenje ustavnega sodišča, ki pravi, da sporazum ni v nasprotju z drugim oddelkom Temeljne ustavne listine Republike Slovenije in tudi ne z 2. členom Ustave Republike Slovenije. Ker je ta sporazum predlagala vlada Republike Slovenije državnemu zboru v sprejem in ker je ta sporazum obravnaval v prejšnjem sklicu tudi odbor za mednarodne odnose, takrat se je tako imenoval, mislim, da ni več nobenih pravnih zadržkov, tudi ne v smislu našega poslovnika, ki določa v 302. členu, da se po izreku ustavnega sodišča lahko nadaljuje z ratifikacijo oziroma spostopkom ratifikacije. Zato menim, da bi bilo možno na tej seji uvrstiti to točko na dnevni red, kajti po poslovniških določilih obstajajo vse možnosti za to, da to tudi storimo. Hvala lepa. Dejstvo je, da sem res kot prvopodpisani verjetno edini dobil vročeno danes dopoldan odločbo tudi z dopolnilnimi mnenji. Verjetno ne bi bilo korektno
Hvala, gospod predsednik. Na današnji seji se ponovno srečujemo s predlogom za uvedbo novega praznika in dela prostega delovnega dne. Na sami seji delovnega telesa torej po vseh poslovniško določenih rokih je bil poleg predlaganega datuma za praznik, to je 5. oktobra, predstavljen s strani predlagatelja zakona še amandma z več predlogi za praznike. V Novi Sloveniji teh predlogov nismo podprli. Se pa strinjamo, da je treba te stvari urediti celovito. Po veljavnem zakonu o prazniku in dela prostih dnevih v Republiki Sloveniji je trenutno določenih 9 državnih praznikov, ki so istočasno tudi vsi dela prosti dnevi, ter 6 dela prostih dni, ki imajo versko obeležje. Ureditev v Republiki Sloveniji je z določenimi 15 prazniki in dela prostimi dnevi po številu še primerljiva z ureditvami v drugih evropskih državah, kjer se število prostih prazničnih dni giblje od 10 do 15. V zvezi s strukturo praznikov po evropskih državah lahko ugotovimo, da je v večini primerjanih držav večina praznikov verskih. Poleg novega leta in praznika dela pa je praznično obeleževanje, vezano na državnost posamezne države, omejeno le na dan ali pa dva dneva. V Novi Sloveniji podpiramo vlado Republike Slovenije, ki pripravlja celovitejše spremembe oziroma dopolnitve zakona o praznikih in dela prostih dnevih. Strinjamo se, da je potrebno dopustiti oziroma podpreti tudi morebitno uvedbo praznikov, ki naj bi bili opredeljeni kot dela prosti dnevi. Z vidika delovnopravne zakonodaje je namreč smiselno, da določitev dodatnega prazničnega dneva vedno pomeni tudi izpad delovnih ur oziroma povečanje obveznosti za delodajalce, kar zmanjšuje konkurenčnost slovenskega gospodarstva. V Novi Sloveniji podpiramo stališče matičnega odbora in zakona o dopolnitvi in spremembi zakona o praznikih in dela prostih dnevih v Republiki Sloveniji ne bomo podprli. Hvala.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Že na odboru je naša stranka predlagala neke amandmaje, ki žal niso bili podprti. Vsi se zavedamo, da je infrastruktura pogoj za razvoj neke države. V tem poroštvenem zakonu pa imamo malo megle. Imamo dve stvari – eno je železnica, eno so ceste. Vemo, da gre za dva različna subjekta; pogoji, načini gradnje so čisto drugačni. Mi nikakor nismo nasprotniki niti razvoja železnic niti razvoja cest, je pa, kot sem tudi že na odboru omenil, ta del poroštva, ki je navezan na drugi tir, ki je vsiljen v 3. razvojno os, na nek način izsiljevanje poslancev oziroma pritisk na poslance, ker vemo vsi, da ta 3. razvojna os je nujna, je potrebna, ima splošno podporo, medtem ko pa ta nesrečni drugi tir ima že kar na začetku, na startu neke madeže. Zato smo tudi mi že na odboru predlagali amandma, ki žal ni bil sprejet, da bi sprejeli ločene amandmaje, bi šli v ločeno poroštvo enkrat za ceste, enkrat za železnico. Vendar pa žal to ni bilo sprejeto, kot sem že poudaril. Je pa treba tudi nekaj poudariti, da že na samem začetku gradnje drugega tira in pripravljalnih delih se veliko zapleta. Večkrat se omenja, da gre drugi tir nekje po sledeh Teša 6. Vemo tudi, zakaj je bilo ustanovljeno podjetje 2TDK, bili so pogoji, bili so načini, tudi v tem državnem zboru je bila v preteklosti razprava. Zdaj so se pa ti pogoji zelo spremenili, nimamo zalednih držav, drugi tir ni deležen nekih evropskih sredstev, ker ni prioriteta, so čisto neke druge zadeve. In da je zdaj 3. razvojna os nek talec drugega tira, mogoče ni najbolj pošteno do vseh naših državljanov, ki bi morali to 3. razvojno os že zdavnaj imeti. Da se tukaj tlači jabolka in krompir v isto zadevo, res ni najbolj fer do nas poslancev ter tudi do ostalih državljanov ne. Vsekakor se pa mi zavedamo, da bi morali imeti že v preteklosti malo več narejene neke strategije na železniški infrastrukturi. Morali bi imeti neke koridorje začrtane. Vemo, da so finančna sredstva, ki jih evropski skladi ponuja
Hvala. V zvezi z dogovorom, sklenjenim med sindikatom energetike ter Ministrstvom za infrastrukturo ter Ministrstvom za finance sem Vlado Republike Slovenije že pozval na smiselnosti prodaje tudi najdobičkonostnejšega dela slovenske energetike. Pri pripravi in podpisu tega dogovora je bilo očitno spregledano dejstvo, da je za upravljanje kapitalskih naložb države še vedno pristojen AUKN preko strategije upravljanja kapitalskih naložb in letnega načrta upravljanja. Teh dveh dokumentov pa nista sprejela niti Vlada niti Državni zbor. Pretekli teden sem prejel odgovor Vlade, s katerim zavrača moje očitke o domnevni prekoračitvi pooblastil in pristojnosti podpisnikov dogovora, ki je Vladi zagotovil umik prve zahteve za referendum o Slovenskem državnem holdingu. Pojasnilo je bilo jasno, ko bo prišlo do uveljavitve Zakona o Slovenskem državnem holdingu, bo minister v smislu dogovora in sektorskih politik predlagal prodajo maksimalno dogovorjenih deležev podjetij v energetiki. Ključno vprašanje tega dogovora pa je še vedno: Ali je primerno, da se država umakne tudi iz dela slovenske energetike, ki je najbolj dobičkonosen, in sicer Geoplina kot polovičnega deleža podjetja, ki bo upravljal z južnim tokom v Slovenji, HSE kot drugim lastnikom Dravskih elektrarn ter Gen energije, ki je med drugim solastnik Nuklearne elektrarne Krško? V skladu z drugim odstavkom 246. člena Poslovnika Državnega zbora predlagam, da se o odgovorih obeh ministrov opravi splošna razprava v zvezi z mojim vprašanjem. Temeljna dilema teh odgovorov je še vedno ta, da smo po eni strani slišali, o kakšnih dobičkih teh podjetij se pogovarjamo, po drugi strani pa se prav za ista podjetja predlaga prodaja polovičnega deleža oziroma celo tričetrtinskega deleža. Hvala.
Hvala lepa, podpredsednica, za besedo. Spoštovana državna sekretarka, spoštovani ostali predstavnici ministrstva, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Dovolite mi, da tudi jaz uvodoma nekoliko zlorabim to mesto, namreč nesprejemljivo je to, kar govori gospod Lisec v stališču, ko bi mogel predstavljati stališče poslanske skupine, da deli otroke na vaše in naše, na tiste, ki so morda slovenskega rodu ali pa katerega drugega. To je resnično nesprejemljivo in ne sodi, za moje pojme, v ta hram demokracije. Tudi zavajanje, da ni bilo narejenega na področju družinske politike nič, ne drži, je laž. Namreč, v prejšnjem mandatu je bila sprejeta Resolucija o družinski politiki, ki je sprejela mnogo pomembnih ukrepov na področju skrbi za otroke. Na vsak način je naloga te vlade, da začne to čim prej izvajati in implementirati. In prosim, ne zavajajte. Sedaj pa prehajam na stališče glede predlaganega zakona. Predlagatelji, poslanke in poslanci Nove Slovenije so se odločili, da v zakonodajni postopek ponovno vložijo predlog zakona, ki spreminja 32. člen Zakona o vrtcih. Sprememba se nanaša na novo ureditev višine plačila staršev, in sicer na način, da se ponovno uvede nižja cena vrtca za prvega otroka ter brezplačni vrtec za drugega in vse naslednje otroke, ki so hkrati vpisani v vrtec. Gre torej za bolj ali manj identičen zakon, kot so ga v zakonodajni postopek vložili leta 2017. Uporabo zakona pa odmikajo na 1. januar 2020 z razlago, da je potrebna priprava za prilagoditev izvajanja zakona. Naj kar v uvodnem delu napovem, da <PARTY> predloga sklepa, da je zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, ne bomo podprli. Pa ne zato, ker bi kategorično zavračali takšno idejo, ampak zato, ker gre že v začetku mandata za všečen zakon. Predlog zakona nima nikakršne veze z iskreno namero reševanja demografskega problema, kot to navajajo predlagatelji, temveč se zdi, da poskušajo koalicijo ujeti v past nekih dogem, ki so same sebi kontradiktorne, škodljive in finančno nevzdržne. Ta isti p
Hvala lepa, gospod predsednik. Lep pozdrav predstavnikom vlade, kolegi in kolegice. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo podprla predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o policiji, predvsem iz dveh pomembnih sklopov sprememb in dopolnitev obstoječega zakona, in sicer se uvaja v naš pravni red 99. člen schengenske konvencije, kar je neodložljiva obveza Republike Slovenije. In drugo, kar v poslanski skupini še posebno podpiramo, da se tudi na ministrstvu za notranje zadeve uvaja bolj racionalna in fleksibilna organizacija dela. Ker bo Slovenija v letu 2007 postala uporabnica schengenskega informacijskega sistema nove generacije, morajo biti sprejete ustrezne pravne podlage za izvajanje ukrepov, ki so določene v 99. členu schengenske konvencije, in to predlog zakona tudi uvaja. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo spremembe in dopolnila za bolj učinkovito in racionalno delo policije. Ministru se tako daje možnost, da lahko določi skupne naloge s področja policije in ministrstva, ki jih bo ministrstvo izvajalo za policijo. Prepričani smo, da se bo s tem doseglo strokovno, bolj učinkovito, racionalno in usklajeno izvrševanje skupnih nalog. Kadrovske viške pa se bodo tako lahko prerazporedilo na druga deficitna operativna dela. Smotrna se nam zdi tudi dopolnitev, da podatke in obvestila o izvrševanju nalog z delovnega področja policije daje javnosti tudi minister, ki je prvi odgovoren za stanje in delo na ministrstvu in s tem tudi policije. Kar pa zagotovo ne pomeni, da ima s tem tudi pristojnosti posegati v strokovne postopke policije in s tem tudi niti najmanj omejevati avtonomnost policije. Z vidika racionalizacije pa je potrebno poudariti združevanje sedanjih dveh evidenc v enotno evidenco kaznivih dejanj. Predvsem pa spremembe pri postopkih pritožb s ciljem hitrega in učinkovitega reševanja pritožb. Glede kadrovske fleksibilnosti podpiramo tudi dopolnjeno določbo, da ima policija možnost, da zaradi svoje narave dela in
Hvala za besedo. Zakon bom podprl. Če bi si človek lahko idealno teoretično zamišljal, kako bi se gradile ceste in kako bi se pridobivali viri, bi se dalo najti boljše rešitve. Vendar na praktični in izvedljivi ravni pa menim, da predstavlja ta predlog zakona jasen korak naprej v kakovosti virov financiranja izgradnje avtocestnega križa v Sloveniji. Mogoče bi idealnejša rešitev bila na način, da bi Dars razpisal obveznice brez državnega jamstva. Jasno pa je tistim, ki bolje poznajo to problematiko, da v danih razmerah to ni mogoče; je pa to verjetno naslednji korak v razmišljanju v plemenitenju finančne konstrukcije izgradnje slovenskih avtocest. Če gledamo z vidika porabe sredstev, je to izredno drag projekt. Dovolil sem si malo pogledati mednarodne analize o tem, koliko stanejo kilometri primerljivih avtocest in podobnih objektov, mostov po Evropi, in sem prišel do zaključkov, da se v Sloveniji avtoceste gradijo razmeroma racionalno. Čeprav so seveda zelo neljuba presenečenja prisotna v tem, da se zadeva draži iz rebalansa v rebalans. Morda še na kratko v zaključku samo to. Ko razmišljamo o uporabi kupnine od prodaje Ljubljanske banke, ne bi smeli zanemariti seveda tudi monetarnega efekta v primeru, da bi se celotna kupnina takoj direktno uporabila za zmanjšanje javnega dolga. Zato je predlog, ki ga je razložil državni sekretar, dokaj logičen v danih razmerah.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica s sodelavcema, spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci. Še enkrat se mi je potrdilo, da je politika umetnost možnega. Na eni strani so poslanci oziroma poslanke, ki trdijo, da je bil v letu 2007 v državnem proračunu presežek in da je bilo koriščenje evropskega denarja odlično, na drugi strani smo poslanci oziroma poslanke, ki trdimo, da v letu 2007 ni bilo presežka v državnem proračunu in da koriščenje oziroma črpanje evropskega denarja ni najboljše. In seveda te naše trditve opiramo tudi na poročila oziroma mnenja Računskega sodišča, na neodvisne institucije pa smo v Liberalni demokraciji Slovenije, in jaz sam, vedno nekaj dali in spoštujemo njihove sklepe oziroma odločitve. V sami razpravi okrog črpanja evropskih sredstev je bilo veliko povedanega. Sam bi se želel dotakniti nekaj področij. Eno je področje, ki je bilo izredno hvaljeno. To je področje iz operativnega programa za razvoj regij. Pritrdil bi tistim, ki kot vzroke za slabo koriščenje na nek način poudarjajo tudi, da je bil komaj junija leta 2007 potrjen nacionalni strateški referenčni okvir in posamezni operativni programi za posamezna področja tudi nekaj kasneje, od meseca avgusta do novembra. To je bila, sigurno, ovira pri koriščenju evropskega denarja v letu 2007. Po drugi strani pa bi rad poudaril operativni program iz razvojnih prioritet razvoja regij, kako, na kakšen način so bili ti razpisi pripravljeni - po mojem mnenju strokovno slabo pripravljeni - na drug način so se kriteriji sproti spreminjali in časovna dinamika, ki je bila v te razpise vgrajena. Poglejte, kaj se je dogajalo. Objavljen razpis v letu 2007 je bil 1. 6. 2007. Rok za oddajo vlog 26. 6. 2007. Odpiranje vlog je bilo izvedeno 2. 7. 2007. Sklep Službe Vlade za lokalno politiko in regionalni razvoj o odobritvi sredstev smo prejeli 29. 8. 2007. Pogodba sprejeta 27. 9., rok za oddajo zahtevkov za investicije začete v letu 2007 je bil 30. 9. in po 30. 9
Hvala lepa. Jaz predlagam kolegicam in kolegom, da v prvi obravnavi, tako kot <PARTY>, ki bo podprla predlog zakona, podprete ta predlog tudi vi. Še vedno je čas, da se oblikuje natančno, da bo jasno vsem nam, kaj je prav in kaj ni. In kasneje v drugi obravnavi lahko še marsikaj dorečemo. Kolegice in kolegi, če vam je res do poštenosti, iskrenosti, protikoruptivnosti, in ne bom našteval še vsa ta načela, pričakujem, da v tej fazi sprejemanja zakona bo Državni zbor izrazil svojo voljo, da res ima namen boriti se proti korupciji z neodvisno komisijo, kot jo zahteva OECD. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod predsedujoči, kolegice in kolegi! Preiskovalne komisije so tudi v skladu z mojimi izkušnjami, ki jih imam nekaj, vedno dober biznis, ampak ne za poslance, ki preiskujejo, ampak so dober biznis za davkoplačevalce. Če hoteče priznati ali nočete. Jaz, ko opažam vaš nemir ob današnji preiskovalni komisiji, sem prepričan, da bodo marsikatere stvari, ki so tukaj izražene kot sum, ki jih je treba dokazati ali pa ovreči sum, da bodo odprte, dokazane in razgaljene. Pa kljub temu, da se bodo vse institucije, ki jih imate pod kontrolo, z vsemi silami, z vsemi kremplji borile proti temu, da bi se karkoli odprlo in pokazalo. Seveda gre pri tem za nekatere nevralgične točke, ki jih imate leta in leta dolgo v posesti, iz katerih se napajajo tudi proračuni nekaterih strank, iz katerih se financirajo uspešno volilne kampanje itn. Jaz ta vaš nemir razumem. Jaz ga razumem, popolnoma ga razumem. Tukaj so v to preiskavo zajete nekatere ikone tega režima, če tako rečem. Nekateri finančni mogotci iz ozadja, ki sicer zelo spretno manevrirajo, vpletajo s floskulami, zganjajo demagogijo, kažejo s prsti, primite tatu, na druge itn., vendar preiskovalne komisije so klasičen institut parlamentarnih preiskav, ker so ponavadi, tudi če se ne zaključijo, so učinkovite. Verjamem, da boste tudi na koncu tega mandata naredili tako, kot ste na koncu mandata 2000, ko je bila ista združba skupaj, ker ste preprečili sprejem poročil, izdelanih na komisijah, kjer bi se razgalilo, še dodatno razgalilo vso to umazano ozadje poslov, ki si jih nekateri dovolijo in se jih gredo, ali je tu prihajalo do zlorab, do izsiljevanja, do lažnih razpisov, ali je prihajalo do tega, da so povezane osebe ena z drugo s to prakso - roka roko umije, si pomagale, z izdatno pomočjo politike, jaz v to ne dvomim. Ne bi bilo možno, da bi nekateri mladi sinovi ikon vašega režima bili tako bajno bogati. Dopuščam, da bi bili tako bajno bogati, če so intelektualno na nivoju Billa Gatesa. Ampak se mi zdi, da učni siste
Hvala lepa za besedo. Predlog, za katerim stoji vlada in tudi njeni izračuni, je ta. Poslanci ste ga dobili na klop ta predlog. Sledi nekaterim pravilom, ki smo si jih postavili. To je odpravljanje nesorazmerij na treh, štirih ravneh, kot je obrazloženo tu spodaj v tej tabeli. Prvič, izenačitev vseh vej oblasti. Drugič, vrhunski strokovni poklici. Tretjič, poklici s posebnimi pooblastili in tako naprej. To je predlog, ki temelji na dosedanjih usklajevanjih, na dosedanji stopnji spoznavnosti, na dosedanjih interesnih storitvah s socialnimi partnerji, ki pa zagotovo ni dokončen. Vlada ima namen v tretje branje predložiti dodatne uskladitve, ki jih bomo dosegli s socialnimi partnerji v naslednjih dneh. O tem bo zagotovo najbolj tekla beseda. Kako odpraviti nesorazmerja - s tem, da bo za vsako odločitev, seveda, izvedla finančne izračune, kaj to pomeni na strošek plač v javnem sektorju.Kot rečeno, za ta današnji predlog imamo izdelane izračune in imamo mandat, da v državnem zboru podpremo, torej le povečanja, ki jih vidite tu na stolpcih, označenih z rdečo barvo. Ta predlog torej ne pomeni zatečenega stanja, pomeni nekatere pomembne korekcije znotraj tistega, kolikor doslej zmorejo izračuni. To seveda ne izključuje možnih znižanj, če se boste odločili - in nekateri amandmaji gredo v to smer - nikakor pa predlagatelj nima mandata s strani vlade, da pristane na kakršnakoli povečanja danes. S tem pa bi izrecno rad povedal, da ni izključeno, da bodo prišle korekcije tudi te vrste, o katerih je danes že bilo govor v predlogu za tretje branje.
Še enkrat vsem lep pozdrav! Zavod za zdravstveno zavarovanje je nosilec in izvajalec obveznega zdravstvenega zavarovanja v Republiki Sloveniji, dejavnost katerega skladno s 70. členom Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju upravlja skupščina. Skupščino po trenutno veljavnem zakonu sestavlja 45 članov, od tega je 20 predstavnikov delodajalcev, ki so organizirani v zbornicah in drugih splošnih združenjih, ter 25 predstavnikov zavarovancev. Od sprejetja Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o uravnoteženju javnih financ je začasno in občasno delo dijakov in študentov vključeno v pokojninsko in invalidsko zavarovanje, zdravstveno zavarovanje ter zavarovanje za poškodbe pri delu in poklicne bolezni. Predlagateljici menita, da so dijaki in študenti s prispevanjem v blagajno upravičeni do članstva v skupščini Zavoda za zdravstveno zavarovanje in si zaslužijo članstvo in možnost odločanja znotraj tega organa. To naj bi tudi sledilo cilju večje participacije mladih, ki je v Republiki Sloveniji med najnižjimi izmed držav Evropske unije. Navajata tudi, da mladi že leta opozarjajo na neustrezno ureditev socialnega dialoga v Republiki Sloveniji, ki premalo odgovarja na potrebe in izzive mladih. V Poslanski skupini Stranke modernega centra se zavedamo, da je dialog s civilno družbo pomemben pri usklajevanju stališč in sprejemanju odločitev ne glede na to, ali gre za skupino mladih, starejših ali invalidov. Sicer pozdravljamo namero predlagateljic, da se mlade aktivno vključi v oblikovanje družbe, vendar pa smo mnenja, da vključitev predstavnika mladih v skupščino zavoda ni pravi odgovor na to. Omeniti velja, da je v veljavni ureditvi določeno, da se predstavniki zavarovancev izberejo tako, da so ustrezno zastopani po spolu, aktivni zavarovanci, upokojenci in invalidi ter posamezna področja. Zavarovanci so tisti, ki plačujejo prispevek za obvezno zdravstveno zavarovanje oziroma ga za njih plačujejo drugi zavezanci. Katere osebe so zavarovane kot zavarovanci,
Hvala lepa. Imam samo eno vprašanje in bi želela pojasnilo z vaše strani. Pri prejšnji točki in pri tej, torej 14. točki dnevnega reda sicer tekoče seje, ampak ne prav današnjega dnevnega reda, se pravi, ti dve točki nista na dnevnem redu za torek, zato bi želela pojasnilo, kako glasujemo oziroma za kaj. Razumem, da sicer niso izpolnjeni poslovniški pogoji za obravnavo teh dveh točk, toda 13. in 14. točka sta na dnevnem redu jutri, torej v sredo, 15.6.2005. Vseeno, vi ste predsedujoči, tako da bi želela, ne vem
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane, spoštovani! Uvodoma bi rad spomnil vse prisotne, da danes govorimo o rebalansu in ne o proračunu, ki je bil sprejet novembra 2012. Se pravi, rebalans, ki ga imamo pred seboj, je potreben. Potreben je zaradi odmika od planiranega primanjkljaja v proračunu, ki je bil pripravljen na prejšnji vladi. Obvladovanje tega primanjkljaja pa je eden od bistvenih ciljev, ki ga mora Vlada zasledovati za doseganje čim nižje cene zadolževanja ter vsesplošne mednarodne kredibilnosti naše države. In če uporabim metaforo, da v tem trenutku ta vlada in ta koalicija gasita požar, ki so ga zanetila zmes politik dosedanjih vlad in mednarodna kriza, potem lahko ugotovim, da ogenj predstavlja nevzdržno ceno našega zadolževanja, voda, s katero gasimo ta ogenj, pa uravnovešen nadzor izdatkov. Glede očitkov, da Vlada ni naredila nič na prihodkovni strani, pa vabim tiste, ki te očitke izrekajo, da jih prihranijo za rebalans proračuna 2014, ki pa bo produkt te vlade in te koalicije. Tako še enkrat ponavljam, ta vlada in ta koalicija v tem trenutku samo gasita požar, ki sta ga podedovala. Kot je kolega Potočnik povedal pri predstavitvi stališča Poslanske skupine <PARTY>, bo pa pri pripravi rebalansa proračuna za 2014 prišlo do pomembnega revidiranja javnofinančnih izdatkov, tudi z namenom učinkovitejše in smotrne porabe, predvsem s poudarkom na ukrepih za zagon gospodarstva. Zato bom podprl predlog rebalansa proračuna za 2013. Hvala.
Hvala lepa. Glasoval bom za, zato ker praktično odgovora na vprašanje ni bilo. To je zgodba, ki se vleče zadnje mesece. Gre za problem združevanja Inštituta za varovanje zdravja in devetih območnih zavodov za zdravstveno varstvo. Najprej je bil predlog, da bi nastal nek mega zavod, potem je bil predlog, da bi nastal nek manjši zavod, zdaj sta dva zavoda, eden za laboratorij in eden za javno zdravje. Torej, eden, ki bi naj obračal denar, drugi pa bolj stroko. Skratka, ves čas se zgodba spreminja, je živa in očitno se ne ve točno, kaj se hoče, ali pa se ve, kaj se hoče, pa se ne ve, kako do tega priti. Glasoval bom za, ker je v fazi varčevanja v zdravstvu treba ravno javnemu zdravju dati večji pomen; več bomo delali na preventivi, manj bo stroškov na kurativi. Drugi razlog, zakaj "za" – zato, ker je praktično vseh devet območnih zavodov za zdravstveno varstvo proti tej združitvi in stroka mora imeti svojo težo, saj je vidna centralizacija. Danes sem s strani koalicije večkrat slišal, da ste razočarani nad opozicijo. Spoštovani poslanci, če boste glasovali proti, ne boste razočarali opozicije, razočarali boste svoje volivce, ker jim boste dali vedeti, da vas javn zdravje ne zanima. Hvala.