EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Ustavno sodišče je 18. oktobra 2007 odločilo, da se mora v prvem odstavku 92. člena oziroma da se razveljavi besedilo najkasneje pet let od dneva, ko postane polnoleten. To je začelo učinkovati eno leto po objavi. Izpodbijana zakonska ureditev, ki otroku omogoča vložitev tožbe na ugotovitev očetovstva najkasneje pet let po dopolnitvi polnoletnosti po mnenju Ustavne sodišča pomeni poseg v njegovo osebnostno pravico do poznavanja svojega izvora. V svoji odločbi tako Ustavno sodišče navaja: "Zakonodajalec je nesorazmerno omejil pravico otroka, da izve za svoj izvor, s tem, ko je možnost sodnega uveljavljanja te pravice omejil na objektivni petletni rok po dopolnitvi polnoletnosti. Po poteku navedenega roka otrok dejansko nima več možnosti sodno uveljavljati svoje pravice do poznavanja lastnega izvora, kar potrjuje tudi pobudnikov primer," torej tega, ki je dal na Ustavno sodišče. Kot je bilo že navedeno, izpodbijana zakonska ureditev varuje trajnost družinsko pravnih razmerij. Dejstvo je, da lahko ugotavljanje izvora otroka v kasnejši, odrasli dobi povzroči neprijetne posledice v osebnem in družinskem življenju vseh tistih, ki so posredno ali neposredno vpleteni v postopek ugotavljanja otrokovega izvora, vendar po presoji Ustavnega sodišča interes otroka, ki je po preteku petletnega roka po dopolnitvi polnoletnosti izvedel za svoj izvor, pretehta nad interesom pravne varnosti in potrebo po varovanju tajnosti obstoječih družinsko pravnih razmerij. Otroku je namreč po preteku prekluzivnega roka odvzeta vsakršna možnost, da bi kadarkoli kasneje uveljavljal svojo pravico, da izve za svojega genetičnega očeta. Po oceni Ustavnega sodišča je pri presoji treba upoštevati specifičen položaj otroka kot upravičenca za vložitev tožbe na ugotovitev očetovstva. Otrok je namreč povsem odvisen od informacij, ki mu jih posredujejo drugi, predvsem njegovi starši. Tudi na to, kdaj mu bodo starši razkrili podatke, ki so relevantni za vložitev tožbe, otrok nima vpliva. Pri tem Ustavno sodi
Pozdrav gledalkam in gledalcem ter vsem spečim poslankam in ministrom v Državnem zboru! Naj kar na začetku povem, da nameravam omenjeni amandma poslanskih skupin, tako Slovenske demokratske stranke kot Slovenske ljudske stranke, podpreti. Če povem nekaj na kratko. Predhodnika sta bila že kar konkretna. Davek na nepremičnine bi po mojem mnenju moral v celoti pripadati lokalnim skupnostim, in žalosti me, da je to še en ukrep, ki bo dodatno prizadel občine, predvsem manjše, in predvsem slovensko podeželje. Žalosti me načelo tega, da vse, kar je uspešno, vse, kar ustvarja – enako bodo tudi sedaj te občine za svojo uspešnost kaznovane, saj bodo mogle podpreti nesposobnost vlade Alenke Bratušek, ki s svojo brezidejno politiko ne ve, kako krpati proračun. Ravno to je ta paradigma, ki v Sloveniji odganja mlade iz države. Vse, kar je uspešno in kar ustvarja, je dodatno kaznovano in obdavčeno. Takih odločitev smo danes že kar nekaj sprejeli, in res pozivam k temu, da podpremo amandma. Kot že rečeno, gre za kaznovanje podeželja in manjših občin. Ne vem, mogoče to ustreza županu Mestne občine Ljubljana in še kakšnemu, Sloveniji kot celoti pa definitivno ne. Rad bi povedal, da bom amandmaja poslanskih skupin <PARTY> in <PARTY> podprl, bi pa kolegice in kolege vseeno pozval, da ne biti zato, ker enkrat delamo dlje kot natakarji in čistilke v Državnem zboru, slabe volje.
Spoštovani kolegice in kolegi! Včeraj je bilo v tej dvorani rečeno, da se Poslanska skupina Liste Marjana Šarca ne vključuje v razprave in da celo razprave ignoriramo. Poslanska skupina Liste Marjana Šarca na vsak predlog zakona pripravi stališče in stoji na strokovnih osnovah in realnih podlagah. To povemo odkrito in samozavestno in za tem tudi stojimo. Če pa ne razpravljamo v razpravi, je to iz razloga, ker ne vidimo razloga, da večkrat povemo eno in isto. Še posebej pa se ne oglašamo takrat, ko jasno povemo, da pripravljamo svoje predloge zakonov, ki kompleksno rešujejo vsebino, kot smo si jo zadali v koalicijski pogodbi. To je vsekakor pravica Vlade oziroma dolžnost. Spoštovani, ko sem v teh mesecih sešteval zmanjšanje prihodkov na podlagi vaših predlogov za zmanjšanje DDV, predlog o Zakonu od davkov od dohodkov pravni oseb, Zakon o dohodnino in še kaj, sem nehal seštevati pri prekoračitvi milijarde. In v naslednjih dneh bom to vsekakor bolj natančno seštel, ker verjetno še ni konec. Na drugi strani pa bi želeli veliko dodatnih socialnih transferov in pomoči za številna področja. Ves čas opozarjate na fiskalno pravilo, ki ga menda ne dosegamo oziroma kršimo, ker smo v prvi vrsti dali za višjo minimalno plačo, za povprečnino, obdržali smo sedanje transferje. Torej, dali smo tja, kjer lahko na podlagi učinkov dobimo nazaj. Kolega Šircelj, vi ste, vaši kolegi so rekli, da ste največji strokovnjak v tem parlamentu za to področje. Jaz bi si želel, da bi midva skupaj šla do predstavnikov mednarodnega denarnega sklada, do predstavnikov OECD in da bi o teh zadevah, tako kot so bile zdajle predstavljene oziroma kot poteka, da bi tam te zadeve razčiščevali oziroma da bi videli, kdo ima potem prav. Kot človek iz gospodarstva se sprašujem, ali smo sploh resni v tem parlamentu ali živimo v dveh svetovih. Veste, morda je to všečno nekaterim, ki ne morejo razumeti celotne slike. Verjemite pa mi, da to ni všečno tistim, ki razumejo, da lahko deliš samo to in toliko, kolikor si
Hvala lepa, gospod predsednik. Dovolite mi, da zaradi časovnega prihranka združim tako predstavitev kot predlagatelj kakor tudi stališče naše poslanske skupine Liberalne demokracije. V našem poslanskem klubu menimo, da tako pomembni dogodki, kot so državni prazniki, ne bi smeli biti stvar političnega prestiža, ne bi smeli povzročati med nami peripetij in tekmovanja. Dejstvo je, da je skupina naših poslancev predlagala 5. oktober kot najprimernejši datum za obeležitev priključitve Primorske k Republiki Slovenije. Spomnimo se na Londonski memorandum iz leta 1954. Dejstvo je, da so nekateri poslanci iz našega poslanskega kluba predlagali 17. avgust kot najprimernejši datum za priključitev Prekmurja. Dejstvo je, da smo dali tudi na matični odbor pobudo, da se za razliko od vseh obstoječih praznikov, ki praznujejo ali obeležujejo preteklost, uvede tudi praznik prihodnosti. Namreč 12. avgust, ki ga Združeni narodi praznujejo kot praznik mladih. Res je, da zgodovinska stroka glede datumov ni enotna. Če vzamemo samo morebitni in možni datum za priključitev Primorske oziroma za praznovanje Primorske kot del Slovenije, obstaja najmanj 20 predlogov. Tako, da se je zelo težko odločiti, kateri datum je pravi. Ali je bolj primeren žalostni dogodek, kot na primer požig Narodnega doma v Trstu leta 1920 ali pa vesel dogodek, kot na primer Pariška mirovna pogodba 15. septembra leta 1947 ali pa Londonski memorandum. Ampak, kot rečeno, v duhu kompromisa, v duhu sodelovanja s koalicijo smo se odločili, da prisluhnemo vladnemu predlogu, ki - mislim - je še vedno v fazi osnutka. Predlagamo amandma k pričujočemu predlogu zakona, s katerim bi tako rekoč prevzeli vse predloge vlade. In sicer, namesto 5. oktobra 15. september kot dan priključitve Primorske. Potem 23.11. kot dan Rudolfa Maistra in končno 26. december kot dan samostojnosti in enotnosti. Žal ugotavljamo v poslanskem klubu Liberalne demokracije, da je določitev datumov stvar političnega prestiža za vladujočo koalicijo. Naš amandm
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Spoštovani! Osnovni cilj tega zakona, ki je pred nami, ker smo šli že skozi proračune, predloge, pa je uzakoniti rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje proračunov države za leto 2021 in leto 2022. Gre za sektor države kot celote. Sem spadajo tudi občine, še to ureja, kar se tiče tudi pokojninske in zdravstvene blagajne, če se tako izrazim. Nanaša se vse blagajne javnega financiranja. Namen tega, ker prilivi in odlivi niso usklajeni, prihodki, izdatki niso usklajeni, ne potekajo, torej omogoča tudi neko začasno financiranje, najemanje kreditov, premostitvene, poroštev in tako naprej. Zakon je potreben, da se lahko proračuni ali vsi izdatki blagajne javnega financiranja zasledujejo in izvršujejo. Pri tem zakonu moram pozdraviti, da uvaja dosti fleksibilnosti. Tudi nek preboj je naredil ta zakon, da se lahko zdravstvena blagajna, če zmanjka denarja, financira tudi iz državnega proračuna. Prejšnja vlada se je razšla, <PARTY> je tu odpovedala podporo, ko zdaj primerjamo prejšnjo situacijo pa zdajšnjo, sta to dve popolnoma različni in mislim, da tisti razpravljavci, ki so to primerjali, so dejansko bili nefer in nekorektni. V prejšnji vladi je bilo že nekaj let, predhodnici te vlade je bila borba za to, da se zniža javni dolg, da se znižajo izdatki za obresti. A veste, da smo plačevali več kot milijardo obresti letno v nekih letih? A veste, kaj je milijarda in kje bi jo lahko porabili? Milijarda je ogromno. Dobro, zdaj, ker smo v tašni situaciji, kar smo že večkrat povedali tudi v <PARTY>, smo za zadolževanje, ker je treba reševati gospodarstvo in socialo, da to živi naprej in se ohrani pri življenju, da se bomo lahko v naslednjem obdobju iz tega izvlekli kvalitetno, da bomo imeli za izhod osnove. Ampak v tej transformacijski krivulji, o kateri govori ekonomija in je bilo danes veliko razprave, ali dati za topove ali maslo, jaz pravim, da smo nekaj pozabili. Ni samo za topove in maslo, ampak je tudi za investicije. Z
Hvala lepa za besedo. Spoštovani, še enkrat prav lepo pozdravljeni! Ta predlog zakona je še en v vrsti dokazov, da Vlada govori eno, dela pa drugo. V preteklih dneh smo predsednico Vlade osebno slišali večkrat zatrjevati, da ne bo posegel v minimalne plače. Potem se je še enkrat popravila in je rekla, da ne bo enostranski posegov v minimalne plače. Jaz se ne spomnim nobene informacije, da bi socialni partnerji temu zakonu pritrdili oziroma ga sprejeli z vsemi rešitvami, ki so tukaj predlagane – torej, zakon je enostranski poseg v plače vseh zavezancev. Ko smo se prej pogovarjali o finančnih učinkih, smo vsi malce pozabili prebrati vladno gradivo, ki je pripravljeno in vsebuje tudi te finančne učinke. Najbrž bo državna sekretarka to kaj korigirala, ampak tukaj nedvoumno piše, poglejte pri oceni finančnih učinkov, da "bo imela odprava indeksacije na letnem nivoju učinke v višini trideset milijonov evrov, in sicer različno glede na dohodkovni položaj posameznega zavezanca". Potem imamo pa tukaj v nadaljevanju tudi presojo posledic na socialnem področju in tukaj zelo lepo piše, ne tako, kot je državni sekretar Mavko prej rekel, da ne bo vplivalo na višino minimalne plače, piše "ob predpostavki, da zavezanec uveljavlja samo splošno olajšavo, bo imel pri dohodku v višini minimalne plače dohodnino višjo za nekaj manj kot 20 evrov". Torej 20 evrov je učinek na minimalno plačo. Za 20 evrov se mu bo povečala dohodnina ali če z drugimi besedami rečemo, za 20 evrov se mu bo zmanjšala plača. Zdaj mi pa povejte, ali je to enostranski poseg v minimalno plačo ali ne? Zelo očiten! In če upoštevamo, da je v tem trenutku v Sloveniji nekaj čez 40 tisoč tistih, ki prejemajo minimalno plačo, pa pomnožimo to z 20 evri, boste dobili tam nekje okoli 800 tisoč evrov finančnih učinkov. Tako je zdaj s temi finančnimi učinki. Verjetno jih bo treba preložiti še za naslednja leta. Upam, da bo Vlada zmogla takšne projekcije, čeprav verjamem, da so zelo težke, ampak prav za naslednje leto je tako.
Hvala lepa za vprašanje. Najprej na splošno dve besedi o gradbeništvu in težavah v gradbeništvu in o tem v zvezi z izgradnjo avtocest. Če bi vam naštel, kateri vsi projekti so se zaustavili v državi zaradi težav v gradbeništvu, potem bi videli, da je tega zelo zelo veliko in da so avtocestni odseki ena izmed njih. Ko je kdo včasih rekel, da je premalo projektov, je res, da jih morda ni tako malo, problem je v tem, da ti, ki so, niso tekli. To je bil večji problem kot pa, da je bilo premalo odsekov v gradnji. Tisti manjkajoči del za avtocestni križ na Gorenjskem, ki ste ga omenili, je že v osnovi bil planiran za konec letošnjega poletja. Moja želja je tam bila, da bi se pa tam mogoče res sklenil aneks in da bi bilo to na začetku poletja, ampak to, kot kaže, ne bo mogoče. Tako bo, kot kaže, ostal ta termin, kot je bil prvotno začrtan, zaradi težav v gradbeništvu, ampak konec poletja, osnovni datum, ki je že v osnovi bil – zaenkrat ne kaže, da bi bil ogrožen. Potem tretja razvojna os proti Koroški regiji. Verjetno ste slišali prej odgovor ministra za okolje; že vaša vlada je potrdila eno traso, ki gre od Šentruperta proti Velenju, naša vlada je nadaljevala s to traso in potem so se pojavile številne težave. Kar smo pravzaprav naredili, je to, da smo ustanovili medresorsko skupino, ki je imela dolžnost pogledati vse, kar je do zdaj bilo na tej trasi narejenega, ali so vsi postopki bili takšni, da dajo prave rezultate – pravzaprav nič kaj drugega kot to, da se preveri, ali so bili vsi postopki vodeni tako, kot je treba. Moja iskrena želja je, da je tako, ker če ne bo, bomo imeli vsi skupaj kar nekaj težav, zlasti pa seveda Koroška, kjer se bo zadeva umaknila časovno za nekaj časa, če se bo izkazalo, da je bilo že v času vaše vlade kaj mogoče vodeno tako, da se lahko kaj spodbija. Ampak še enkrat ponavljam, moja iskrena želja je, da se to ne zgodi, ker v nasprotnem primeru se bo to nekoliko oddaljilo. Tisti odcep od Slovenj Gradca proti Dravogradu je razgrnjen, je pa res,
Najlepša hvala. Hvala sekretarki za pojasnilo. Pravite, da bi z novim zakonom tudi radi nastavili nekako oziroma dali nastavek za več denarja v sistem. Mene zanima, ali ste se pogovarjali s finančnim ministrstvom ali pa z Ministrstvom za gospodarstvo. Slišali smo, da je manj denarja prišlo v sistem tudi zato, ker ni bilo plačevanja s strani delodajalcev, ker ni bilo gospodarstvo oziroma so se firme zapirale in tako naprej. Torej v Sloveniji bo treba narediti tudi nekaj na tem področju, da bo več denarja v sistemu. Ampak danes smo slišali, da je to ministrstvo zelo inovativno in da kaj takšnega še ne poznamo in to je tobačni cent. To ni nič inovativnega. To je novi davek. To ni inovativnost. Pobirati še več davkov od ljudi ni inovativno. Vaša vlada to dela nenehno. In tobačni cent je nov davek. Torej to ni inovativnost. Verjetno pa bo treba več denarja dobiti tudi kje drugje, torej tudi s tem, da se bo gospodarstvo izboljšalo in tako naprej. No, ampak o tem verjetno kdaj drugič. Ja, kolega Jani, je to uvertura v interpelacijo; sicer ne načrtovano, ker se pač medtem ko smo mi sklicali to sejo o čakalnih dobah oziroma dali to pobudo, so se pa zgodile stvari, ki so sprožile tudi to, da smo dali interpelacijo, ampak lahko jemljemo to tudi kot uvod v to. Danes govorimo o vsem, kot je bilo rečeno, da pa sploh ne vemo, o čem govorimo – seveda govorimo o vsem. Ker to, ko govorimo, ne vem o čem vse je bilo rečeno, je v bistvu posledica, na koncu koncev so čakalne dobe. Zato je pametno govoriti tudi o obremenjenosti zdravnikov, koliko denarja, o korupciji, o vsem tem. Na koncu to znese konec koncev tudi na nek način nek odstotek v čakalne dobe. In kolega vedno poudarja, da v Državnem zboru bo pač on govoril, kar želi – potem se držimo tega, ne pa, da se, recimo, kolega omeji, češ da se ne sme govoriti predolgo, ker je pač povedal v obraz tisto, kar vam gre. Potem se dvigne roka: "Proceduralno prosim, da se ne govori več kot tri minute." Kar pa je bilo rečeno, čemu vse se ljudj
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem! Moje poslansko vprašanje je bilo najavljeno in napisano predzadnjo sejo pristojnega odbora in bi morda bilo brezpredmetno, če me danes ne bi presenetil gospod predsednik Vlade, katerega izjave so mi bile, ne samo presenetljive, morda šokantne. Ministra za zunanje zadeve sprašujem: Kdaj se bo vzpostavil nadzor nad spornim ozemljem, zgornjim delom Mure, to je med Muro in katastrom Hotiza in zloglasna Murska Šuma, kjer se dogajajo čudne stvari? V zgornjem delu na področju Hotize in med mejo Mura, to je 25. 6. zlogasni sporazum, in katastrsko mejo, ne izvajamo nadzora razen na mejnem prehodu Hotiza. Dokaz, da je temu res tako, je most čez Muro. Nasip, katerega smo dovolili gradnjo. To, kar sva se z ministrom Podobnikom tudi že pogovarjala. In nedovoljene, gašenje požara znotraj spornega ozemlja slovenskim gasilcem in priprave za nadaljnjo gradnjo nasipa, kar je menda v teku. Kar pomeni, da nimamo nadzora oziroma dovoljujemo Hrvatom nekaj, kar ni dovoljeno. Zlogasna Murska Šuma, da naj bi bila rezultat sporazuma Drnovšek-Račan. V zgornjem delu ne spoštujejo Hrvati sporazuma 25. 6.- V Murski Šumi bi pa naj celo postavili novo državno mejo, ki ni samo stvar Slovenije in Hrvaške, pač pa tudi Madžarske, ker se je tromeja iz dejanskega stanja preselila za nekaj sto metrov ali morda celo kilometer višje, ki tangira potem tudi Republiko Madžarsko. In da policija tudi v tem delu ne prehaja na to ozemlje, kar sem se sam prepričal v pogovoru in na obisku tega spodnjega ozemlja. Zaradi tega postavljam vprašanje: Kako bomo ponovno vzpostavili nadzor nad zgornjim delom spornega ozemlja in ali bomo vzpostavili ponovno stanje 30 hektarjev Murske Šume z ustreznim zakoličenjem? Hvala lepa. Hvala lepa. Gospod minister, dejanja niso enaka hrvaškim, če mi na svojem ozemlju ponovno vzpostavimo nadzor na svojem ozemlju z datumom, 25.6., vemo, kaj pomeni. To se pravi, s te strani Mure, da ponovno vzpostavimo nadzor nad tem ozemljem in da ne dovolimo gradnje nasipa
Hvala za besedo, predsedujoči. Glede na to, da smo pri varčevalnih ukrepih, menim, da je izredno pomembno, da tudi razmislimo, koliko občin imamo v Sloveniji. Kot je meni znano, jih imamo 211, kar odločno presega vse meje normale, ker namreč limit za nastajanje občin je bil 5 tisoč prebivalcev, vendar pa, kot je javno znano, nekatere imajo 60 prebivalcev ali še celo manj. V preteklosti je bil tukaj v parlamentu zelo močan županski lobi, ki je preprečeval, da bi ta limit zdržal oziroma da bi bila omejitev 5 tisoč prebivalcev. Menim, da bi bilo modro, da bi privarčevali ogromno sredstev, ker kot vemo, se te občine ne morejo vzdrževati same, ampak črpajo sredstva iz proračuna, torej slabijo tudi ta denar, ki bi ga lahko plasirali v kaj bolj koristnega kot pa v te majhne občine, ki so v bistvu same sebi namen in se potem tudi razvoj oddaljuje od tistega, za kar naj bi občina bila oziroma naj bi nekje s svojimi lastnimi sredstvi tudi lahko vzdrževala določene segmente, ki so potrebni oziroma posegi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da sem dovolj nazorno obrazložil primer Bogojine, kjer zakonski okviri onemogočajo in Bogojina ne izpolnjuje pogojev, niti tistih o izjemah niti tistih pet pogojev, ki morajo biti, in 1.300 prebivalcev in preostanek občine ne bo imel 5.000 prebivalcev. Je pa seveda na vas, predvsem tistih, ki ste sprejeli zakonski okvir, da odločite o tem, kaj bo z Bogojino. Res je, občinski svet ima pozitivno mnenje. Sam sem se na tem občinskem svetu, kjer sem član, vzdržal in tako bom ravnal tudi zdaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. To je amandma, ki nekako govori o tem, da je treba tehtati med stroko, med nekimi strokovnimi rešitvami, med tem, recimo temu javnim interesom, ki ga naj urbanizem zasleduje, in med ostalimi interesi: med interesi lokalnih skupnosti, tudi zasebnimi interesi. Mislim, da je ta predlagan amandma malo preširok, preobsežen. Mislim, da "povozi" vse ostalo, da daje preveliko prednost samo enemu izmed teh interesov, tako kot je zapisano v tem predlogu. Kajti dikcija, da se doda 8. točka za namene poselitve, je tako široka, da je praktično ni mogoče omejiti. In mislim, da moramo biti tu realni in da je treba spoštovati tudi neka druga načela, ki jih naj to prostorsko načrtovanje zasleduje, kljub temu da po vsebini sami razumem, kaj je želel kolega Veber povedati. Vprašanje je samo, ali te izjeme od splošnega pravila, ki jih določa veljavni in na odboru dopolnjeni 45. člen, te interese, ki jih želi poslanska skupina <PARTY> zasledovati s tem amandmajem k 45. členu, zadovoljuje ali ne. Samo to je vprašanje. Po mojem mnenju jih. Ker če beremo ta člen tako, kot je tu napisan, in te izjeme, ki so tu v sedmih točkah določene, v povezavi s 46. členom, ki določa območja razpršene poselitve, mislim, da je ta intenca obsežena. Na drugi strani pa ne povozimo nekih strokovnih rešitev, nekega javnega interesa, da bi lahko, če se banalno izrazim, posegali po dolgem in počez, kjerkoli bi se komurkoli zahotelo. Kajti ta predlog je, moram reči, malo preširok, malo pregrob je. Tako ga s tega vidika osebno ne morem podpreti. Hvala.
Spoštovani podpredsednik, spoštovana državna sekretarka, kolegice poslanke in poslanci! Dosežki znanosti omogočajo varno uporabo ionizirajočega sevanja v številnih dejavnostih v medicini, industriji, za raziskovanje, nenazadnje pa tudi za proizvodnjo električne energije. Zakonodaja s tega področja je obsežna in podvržena sprotnemu spreminjanju in prenašanju zadnjih dognanj stanja znanosti in tehnike. To počenja tudi Evropska unija, in to vse s ciljem, da se preprečijo nastanki nepopravljivih posledic za zdravje ljudi in okolja. Zavedati se namreč moramo, da ionizirajočega sevanja ne moremo zaznati s čutili. V primeru nekontroliranega in nenadzorovanega sevanja pa lahko povzroči raka, opekline, slepoto, vpliva pa tudi na reproduktivne funkcije. Tudi zato imamo danes na mizi Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred ionizirajočimi sevanji in jedrski varnosti, katerega je julija 2021 Državnemu zboru predložila Vlada. Zakon iz leta 2004 je nadomestil trenutno veljavni, ki je bil v Državnem zboru sprejet decembra 2017 in začel veljati januarja 2018. Leta 2019 je bil zakon spremenjen zaradi ureditve vprašanj varnostnega preverjanja tujcev zaradi uradnega opomina Evropske komisije, iz leta 2020 pa je zakon treba spremeniti in dopolniti. Zaradi nepopolnega prenosa direktive Evropske unije o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja se s predlogom zakona odpravljajo očitane kršitve, kot je na primer terminološka uskladitev, odprava napačnih sklicev glede reguliranih poklicev in podobno. Z omenjeno direktivo se določajo enotni temeljni varnostni standardi za varstvo zdravja posameznikov, deležnik poklicne izpostavljenosti, izpostavljenosti prebivalstva in izpostavljenosti v zdravstvu pred nevarnostmi ionizirajočega sevanja. Predlog zakona natančneje opredeljuje podatke o podjetju, ki izvaja sevalno dejavnost, in podatke o podjetju, ki je zunanji izvajalec sevalne dejavnosti, in pojem radiološki o