EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani predsednik vlade, spoštovane kolegice in kolegi. Časa je malo, zato bom hiter. Omejil se bom samo na eno, mogoče dve točki. Tisto, kar me ob predstavitvi te vlade seveda nekako skrbi, je predvsem to, da dogajanja ob sestavljanju te vlade kažejo, da se zanesljivo utegne povečati razlika med formalno in neformalno politično močjo pri odločanju v izvršni veji oblasti. Na formalni ravni vemo, kako stvari potekajo. Tu je moč položena v roke ministrov, vlade, da poenostavim. Predsednik vlade je v predstavitvi liste kandidatov že danes in pred tem zavzel nenavadno veliko distanco do kandidatov, ki jih predlaga. Nek zamik med njim in njimi. Hkrati se ustanavlja svet, ki naj bi imel neko superministrsko pristojnost, ki bi korigiral, kot rečeno, odločitve ministrov. Bojim se torej, da bo formalna moč in vpliv koncentrirana v telesih, ki niso podvržena demokratičnemu nadzoru in transparentnosti, odgovornost pa bodo prevzemali ljudje, ministri, ki ne bodo imeli prave moči. Če bo takšno razmerje zelo veliko in takšno nesorazmerje zelo veliko, bo cena, ki jo bo plačevala ta vlada in seveda tudi volivci, volivke, prevelika. Zato upam, da se takšno razlikovanje med formalno in neformalno politično močjo v izvršni oblasti ne bo vzpostavilo oziroma ne bo nakazalo v smeri, kot jo nakazujejo zadnji dogodki. En komentar bi še dal, in to je komentar k temi konstruktivne opozicije. Danes je bilo rečeno, kako si zamišljamo konstruktivno opozicijo. Jaz sem to pisal pred 20-imi leti. Konstruktivna opozicija ni samo to, da se dajejo dobronamerne pripombe k obstoječim predlogom, ki jih daje vlada, da se dajo pripombe na rob, da se poskuša samo izboljšati in dodatno marginalno tukaj in tam dopolniti to, kar vlada ali pa vladajoča večina predlaga. To tako ali tako. To je sestavni in normalni del nekega procesa. Konstruktivno opozicijo si tudi zamišljam tako, da bomo seveda podprli vse tisto, kar je dobro, kar mislimo, da je dobro za vse nas in kar je
Spoštovana podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, prav lep pozdrav! Pozorno sem poslušal praviloma dialog z vsebino, vendar se bom posvetil osebnemu pogledu na sporočilno vrednost predloga, ki je bil vložen. Predlog za razrešitev predsednika Državnega zbora dr. Milana Brgleza mi odpira vrsto vprašanj in dilem, na katera bom v nadaljevanju poskušal odgovoriti. Dovolil si bom razmišljanje in si podal posamezne odgovore na sklepne ugotovitve predmetnega predloga. V uvodnem delu je citiran člen poslovnika državnega zbora in opredeljeni so trije glavni sklopi nalog predsednika Državnega zbora, in sicer: prvič, organiziranje dela Državnega zbora, drugič, pripravljanje, sklicevanje in vodenje sej Državnega zbora in tretjič, predstavljanje Državnega zbora. Takoj uvodoma se soočam in sem se soočil s spoznanjem, da je moje stališče drugačno od predlagatelja predloga. Stališče, ki ga zagovarjam, je, da v skladu z 19. členom Poslovnika ima predsednik Državnega zbora praviloma dve temeljni pristojnosti, kar pomeni, da sta samo dva sklopa, in sicer. prvič, predstavljanje Državnega zbora, in to opredeljujem kot reprezentativno funkcijo, in drugič, vodenje Državnega zbora, ki vključuje operativno vodenje ter organizacijo dela in pripravo sej. Ker se moje stališče razlikuje od predlagatelja predmetnega predloga, se nekako moram vprašati: Ali se ta različnost že lahko opredeli kot nasprotujoča in ali lahko vpliva v širšem kontekstu tudi na institut soočenje različnega političnega pogleda? In če nadaljujem: Ali drugačno stališče oziroma pogled že pomeni neko obliko nedržavnosti? Ali se predsedniku Državnega zbora upravičeno lahko očita neupoštevanje načela ekonomičnosti pri vodenju tega zbora? Odgovor je odločen – ne. Ali spoštuje legitimne pravice opozicije, da pove svoje stališče v razpravah? Absolutno – da! Sem pa mnenja, da mnogo preveč dovoli posameznikom, predvsem iz vrst stranke predlagateljice, v posameznih primerih, ker se zlorablja postopkovno prav
Spoštovani poslanec Tonin, žal mi je, da nimam 20 minut časa, ker bi 20 minut rabil, da bi vam vse povedal, ker imamo toliko dobrih dosežkov. Ampak zdaj bom bil zelo kratek. Prvo pravite, nismo zmanjšali javnega dolga. V letu 2014 je bil javni dolg 82 %, letos načrtujemo, da bo konec leta okoli 72 %, celo malo nižji. Mi smo za približno 10 % znižali javni dolg. In če želite podatke, vam bom povedal še en podatek – mi smo z zelo uspešno politiko Direktorata za zakladništvo pri Ministrstvu za finance bistveno prestrukturirali ta javni dolg, tako da smo tudi bistveno zmanjšali obresti. V letu 2019 se strošek za obresti iz državnega proračuna znižuje pod 800 milijonov evrov, kar pomeni več kot 280 milijonov evrov letno nižji izdatek za obresti v primerjavi z letom 2014. A veste, koliko tega smo lahko v tem času namenili v investicije, v infrastrukturo, celo v znanost, kar ima vse multiplikativne učinke? Ne pozabite, že zdaj povem – ravno to, da smo v zadnjem proračunu več namenili za znanost in infrastrukturo, pomeni, da gledamo naprej v razvoj, kajti ti dve dejavnosti imata največje množilne multiplikativne učinke na gospodarstvo. Poglejte si podatke o zaposlenosti. Jaz vedno rečem: Delo je najboljši socialni ukrep. Mi smo nezaposlenost zmanjšali s tam okoli 130 tisoč na nekaj čez 80 tisoč. Zaposlili smo veliko mladih in tako naprej. Še to bi rekel, da je tudi ta direktorat, ki sem ga prej omenil, dobil nagrado londonske revije Risk Magazine za leto 2017 za inovativno strukturo transakcij medvalutnih zamenjav in izrazito izboljšanje profila tveganosti državnega dolga. Se pravi, tudi svet prepoznava, kako dobro smo na tem delali. Konsolidirali smo javne finance. Konec leta 2014 smo imeli bistveno čez 4 % primanjkljaja, letos bomo imeli prvič presežek v državnem proračunu. Se pravi, smo uredili javne finance, državni proračun deluje normalno. Pridobili smo nazaj državno suverenost. Gospodarsko rast imamo še enkrat višjo, kot je v Evropski uniji. To ni naključje. To ni sa
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Mislim, da res ni korektno, da nas nekateri koalicijski poslanci pač zaradi zavzemanja za ohranitev slovenstva obešate v znake sovraštva, da nismo človeški, da si na teh migracijskih zgodbah samo gradimo politične točke. Negiral vas bom s svojim lastnim primerom. Namreč, poročen sem z migrantko, verjeli ali ne, z migrantko iz Ruske federacije. Je pa res, da je ta migrantka dvojna doktorica znanosti, govori tekoče pet jezikov, med njimi tudi brezhibno slovenski jezik, in je seveda tudi ponosna slovenska državljanka. Toliko, da vam negiram ta vaša dvojna merila. Hkrati pa je to tudi dokaz, da so te migrantske zgodbe, govorim o tujih znanstvenikih, umetnikih, seveda uspešne, če ti migranti prihajajo iz istih kulturnih in civilizacijskih okolij, ki so bližje našemu evropskemu prostoru. V sami deklaraciji, v tem globalnem paktu je navedeno, »migracije so vedno prinašale bogastvo, inovacije in trajnostni razvoj«, ampak kot smo slišali, predvsem tisti, ki so prišli leta 2015 s tistim migrantskim valom – so sploh našli kakšno zaposlitev? 0,000 promila je bilo takih, ki so bili doktorji, programerji, inženirji in tako dalje, drugo so pa bili, glejte – pa pravim, so ljudje, tudi ti iz muslimanskega sveta in iz podsaharske Afrike, ampak zdaj je vrednost enega pletilca košar s socialnim kapitalom tukaj na zahodu skorajda enaka ničli. To je dejstvo. Trg muslimanskega sveta in tega revnega sveta iz podsaharske Afrike je enostavno prevelik za našo Evropo. Evropa ga ne bo preživela. Ugleden francoski pravnik, zgodovinar Jean-Louis Harouel je v pariškem dnevniku Le Figaro nedavno nazaj zapisal: »Ideologija svobodne migracije uničuje lastništvo zahodnih ljudstev nad samim sabo. Suverenost ljudi temelji nad lastništvom nad samim sabo s svojo usodo, s svojo identiteto, s svojo zemljo, s svojo materialno in duhovno dediščino.« Temu verjetno ni kaj dodati. Kar se pa tiče pravnega aspekta te deklaracije, vladni predstavniki pa koalicijski poslanci so da
Hvala za besedo. V svoji razpravi bi se tudi jaz rad dotaknil dimenzije ukrepanja te vlade v času epidemije covida-19, in sicer po res nepotrebnem porastu represije in uporabe represivnih ukrepov. V včerajšnjem nedeljskem Delu je dr. Dragan Petrovec, strokovni sodelavec Inštituta za kriminologijo v svojem intervjuju povedal, da je sam s sodelavci tudi raziskal to porast represije. To porast represije, ki je tako značilna za vse Janševa vlade, ki se v zadnjih dveh desetletjih redno pojavlja. Pri tem ugotavlja, da se represija povečuje tako v širino kot v globino. Kaznuje se vse po vrsti, od taksistov do bralcev ustave pred parlamentom, jedcev rogljičev, mimoidočih, ki sploh ne demonstrirajo, otrok, navsezadnje tudi otrok in mladostnikov. Ta represija se širi na vsa področja. Tako se napada tudi recimo ekološka zaščita, naša družbena vzpostavljenost in naravnanost v zaščito narave in okolja. Pred nami je tako menjava Zakona o vodah, kjer se napada ustavno zaščitena pravica državljanov do čiste vode, do čiste pitne vode. Ta je bila neposredno napadena z namero, da se dovoli gradnja nevarnih objektov na vodovarstvenih območjih. To ne ogroža, bodimo jasni, to ne ogroža le narave, živih bitij, tudi ljudi. Poglejmo Anhovo in tako naprej. Vso globino pa kažejo naraščajoče kazni, ki so pri nas že tako izjemno visoke. Policija ima skoraj navodila, da ne opominja več, ampak kaznuje. Ta represija je vedno bolj opazna. Petrovec se ob tem izrazi, da te poteze izgledajo psihopatsko in da se pri podpornikih te vlade kaže shizofrenija. Občasno koalicijske stranke vladajoče koalicije, posamezniki uspejo in povedo, da Vlada dela napake, da je zgrešila, da se ne strinjajo, od skoraj vseh ministrov, razen <PARTY>, vsi so to ugotavljali, ampak kasneje se pa spremenijo. Ali je to strah ali ne vem kaj, potem spremenijo svoje stališče. Mislim, da so tudi pod vplivom represije. Mislim, da je ta predlog za razširitev delovanja preiskovalne komisije primeren, da pogledamo dejansko, kam nas pel
Spoštovana gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi. Nimam pravzaprav veliko dodati k temu, kar je bilo pravkar rečeno. Meni se zdi, da je predlog nekoliko nepremišljen. Jaz se spominjam gospoda Potrča iz nekoliko starejših časov. Bil sem eden tistih, ki je bil na nasprotni strani in danes sem že spet na nasprotni strani, očitno, ampak vendar v nekoliko boljših razmerah. Takrat pa tiste razmere niso bile tako zelo prijazne. In gospod Potrč je zame predstavljal neko oblast, zoper katero ni bil mogoč nikakršen ugovor. Bil je predsednik socialistične skupščine, bil je nekaj časa na partijskih funkcijah, bil je v Beogradu in tako naprej. Predstavljal je dejansko tisto, od česar smo se želeli posloviti in zoper kar smo se upirali v koncu 80-ih let in s čimer smo potem zmagali v začetku 90-ega leta. Vrnitev gospoda Potrča na čelo neke demokratične ustave seveda pomeni nek simboličen dogodek, ki - moram reči - mi zbuja slabe občutke. To so bili časi, ko smo se gospoda Potrča bali. In na nek način, čeprav se danes gospoda Potrča ne bojim več, vendar mislim, da v mnogih državljanih vzbuja tisti strah, ki je bil povezan z diktaturo, ki je bil povezan z enopartijskim sistemom, s tistim, kar smo pač doživljali, kot rečeno, konec 80. let, pa tudi vsa 70. leta, ko je bil gospod Potrč eden glavnih partijskih akterjev v Sloveniji in Jugoslaviji. Hvala lepa.
Hvala. Kolega Lisec, ne gre za to, ali bomo ali ne bomo. Vendar mi razpolagamo tudi s tem strokovnim mnenjem, mnenjem Banke Slovenije, ki opozarja, da je lahko takšen amandma oziroma takšna vsebina tudi škodljiva na drugi strani; in to je naš razmislek. Nismo za to, da skočimo pa rečemo: "Hop, zdaj smo pa, kjer smo. Pa če je napaka, je pač napaka …" Ta napaka se lahko silno obrestuje, v negativnem smislu, pri celotni stvari. Pri celotnem prizadevanju za sanacijo bančnega sistema lahko dosežemo absolutno zelo negativen učinek. Zato smo v Pozitivni Sloveniji, da še enkrat razmislimo, predvsem pa, da poslušamo stroko. Predvsem, da poslušamo tudi mnenje Banke Slovenije o tem, kar govori, in potem se odločimo za stvar, ki bo dobra; ne pa, da se odločimo za nekaj, za kar nam bo žal – sicer opozicija takrat verjetno ne bo prevzemala odgovornosti, če stvar ne bo šla tako, kot smo si zamislili. Odgovornost bo prevzela koalicija. Ne želimo, tako na vrat na nos, nekam iti, če ne vemo, kakšne bodo posledice; oziroma vsaj, dokler ne vemo, kakšne so posledice, ne moremo biti za to. Hvala.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovana predstavnika Ministrstva za finance, spoštovani poslanci in poslanke! Z novelo Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, 2B se je ponovno uvedla investicijska olajšava za določeno opremo in neopredmetena sredstva, med drugim tudi za tovorna vozila z motorjem, ki ustreza najmanj emisijskim zahtevam euro VI. S prehodno določbo se je določilo, da se za leto 2008 ta olajšava prizna tudi za tovorna motorna vozila z motorjem, ki ustreza najmanj emisijskim zahtevam euro V. Z novelo zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, 2C se je to prehodno obdobje podaljšalo še na leti 2009 in 2010. Dodatno pa je bilo določeno prehodno obdobje za leta 2008, 2009 in 2010 za koriščenje olajšave tudi za investicije v avtobuse z motorjem, ki ustreza emisijskim zahtevam euro IV. Z novelo tega zakona pa se to prehodno obdobje podaljšuje še na leta 2011, 2012 in 2013 za investicije v avtobuse z motorjem, ki ustreza najmanj emisijskim zahtevam euro IV, in za investicije v tovorna motorna vozila z motorjem, ki ustreza najmanj emisijskim zahtevam euro V. Razlog za to podaljšanje je po navedbah predlagateljev v tem, da zaradi upočasnjenega razvoja ekoloških tovornih motornih vozil v letu 2011 na trgu ni bilo mogoče kupiti tovornega motornega vozila z motorjem, ki ustreza najmanj emisijskim zahtevam euro VI. Enaka dinamika razvoja se pričakuje tudi v letih 2012 in 2013. Na trgu pa obstajajo tovorna motorna vozila standarda euro V in euro EEV, ki je izboljšan standard v primerjavi z euro V. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da je predlog novele dober, ker ima pozitivne posledice na gospodarstvo in spodbuja investicije, ima vpliv na gospodarsko rast, ker zasleduje cilj, ki pomeni ukrepanje oziroma ureditev stanja v letih 2011, 2012 in 2013, ko zaradi upočasnjenega razvoja ekoloških tovornih motornih vozil na trgu še ni tovornih motornih vozil z motorjem, ki ustreza pogojem za uveljavljanje olajšave za investiranje, to je tovorni
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Naj na začetku rečem, da se pravzaprav nisem imel namena vključevati v to diskusijo, ki po mojem mnenju že nekoliko predolgo traja. Pa vendarle, poslanski kolega Sok je maloprej omenil "nekorektno omenjanje Slovenca", in to me je zbodlo. Namreč, vsi vemo, prepričan sem, čez tri mesece bo deset let, kar je začel Slovenec izhajati, in vsi se spomnimo, kako je takrat potekala reklama, reklamiranje tega dnevnika, spomnimo se plakatov "80.000 novih Slovencev", in dejanska naklada tega Slovenca je tudi bila 80.000 na začetku.Prodanih je bilo, seveda, bistveno manj, bistveno, bistveno manj izvodov. Sam slučajno vem, ker mi je pač nek znanec, ki je takrat sodeloval s Slovencem, povedal, da so ogromne količine, več deset tisoč izvodov Slovenca takoj potem, ko so bili stiskani, šli v bistvu na Dinos oziroma v smeti. Ampak kljub temu, nekomu je bil interes, da te stvari tako potekajo. Seveda, zadaj je bil pač danes že večkrat omenjen denar iz tega sklada za pluralizacijo medijev. Zelo se bojim, da bi kakršenkoli nov sklad pomenil podobno zadevo, pa naj bi šlo za nek zelo desen ali pa nek zelo lev dnevnik. Tako se strinjam z vsemi tistimi predhodniki in predgovorniki, ki so govorili o tem, da dobro berljiv in dobro sprejet dnevnik kreirajo dobri novinarji, in da je pravzaprav samo velika pristranskost določenih dnevnikov, ki so do sedaj propadli, bila glavni vzrok za njihov propad. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. To, kar danes poslušamo, je samo še eden od korakov pri vzpostavljanju janšistične diktature. Tako kot ste Ali smem dokončati? Tako kot ste se lotili obglavljanja demokratičnih in neodvisnih medijev Ali se to šteje v moj čas? Hvala lepa, predsednik, da mi dovolite govoriti v parlamentu. Ponavljam še enkrat. To je samo še eden od korakov pri vzpostavljanju janšistične diktature, kjer sodeluje <PARTY>, Desus in vse koalicijske stranke S tem dejanjem ste dobesedno obglavili delovanje preiskovalne komisije. Povejte mi, če je normalno, da preiskovalna komisija, ki je bila namenjena preiskovanju nelegalnih in nečednih dejanj trenutnega predsednika vlade Janeza Janše in njegove ekipe, sedaj preiskuje samo sebe oziroma postaviti želite predsednika iz koalicijskih strank. Mislim, da je to nenormalno in nemogoče. Naredili ste, kot rečeno, še enkrat korak k vzpostavljanju totalne oblasti Janeza Janše, komisija pa kot taka ne bo več funkcionalna in ne bo delovala, ker sami sebe zagotovo ne bodo preiskovali. Prepričan pa sem, da bomo kljub temu prišli resnici do dna, čeprav jo skušate spraviti pod preprogo. Glasovali bomo seveda proti.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! O proceduri se ne razpravlja, gospod Jerovšek. Učijo me strokovnjaki. Res je, procedur je namenoma več in se lahko tudi zlorabljajo. Lahko povem, da sem res podpisala in dala svoj podpis pod oba zakona s premislekom in obrazložitvijo. Zakaj sem podpisala? Zato, ker strokovnjaki pravijo, da sta oba zakona slaba in škodljiva. Oprostite, ampak jaz sem tukaj, da spoštujem stroko in voljo ljudi. Prav tisti ljudje sedanjega spoštovanega predsednika Vlade ne ocenjujejo kot dobrega gospodarja in pravijo, da imajo negativne izkušnje, ki jim vsiljujejo dvom o pozitivnih gospodarskih rezultatih in vidijo politizacijo delovanja gospodarskih družb. Spoštovani ekonomist gospod Peter Kraljič pravi: "Zakaj bi prodajali dobra podjetja? Ena vlada obljubi nekaj, druga pa to zanika. In na koncu koncev, zakaj pametni ljudje ne najdejo skupnega jezika?" S tem bom končala. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Pravzaprav vedno najdemo kak izgovor, kakšen alibi, da neka zadeva, ki so jo predlagali, ni dobra, da je nesistemska, da se najde kakšnega doktorja znanosti, ki najde kakšno zadevo, zaradi katere pač zadevo ni moč podpreti. Menim, da je treba megli, ki se je naredila nad slovenskim gospodarstvom, vendar pomagati, da se čim prej razkadi. Ne gre samo za Talum, to je seveda najbolj eklatanten primer teh tihih družbenikov. Verjamem, da je takih tihih družbenikov v Sloveniji veliko. Prav bi bilo, da to razčistimo. Zakaj potrebujemo tihe družbenike? Čemu je to namenjen? Kdo se skriva za temi tihimi družbeniki? Zakaj to ne bi bilo transparentno v tej državi, da bi vedeli kdo je komu lastnik? Da bi vedeli, kdo je lastnik naših medijskih hiš itn. Zakaj je to tako skrito in ne smemo vsi tukaj, v tej državi vedeti, kdo upravlja dejansko s temi družbami? Ni treba, da bi mi politiki kogar koli znotraj tega ščitili. Lažje bi bilo tudi nam in sem prepričan, da bi bilo veliko bolje tudi v tej državi, če bi to majhno anomalijo razrešili. V vsakem primeru bom ta zakon podprl, ker menim, da gre v pravo smer in gre v smer, da vendar naredimo tudi v slovenskem gospodarstvu eno razliko med tistim poštenim gospodarstvom, tistim, ki dela za dobro te države, in tistim gospodarstvom, ki se gre nekega mešetarjenja v ozadju, pod mizo, v omrežjih, itn. itd. Temu je treba narediti konec. Hvala lepa.
Hvala, gospod podpredsednik. Očitno ni šlo tako daleč od tega, kar sem uvodoma povedal v stališču Poslanske skupine <PARTY>. Po eni strani seveda se soočamo s problematiko begunske krize, in seveda problematiko begunske krize je začel spremljati predvsem govor o varnosti, in iz tega sledi edina logična stvar, in to je strah prebivalk in prebivalcev te države. To sejanje panike in strahu prihaja na nek način z dveh strani. Po eni strani prihaja s tiste, od koder pričakujemo, če naj tako rečem, desne strani te dvorane pa podobnih gibanj, ki seveda v takšnih situacijah iščejo predvsem podporo za rast svojih političnih ratingov, ampak recimo, da to seveda je nesprejemljivo, ja pa razumljivo. Druga stvar pa je tista, ki je bolj zaskrbljujoča, in to je ta, da na nek način del tega strahu in te panike, ki nastajata v Sloveniji, prihajata pa z nasprotne strani, skratka iz koalicije in iz Vlade. Predstavniki desnice predvsem na nek način navijajo, da bi Slovenija šla po poti Višegrajske skupine. Tam imajo svoj ideal oziroma formulo, kako postopati glede begunske problematike, in videli smo, kakšni so bili odzivi na Madžarskem, recimo, Poljskem in tako dalje. Skratka, zelo ostra, zelo trda retorika, ki je izrazito protimigrantska, protibegunska, in ki bi naj branila nekakšne vrednote Evropske unije, ki pa si jih očitno predstavljamo vsi po svoje in jih tudi definiramo na zelo različne načine. Kaj je naredila Vlada, zakaj tu gre kritika tudi Vladi in na nek način koaliciji v parlamentu? Čeprav smo na začetku govorili o solidarnosti, o humanitarnosti, o tem, da mora Evropa stopiti skupaj, najti neko skupno rešitev, te stvari so v roku teh nekaj mesecev dobesedno se razblinile in naša vlada je sledila ravno tistemu najslabšemu zgledu, najslabšemu primeru v praksi, in to je bila seveda Orbánova Madžarska. Postavili smo rezilno ograjo na južno mejo, se ogradili od Hrvaške in na nek način skušamo ves čas s potezami, ki jih ta vlada sprejema, potisniti to težavo, če jo naj tako kari
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Še enkrat lep pozdrav vsem prisotnim, tudi predstavnikom Vlade! Človek bi z veseljem podprl program izgradnje avtocest, vendar imam pa hkrati cel kup zadržkov, ki jih bom navedel kasneje. Želel bi tudi opozoriti, ko bo avtocestni križ zgrajen, da so potem naslednje na vrsti navezovalne ceste in tako imenovane razvojne osi. Opogumlja me dejstvo, da kot pomoč gradbincem bo pospešena priprava teh gradbenih del in se kažejo veliko boljši časi za razvojne osi. Od kod pa moji zadržki? V zadnjem času na dan prihajajo vedno bolj vznemirljive novice glede izgradnje avtocest. Vedno več je afer. In bi želel potegniti paralelo z izgradnjo hrvaških avtocest. Tudi tam so sicer imeli afero s firmo Bechtel, ki je pač bila izvajalec in podizvajalec in tako naprej. Ampak to so njihovi problemi. Želel bi pa poudariti, da v enem letu je bilo 90 kilometrov avtoceste. Pri nas po manjših odsekih. Vznemirja pa me današnji naslov, kako sorodstvo Ivana Zidarja služi z avtocestami. Ti podatki okrog zemonskega dogovora, ko se vidi, da je bil avtocestni program preplačan za 30% in bi morda minister Križanič, namesto da daje še dodatne spodbude, bi za začetek poskušal, ker teh 30% znese dve milijardi, vsaj del tega izterjati, da bi iz tistega denarja lahko malo bolj pospešeno gradili. Zdaj pa sorodstvo. Omenjena firma M2R iz Škofljice, kjer je v zvezi s to firmo omenjena hči, in ta firma je dobavila sidra za predore. In nič narobe, če ne bi bil vmes tudi šentviški predor. Poznamo njegovo neslavno zgodbo, odpadanje ometa. Če so sidra imela pri tem kakšno vlogo ali ne, ne vem. Ampak vsekakor preveč motijo vse te naveze, zveze in poznanstva, klanovski dogovori. In potem bi morda na koncu "Pot tlakovana z dobrimi nameni vodi v pekel." In tudi tukaj si ne moreš razlagati kaj drugega. Dobri nameni so vsekakor, da Slovenija dobi ustrezne prometne povezave, ne samo avtocestne, tudi navezovalne ceste, železnica z roko v roki. Pri tem pa se dogaja cel kup nepravilnost