EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa. To vsekakor zahteva nek odziv na to, kar je povedal gospod Pavlišič. Namreč, povedal je toliko stvari, da je človek pravzaprav kar začuden, kaj vse bi bilo lahko dobro in kaj vse se je dejansko zgodilo. Med stečajem in likvidacijo obstaja razlika in tukaj ne more biti kar enoznačno nekaj boljše od nekaj drugega, zato ker če bomo to stalno govorili, potem dejansko stečaja ne bomo nikoli uporabili, tudi takrat, ko bi ga morali. Tudi v prihodnosti, ko bi ga morali. Če je to model za reševanje slovenskega bančnega sistema, potem je pa to popolnoma zgrešen model. Zaradi tega ker je bistvena razlika tukaj jamstvena shema in odgovornost. Pri likvidaciji se odgovornost in jamstvena shema dejansko ne bosta porabili oziroma uporabili se bosta za vse, tudi nad 100 tisoč evrov. In da bi zdaj zaradi teh 230 milijonov, kolikor se govori o teh depozitih nad 100 tisoč evrov, od tega so tukaj še depoziti bank, govorimo še o državnih bankah, ki imajo spet poseben status in tako naprej – ne moremo kar avtomatično reči, da je to boljše, to je slabše in tako naprej. Namreč, pripeljali bomo Slovenijo dejansko v stanje, ko bomo rekli, da so pač slovenske banke orožje za uničenje Slovenije, da ne rečem množično. In tukaj je treba biti previden. S takšnim načinom se prikriva in se bo tudi naprej prikrivala dejanska odgovornost. In ne nazadnje je to v nasprotju s smernicami Evropske unije. Smernice Evropske unije in evropske institucije pozivajo in rečejo, da naj najprej banke rešujejo lastniki. Potem naj jih rešuje bančni sistem in na koncu naj jih rešujejo davkoplačevalci. Mi delamo ravno obratno; najprej jih rešujejo davkoplačevalci, lastniki so izpraznili banke, lastniki nimajo več premoženja, glasovalne pravice so jim odvzete – Banka Slovenije jim jih je. Navsezadnje bodo davkoplačevalci zdaj tisti, ki bodo reševali banke, s tem bodo pa postali revnejši in revnejši; postali bodo revnejši in revnejši, seveda na račun bogatih, na račun tistih, ki se jim daje jamstvo tudi za 10
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi, spoštovana sekretarka! Jaz bom poskušal zgoščeno in pravzaprav jedrnato povedati vse bistvene stvari, ki so potrebne, da bomo lahko odločali, ali so vsi ti predlagani zakoni primerni za nadaljnjo obravnavo ali ne. Jaz bi si želel, da te zakone podpremo, bom pa govoril v enem sklopu o petih zakonih, ki se nanašajo na funkcionarje, in potem posebej tudi o Zakonu o lokalni samoupravi, ki se nanaša na odpoklic župana. Namen sprememb teh zakonov je zaostriti pogoje za kandidiranje na volitvah v državni zbor in skupaj s predlaganimi spremembami tudi drugih zakonov te pogoje izenačiti tudi za nastop funkcij predsednika republike, poslancev, državnih svetnikov, predsednika vlade, ministrov, državnih sekretarjev ter županov in občinskih svetnikov. Za vse naštete funkcionarje predlogi sprememb posameznih zakonov za to določijo iste vstopne pogoje, in sicer polnoletnost, poslovno sposobnost in pa nove štiri pogoje, ki pa so: neobstoj pravnomočne obsodbe na nepogojno kazen zapora v trajanju več kot treh mesecev, neobstoj pravnomočne obsodbe na pogojno kazen zapora v trajanju več kot tri mesece zaradi naklepnega kaznivega dejanja, ki se preganja po uradni dolžnost, neobstoj pravnomočne obsodbe zaradi katerega izmed kaznivih dejanj zoper uradno dolžnost, javna pooblastila in javna sredstva iz 26. poglavja Kazenskega zakonika in neobstoj pravnomočne obtožnice zaradi naklepnega kaznivega dejanja, ki se preganja po uradni dolžnosti. Poleg omenjenega so predlagane tudi spremembe zakonov o volitvah predsednika republike, o volitvah v državni zbor, o poslancih, o državnem svetu, o lokalnih volitvah in o vladi. O vladi sicer ta trenutek še ni vložen, ker je bil vložen pravzaprav zakon, ki smo ga včeraj obravnavali, in bo prišel ta zakon o vladi kasneje. V vseh se predlaga zaostritev pogojev za vstop in obstanek v politiki. V sedaj veljavni ureditvi namreč pogojev za vstop v politiko – razen polnoletnosti praktično ni. V politiko lahko vstopajo
Spoštovani predsednik, spoštovana oba prisotna ministra, kolegice, kolegi! Ob javni obravnavi predloga novega Stanovanjskega zakona se odpirajo tudi pomembna vprašanja, ki zadevajo tudi položaj vseh tistih, ki so upravičenci znižane oziroma subvencionirane najemnine. Že večkrat, spoštovani minister, ste korektno pojasnili, kako naj bi potekal prehod s sedanjih neprofitnih na bodoče stroškovne najemnine, ki bodo višje od dosedanjih, ker je vanje treba vključiti tudi vse stroške. Za tiste upravičence, ki s svojimi dohodki ne bi zmogli plačevanja stroškovne najemnine, se uvaja stanovanjski dodatek kot nov socialni transfer. Na zadnji seji ste kolegu mag. Koprivcu navedli, da se tudi cenzus za upravičenost širi, kar sam razumem kot vašo potrditev, da bo število upravičencev do subvencije oziroma stanovanjskega dodatka poslej višje. V isti sapi pa ste zatrdili tudi, da se za posameznika ne bo nič spremenilo, vsaj ne za tistega, ki bo po novem upravičen do tega stanovanjskega dodatka. Nekateri upravičenci do neprofitne oziroma stroškovne najemnine pa vendarle ne bodo upravičeni še do stanovanjskega dodatka; zanje se bo pa najemnina zagotovo povišala. Ker gre za resnične ljudi, v tej razpravi pogrešam predvsem konkretne številke o številu bodočih in sedanjih upravičencev ter o konkretnem znesku, ki ga bodo morali plačevati po novi ureditvi. Zato vas, spoštovani minister, sprašujem naslednje: Koliko je danes upravičencev dosedanje neprofitne oziroma bodoče stroškovne najemnine? Koliko od njih trenutno ne zmore plačevati te najemnine? Koliko bo, glede na predvidene vstopne cenzuse, upravičencev do stroškovne najemnine, ki hkrati ne bodo upravičenci do stanovanjskega dodatka? Kakšna bo razlika med novo stroškovno in dosedanjo neprofitno najemnino za tiste, ki ne bodo upravičeni do stanovanjskega dodatka? Na kakšen način boste reševali problem tistih, ki do dodatka ne bodo upravičeni, pa vseeno ne bodo zmogli plačevanja povišane najemnine? Na kakšen način ste določili cenzuse
Gospa predsedujoča, najlepša hvala za besedo. Upam, da vam je sedaj jasno, da je to nek fiasko glede tega amandmaja. Sam predsednik Računskega sodišča je danes povedal, da ne more stopiti v TEŠ 6, ker nima podlage v zakonu. Mi smo pa zakonodajna veja oblasti in čakamo. Vsi se razglašate za pravnike, za poznavalce prava. Pa saj si ne moremo zdaj tega privoščiti, spoštovani kolegice in kolegi. Tukaj ne gre za neko nagajanje, za neko naši, vaši, ampak gre za spoštovanje obstoječe zakonodaje na tem področju. Takoj sem za to, da se pregleda, ampak najprej moramo o tem spremeniti zakon. Ta vaš amandma je fiasko. Razglašate se za pravne strokovnjake, ne poznate pa podlage v zakonu. Sam predsednik Računskega sodišča je danes to izjavil. Prosim vas, dajte to upoštevati. Najlepša hvala.
Predsednik, hvala za besedo. Danes sem že razpravljal o infrastrukturi, sedaj se bom pa še malo dotaknil izobraževanja, znanosti, športa in mladine. Kot vemo, se v Predlogu rebalansa proračuna Republike Slovenije za 2019 v primerjavi s sprejetim Proračunom Republike Slovenije za leto 2019 načrtuje največja porast odhodkov proračuna na politiki izobraževanja in športa, za 103,2 milijona evrov, takoj za socialno varnostjo. Ocenjuje se tudi, da bodo prihodki iz strukturnih skladov EU s tem v letu realizirani v skupni višini 434,8 milijona evrov in predstavljajo 43 % vseh prihodkov. To se mi zdi izjemno pomembno – da se vlaga v raziskave in razvoj, v izobraževalni sistem in sistem usposabljanja za hitrejši prehod na trg dela. Evropski socialni sklad tako svoje naložbe usmerja v ljudi, kjer se osredotoča predvsem na izboljšanje možnosti za zaposlitev in izobraževanje v vsej Evropski uniji. Zavedamo se, da so prilivi sredstev v proračunu odvisni od dinamike izvajanja projektov. Menim, da bi lahko bilo teh projektov več. Če bi bili bolje strokovno pripravljeni, bi jih bilo potem sigurno več. V oči me je zbodel tudi podatek, da se transferji neprofitnim organizacijam in ustanovam, ki so v predlogu rebalansa načrtovani v višini 141,7 milijona evrov, glede na sprejeti proračun 2019 znižujejo za 13,5 milijona evrov oziroma 8,7 %. Ne vem, zakaj je prišlo do znižanja sredstev, če je pa ravno največ teh sredstev med drugimi namenjenih za zaposlitev brezposelnih oseb in program vrhunskega športa. Mar vam ni v interesu, da imamo čim več delovno aktivnega prebivalstva, da damo čim manj denarja za socialne pomoči iz proračuna Republike Slovenije? Ali raje podpirate lenuhe, ki ležijo doma in kradejo bogu čas? Kar se pa športa tiče, so se pa naši najboljši asi že upokojili, čeprav bi si želeli svoje znanje pokazati novim generacijam. V zvezi s tem me zanima naslednje. Pravilnik o sofinanciranju izvajanja letnega programa športa na državni ravni predvideva izvedbo javnega razpisa za sof
Spoštovane kolegice in kolegi, ali veste, kaj je žalostno? Da o pomembni temi, o kakršni bi morali danes razpravljati, se je neka resna vsebinska diskusija razvila šele takrat, ko so padli neki očitki o ideološki usmerjenosti takšni ali drugačni. Jaz ne morem verjeti, kako je v Sloveniji lahko biti tako popularno neodvisen in nihče noče biti ne levi, ne desni – vsi hočejo biti neodvisni. Jaz ne vem, kdaj se bomo v tej parlamentarni demokraciji naučili, da ni nič slabega biti ne levi, ne desni, pač svoja stališča poveš. In tudi vsak človek ima neko vrednostno izhodišče, neke vrednostne norme, na podlagi katerih deluje in ukrepa. Če grem še malo s poti, bom rekel, glejte, če pogledate ameriško vlado, ni nič nenavadnega, če tudi v demokratski vladi sedi kakšen republikanski minister. Če pogledate po evropskih vladah, ni noben problem, da tisti, ki sedijo v vladah, izpričajo ali pa javno povedo svojo usmeritev. Tako da jaz v tem ne vidim nobenega problema, če jasno povemo vsem, kakšne usmeritve smo in se tega ne sramujemo. Malo sem zaplaval, zdaj bom šel pa na bistvo, o katerem danes razpravljamo. Me je pa ta stvar zmotila, in sem moral opozoriti zaradi tega, ker se je šele zdaj razvila neka taka konkretna vsebinska debata. Prej je šlo pa zelo tako na površinsko, vse je v redu, gremo dalje. Zdi se mi, da se preveč mi vsi skupaj ukvarjamo, da Slovenija je ena majhna država, nima nobenega vpliva, terorizem ni naš problem. Je res, da, hvala bogu, je imela Slovenija do zdaj takšno srečo, da v vseh mednarodnih operacijah, v katerih je Slovenija sodelovala, nismo imeli niti enega mrtvega vojaka. Po mojem preverjanju smo edina država Nata, ki v mednarodnih operacijah še ni imela smrtnih žrtev. Hvala bogu, jaz upam, prosim boga, da bi tako tudi naprej ostalo. Zaradi tega morda v slovenski družbi in slovenski javnosti te debate niso tako intenzivne, kot so v kakšnih drugih evropskih državah. Imeli smo tudi srečo, da so naši varnostni organi, od policije do Sove na čelu vse poten
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Pozdravljen, kolega predstavnik Vlade ter kolegice in kolegi poslanci. Na začetku naj povem, da danes nisem tu, da bi predstavljal ali da bi bil obremenjen z levo in desno krvjo, kar je bilo danes tudi marsikdaj rečeno. S tem res nisem obremenjen in v politiko sem šel z jasnim ciljem, da gledam, da bi nekaj naredili v prihodnje. Zato me danes te stvari, obtoževanja leve in desne zelo motijo. Od, če gledam z moje desne strani, kolega poslanca Trčka pa cela stran do mene, do kolega poslanca Janše. Jaz ne bom rekel nič, da imam kaj proti tej strani; saj kakor me kolegi poznate, veste, da imam dobre odnose z vsemi poslanci. Sploh pa ne bom danes govoril kaj čez kolega Janeza Janšo, ker ga ni tukaj, ni prisoten; ker toliko politične kulture pa imam. Hotel sem reči, da se je danes govorilo v glavnem o preteklosti, kako je bilo, za več let nazaj, recimo za dvajset let nazaj, mogoče še dlje; morali pa bi govoriti o prihodnosti in zato tudi nekako predlagamo spremembo, hočemo spremeniti Zakon o volitvah, da bi bilo teh težav, teh problemov v prihodnje manj. Mene te stvari sploh ne motijo, če si moraš kakšno potrdilo pridobiti o nekaznovanosti. Jaz sem bil v štirih mandatih ravnatelj srednje šole in vsakič sem moral pridobiti to potrdilo. Nikoli se nisem s tem obremenjeval in tudi komurkoli rekel, zakaj mi je to potrebno. Mislim, da je to potrebno. Kadar gre pa za predstavnike države, pa naj gre to za poslance, predsednika države, župane, pa mislim, da je to toliko bolj pomembno, kajti ti ljudje so predstavniki ljudstva. Mislim, da morajo biti brez madeža. Jaz osebno se tega zakona ali teh sprememb sploh ne bojim. Bi pa danes še tukaj opozoril, ker sem zaznal med temi dialogi, tudi diskusijo, da so volitve drage. Jasno, volitve so zelo drage, sploh če so pogoste, da niso redne, da so še vmes. Bi pa opozoril tudi na to, da bi veljalo razmisliti v prihodnje tudi o elektronskih volitvah; saj bomo verjetno tudi kaj pocenili. Toliko za enkrat.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, ministrski zbor, vsi ostali prisotni. Prejšnji teden se je z oddajo "Resnica o Patrii", ki jo je predvajala finska televizija, v rekordnem času po njej pa tudi nekateri naši mediji, zgodil napovedani veliki pok. Finski novinar je oddajo zaključil z besedami: "J je Janez Janša, predsednik slovenske vlade. V prvi polovici leta 2008 je bil predsednik Sveta Evropske unije. Patria, ki je v lasti države, je podkupila predsednika slovenske vlade." Konec citata. V ozadju tega teksta je šla slika, ki je kazala predsednika Vlade, ko se rokuje s predsedniki vlad držav Evropske unije. Trditev ne le da v oddaji, pa tudi po njej ne, ni bila podprta z nobenimi dokazi, scenariji, izbira sogovornikov - štirih slovenskih državljanov, ki so vsi tako ali drugače povezani z neizbranim ponudnikom oklepnikov Sistemsko tehniko oziroma Viator&Vektorjem - dva od njih tudi kandidata na letošnjih državnozborskih volitvah, gospod Potočnik pri <PARTY>-u, gospod Cvikl pri Socialnih demokratih, predvsem pa sodelovanje novinarja Blaža Zgage in Draga Kosa, ki je za 24ur 21.11.2007 povedal, citiram: "Čez približno pol leta mislim, da se bo tudi zelo jasno videlo, od kod zdaj ta nervoza pri predstavnikih predvsem ene politične stranke in od kod ta velika želja, da bi razrešili sedanjega predsednika komisije." Konec citata. Vse to, spoštovane gospe in gospodje, kaže na to, da je bil ta scenarij napisan v Sloveniji. Z objavo na finski televiziji pa so mu pravi scenaristi hoteli dati večjo težo oziroma verodostojnost, saj manever z novinarsko peticijo pred časom in Ropovimi klevetami pred letom dni, kjer je bil tarča tudi predsednik Vlade Janez Janša, ni najbolje uspel. V nekaj minutah je bilo razvrednoteno dvoletno delo treh tisočev, ki so sodelovali pri pripravi predsedovanja Slovenije Evropski uniji in s tem pripomogli k okrepitvi njenega ugleda v Evropi in v svetu. Dovolj je bila laž, izrečena v pravem trenutku in v primerni povezavi. Žalostno, da so pri tem bl
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani vsi skupaj. Se opravičujem, malo bom imel težave z mojo predstavitvijo poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, ker mi nihče ni poročila napisal in bom malo težko verjetno komentiral, ampak boste malo potrpeli, se opravičujem. Naša poslanska skupina <PARTY> je končno poročilo in bo tudi dopolnitev poročila temeljito obravnavala in poročilo v predloženi obliki v celoti podpira V celoti se strinjamo tudi z vsemi ugotovitvami in pa tudi s predlogi sklepov in ugotavljamo, da bi se verjetno v slovenskem elektrosistemu še naprej dogajale hude nepravilnosti, bistveno večje, kot so se dogajale do leta 2001 oziroma 2000, če ne bi poleti leta 2000 prišlo do sicer kratke, ampak vsaj nekajmesečne menjave oblasti, na podlagi česar je bil tudi opoziciji omogočen vpogled v slovenski elektrosistem in na podlagi česar smo potem tudi prišli do pomembnih podatkov, kaj se pravzaprav v slovenskem elektro sistemu dogaja. Slovenski elektro sistem je ena izmed čvrstih trdnjav kontinuitete prejšnjega sistema, na podlagi katerega je bilo možno, ker je bil to zaprt sistem, se je v samem sistemu marsikaj dogajalo. Končno ceno je pa vedno plačalo prebivalstvo s podražitvijo električne energije ali pa seveda tudi industrija z visoko ceno električne energije, kar se je odrazilo potem tudi v ceni njenih izdelkov in konkurenčnosti na izvozu in tako naprej in pa tudi sami ceni, ki so jo plačevali naši kupci, naši državljani. Kaj se je zgodilo takrat leta 2000 ob menjavi te oblasti? Takrat se je le pojavilo nekaj ljudi, ki niso mogli več prenašati tega, kar se dogaja v slovenskem elektrosistemu in so prostodušno oziroma tudi po službeni dolžnosti seznanili takratnega ministra za gospodarstvo, gospoda dr. Zagožna, da se dogajajo v slovenskem elektrosistemu določene napake, določene nepravilnosti in da je potrebno sprejeti neko drugačno politiko, neke nove ukrepe in se začeti tudi v slovenskem elektrogospodarstvu obnašati tržno. Pri takih viških energij
Hvala lepa za besedo. Danes govorimo o dveh ključnih projektih te vlade. Oba projekta sta tudi del koalicijske pogodbe. 3. razvojna os je pomembna, ne samo z vidika ekonomike, potovanja, varnosti v cestnem prometu, pomembna je iz vidika strateškega razvoja obeh regij in pa tudi z vidika gospodarskega razvoja teh regij. Obstaja študija, ki kaže, da v primeru, da bo severni del 3. razvojne osi zgrajen, bodo koroška podjetja oziroma gospodarske družbe na letni ravni ustvarila do 50 milijonov evrov prihodkov več. Kar se tiče ugibanj o ustreznosti trase, se mi pa zdi, da so ta ugibanja prišla prepozno. Pravi čas bi bil takrat, ko se je trasa umeščala v prostor in ko se je projekt pripravljal, razen če želimo izgradnjo 3. razvojne osi zamakniti za deset plus let. In jaz bi na tem mestu definitivno zaupal stroki. Drugi tir je pomemben z vidika geostrateške lege Slovenije in pa z vidika razvoja Luke Koper. Potrebno je namreč pogledati, kaj počnejo luke v soseščini. Madžarska in Kitajska intenzivno vstopata v lastništvo luke v Trstu. In če pogledamo, da je trasa na relaciji Trst-Madžarska krajša, če gre trasa preko Slovenije, bi to pomenilo, če bo drugi tir zgrajen, da bi se še vedno Madžarski ekonomsko splačalo peljati tovor preko Slovenije. Kar pomeni, da je vsaj po mojem mnenju izgradnja upravičena. Nenazadnje moramo upoštevati tudi okoljski vidik. Slovenija bo v začetku leta poslala Nacionalni energetski in podnebni načrt, kjer bomo opredelili tudi cilje glede izpusta toplogrednih plinov. In če vemo, da promet povzroča največ teh plinov, bi bilo smiselno tovorni promet prestaviti na železnico. Gospodarstvo v svetu, v Evropski uniji se ohlaja, to sicer ni znak za preplah, je pa znak, da moramo sprejeti določene ukrepe, ki bodo trend zaustavili ali pa obrnili. Infrastrukturne investicije, vsaj večje, so eden od načinov, kako ta trend ustaviti. Poroštveni zakon je v osnovi pomemben zaradi cenejše zadolžitve, kar je smiselno glede upravljanja z javnim denarjem. Se pa poraja
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi in ostali vabljeni! V Sloveniji povprečno 14 tisoč 467 staršev na mesec koristi pravico do dela s krajšim delovnim časom zaradi starševstva. S to pravico se zasledujejo otrokove koristi, večja vpletenost staršev v življenje otrok, lažje usklajevanje poklicnega in družinskega življenja in podobno. Krajši delovni čas zaradi starševstva je po mnenju Vrhovnega sodišča ukrep pozitivne diskriminacije in pripada enemu od staršev, ki neguje in varuje otroka. Takšen delavec prejema plačo po dejanski delovni obveznosti, država pa mu zagotavlja plačilo prispevka za socialno varnost do polne obveznosti, vendar na osnovi minimalne plače po Zakonu o minimalni plači. V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca se strinjamo s predlagateljem zakona, da so delavci, ki delajo krajši delovni čas zaradi starševstva postavljeni v slabši položaj od njihovih sodelavcev, ki delajo polni delovni čas. Plačilo prispevkov za socialno varnost do polne obveznosti na osnove minimalne plače negativno vpliva na pokojninsko osnovo zaposlenega s krajšim delovnim časom in posledično na njegovo nižjo pokojnino. Z novelo zakona bomo takšno neenakopravnost odpravili. Po sprejetem amandmaju na seji odbora se bo kot osnova za obračun in plačilo prispevkov upoštevala enaka osnova, kot to velja za očetovsko ali pa starševsko nadomestilo, upoštevajoč tudi zgornjo in spodnjo mejo. Nova ureditev se bo začela uporabljati 1. januarja 2021. Pri tem bi želela poudariti, da smo se v Poslanski skupini Liste Marjana Šarca prvotno nagibali k temu, da bi se zakon začel uporabljati čim prej, vendar pa smo kljub temu podprli dopolnilo koalicije, ki je predlagala kasnejšo uporabo nove ureditve, saj se zavedamo, da je potrebno določeno časovno obdobje za prehod na novo ureditev, prav tako se zavedamo tudi trenutne finančne situacije v naši državi. V Listi Marjana Šarca delujemo in bomo še naprej delovali kot odgovorna in konstruktivna opozicijska stra
Žal vladna večina ne izkoristi dobre priložnosti za to, da najde skupni jezik z opozicijo. Ker naš amandma ni bil sprejet, je ostal neizpolnjen edini izmed pogojev, ki smo jih postavljali za podporo temu zakonu. <PARTY> bomo zato glasovali proti predlogu zakona o dohodnini. Z amandmajem k zakonu o davku od dohodkov pravnih oseb predlagamo, da se uveljavitev znižanja davčne stopnje z 20 na 15 % uveljavi šele po zahtevnem obdobju javnofinančne konsolidacije. Samo v letu 2012 bo znižanje stopnje davka od dohodkov pravnih oseb državni proračun stalo 170 milijonov evrov, kar je četrtina zneska, ki ga želite privarčevati z vašimi ukrepi javnofinančne konsolidacije, ki so boleči in jih bodo plačali na koncu ljudje. Premislite o tem koraku, ker ta predlog temelji na neoliberalni utvari, da bo tovrstna razbremenitev gospodarstva pripeljala do gospodarskega razcveta. Ne bo. To jasno kažejo izračuni, prepričanja nekaterih uglednih slovenskih ekonomistov, pa tudi splošne ugotovitve organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj. Ne nazadnje pa to kaže tudi praksa davčne reforme in ukrepov v času vlade Janeza Janše v obdobju 2004–2008, ko je bil celoten rezultat davčnih sprememb predvsem znižanje prihodkov in povečanje odhodkov v skupni vrednosti milijarde 200 milijonov evrov. To je tudi ključni razlog za to, da imamo danes takšen primanjkljaj in ga poskušamo na silo, v škodo ljudi, na način, da to breme plačajo ljudje, na silo, na hitro pokrpati. Priporočamo vam v dobro javnofinančne konsolidacije, da znižamo bremena, ki jih v tem trenutku nalagate ljudem, da sprejmete ta amandma in čas zniževanja javnofinančnega primanjkljaja nekoliko zamaknete. Tudi če boste podprli ta amandma, bo Slovenija glede na obdavčitev dohodkov pravnih oseb med konkurenčnejšimi državami v Evropi. Bistveno višji davek imajo države, kot so Nemčija, Švedska, Avstrija, države, ki so konkurenčnejše, inovativnejše in ki privabijo tudi bistveno večji obseg tujih neposrednih investicij. To je utvara, ki ne r