EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Sem vesel, da bodo ta pravila veljala tako za opozicijo kakor koalicijo, gospod predsednik. Spoštovani predsednik, spoštovani kolegice in kolegi! Kako naj odloči politik ali vlada ali Državni zbor ali poslanec v primeru, ko argumenti niso pomembni, ni pomembno, kaj si mislimo o zagotavljanju delovnih mest ljudi, ki so vezani na Termoelektrarno, in po drugi strani sploh ni pomembno, kaj si mislimo o tem, da je okolje obremenjeno, da v Slovenijo zamujamo tako pri okoljskih direktivah, pri vodnih direktivah, naš zrak je preslab in bomo zato tudi kazni verjetno plačevali. Tukaj gre za nekaj drugega. Tukaj gre za to, kako naj politik odreagira, če je postavljen pred izvršeno dejstvo. Ali si lahko kot politiki dovolimo, da nas, kdorkoli, v tem primeru pa seveda ta gradnja, postavi pred izvršeno dejstvo. Potem je argument takšen: "Če ne boste tega potrdili, kar smo mi že naredili, boste pa naredili škodo." Jaz osebno menim, da politika na ta način delovanja ne sme pristajati, in zato bom, in tako tudi utemeljujem glas, spoštovani gospod predsednik, glasoval proti. Hvala.
Hvala gospa, podpredsednica. Pozdravljeni predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obrambi dopolnjuje obstoječi zakon predvsem z določili o zaposlovanju, napredovanju in upokojevanju vojaških oseb. Je del sklopa predpisov, katerih sprejem je potreben zaradi reorganizacije in popolnjevanja Slovenske vojske ter članstva Slovenije v Natu. Predlog zakona zajema tri sklope. Prvi vsebuje določbe, ki omogočajo sodelovanje z Natom. Nanaša se na varovanje zaupnih podatkov, usklajevanje prostorskih aktov in na materialne dolžnosti. Drugi sklop se nanaša na novo organiziranost vojske. Njeno bistvo je zmanjšanje vojne sestave in drugačna porazdelitev pristojnosti med generalštabom in operativno ravnjo, kjer je okrepljena vloga generalštaba. Tu je določeno, da so lahko v miru napoteni na opravljanje službe zunaj države samo poklicni vojaki, v vojni oziroma pri uporabi vojske v sistemu kolektivne obrambe pa tudi pripadniki vojne sestave. V miru se na usposabljanje zunaj države lahko pošljejo tudi vojaški rezervisti. Na novo je urejen tudi sistem povišanja in dopolnjevalna določila o vojaški disciplini. V tretjem sklopu se urejajo vprašanja, ki so povezana s poklicnim delom na obrambnem področju in pri opravljanju vojaške službe. Vojaška policija. Ta lahko preiskuje kazniva dejanja v vojski, za katere je predpisana denarna kazen ali kazen zapora do treh let. Po novem lahko vojska tudi sodeluje s policijo pri širšem varovanju državne meje, v notranjosti državnega ozemlja, če tako predhodno odloči vlada. V poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obrambi potreben tako zaradi vstopa v Nato kot tudi zaradi profesionalizacije slovenske vojske ter njene kadrovske sestave. V uvodu predloga je tudi izčrpno podana razlaga in utemeljitev, zato ga bomo v Novi Sloveniji načeloma podprli. Moramo pa opozoriti, da se nam zdi zakon na številnih mestih ohlapen in nejasen. Dovolite mi, da na
Če bi bile verjetno takrat, takoj po osamosvojitvi, vložene ovadbe proti vsem tistim, recimo, osemstotim oficirjem JLA, zaradi katerih je sploh prišlo do izbrisa, danes teh težav ne bi imeli. Ne vem, zakaj tega ne pojasni takratni minister za obrambo, zakaj tega niso storili. Zakaj so namesto tega recimo nekatere redke oficirje zaposlovali celo v teritorialni obrambi? Nekateri pravijo, da zato, ker so manjkali vozniki tankov. In zakaj je recimo prišlo do izbrisa tudi nekaterih pripadnikov teritorialne obrambe, ki so mislili, da so državljani Republike Slovenije, pa žal niso bili rojeni v Sloveniji? Vidite, med temi vsemi skrajnostmi moramo probleme razrešiti in razrešimo jih lahko samo tako, da popravimo krivice za nazaj, Ne mislim podpreti interpelacije. Hvala.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Spoštovani minister za okolje in prostor gospod Andrej Vizjak! Sprašujem vas o strokovnosti in o smiselnosti drugega odstavka 29. člena Uredbe o vodovarstvenem območju za vodno telo vodonosnika Ljubljanskega polja. To je iz Uradnega lista 43 iz leta 2015. Omenjeni odstavek pa se glasi takole: »Na območjih obstoječih pokopališč v Stožicah, Dravljah in Šentvidu sta dovoljena žarni in klasični način pokopavanja. Širitev pokopališča na parcele zunaj območij obstoječih pokopališč ni dovoljena.« Zanimivo je to, da je ta drugi odstavek dobesedni prepis iz starejše uredbe in je bil v 25. členu. Če pa gledamo to uredbo kot celoto, pa ugotovimo, da se območja, da se zemljišča teh pokopališč nahajajo v vodovarstvenem območju II B, kjer pa je dopustno graditi pokopališke stavbe in spremljajoče objekte. To je vse razvidno iz tabel in tudi grafičnih prilog. Se pravi, na teh zemljiščih je možna gradnja, dejansko je na vseh teh zemljiščih tudi veliko stanovanjske gradnje. V letu 2010 je bil tudi spremenjen prostorski plan Mestne občine Ljubljana, kjer so ta zemljišča okoli teh treh pokopališč nekako namenjena širitvi pokopališč, predvsem z vidika infrastrukture, ki je sedanja, obstoječa, stara pokopališča nimajo. Se pravi, potreba lokalne skupnosti je velika na tem področju, tega se zavedajo prebivalci, tega se zaveda tudi Mestna občina Ljubljana. Zato je bila pobuda po ureditvi, spremembi tega člena, tega dela člena, tudi že podana v preteklosti. Zanima me: Zakaj v vseh teh letih ni prišlo do črtanja omenjenega dela 29. člena Uredbe o vodovarstvenem območju za vodno telo vodonosnika Ljubljanskega polja? Ker namreč ni nikjer nobenih strokovnih podlag, da bi bila to nedopustna gradnja, če vemo, da potrebe so, in območje tudi ne spada pod tako visoko zaščitenost glede vodnega varstva. Hvala lepa za odgovor. Hvala lepa za odgovor. Seveda tudi sam sem poudaril, da je bil leta 2004 napisan ta del člena v določbi. Tudi sem povedal, kot st
Hvala za besedo. V bistvu bom ponovil vprašanje, ki so ga moji kolegi postavili že na seji mandatno-volilne komisije in na katero nismo dobili prepričljivega odgovora. To vprašanje pa je, kako predlagatelj pojasnjuje ta predlog, v čem je ta predlog boljši od ostalih dveh kandidatov, glede na to, da predlagani kandidat, ki mu ne očitamo kakšnih strokovnih pomanjkljivosti, kljub vsemu nima mednarodnih izkušenj, ki bi ga kvalificirale za to funkcijo. Dva kandidata, ki sta izpadla, pa te izkušnje imata. Še več, tudi doma sta opravljala precej višje sodniške funkcije, oba sta bila ustavna sodnika, eden celo predsednik ustavnega sodišča. Od teh treh kandidatov, od katerih sta dva imela vse kvalifikacije, je prišel naprej tisti, ki teh kvalifikacij ni imel. Zato pričakujemo med to razpravo, da bo predlagatelj, pa tudi predstavnik tistih organov, če je kdo tukaj, ki so dajali mnenja, ki pa seveda niso bila obvezna in ki so pripomogla k temu, da je ta kandidat prišel naprej, to stališče obrazložil. Drugače ima ta procedura neko pomanjkljivost - mi tu glasujemo, prevzemamo odgovornost za to odločitev, nismo pa seznanjeni z odgovori na vprašanja in dileme, ki se postavljajo. Tako da lepo prosim, še enkrat ponavljam, za pojasnilo, zakaj od treh kandidatov, od katerih sta dva že imela mednarodne izkušnje oziroma jih imata, eden pa ne, je prišel naprej ravno tisti, ki teh izkušenj nima.
Hvala lepa. Tudi sam bom podprl predlog predsednika Vlade. Med drugim tudi zaradi tega, ker sem navedel kot razlog poslanske skupine, da je minister v predlogu za proračun pač izločil sredstva za gradnjo domskih kapacitet. In v tem smislu želim popraviti izjavo gospe kolegice Uhanove, ki se mu je zahvalila zato, da je dal za Trebnje 175 milijonov, to je polovica od tiste investicije, kar seveda ni res. To, da je to zapisano v obrazložitvi amandmaja koalicije, je zasluga vseh štirih koalicijskih strank, ki so se dogovorile, da se namensko za dogradnjo doma nameni polovica teh sredstev. Če bi čakali ministra, tega ne bi bilo, kajti že v popravljeni verziji proračuna na postavki Mreža domov je povečana sredstva, ki smo jih v prvi fazi dosegli s skupnim amandmajem, ponovno razlagal kot sredstva za adaptacije. Tako moram povedati, da kljub temu, da je govoril o varstvu starejših, ni šlo skupaj z njegovimi ravnanji dejstvo, da je hkrati izločil sredstva za domove in izločil sredstva za pomoč na domu, kar seveda bi lahko nazadnje pripeljalo do neobvladljivih problemov, glede na to, da se število starejših strmo povečuje in hkrati tudi problematika na tem področju. Je pa to samo ena stvar in prav je, da pač vsi vedo, kaj je res v tem smislu in to
Hvala, predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Ljudje se čedalje bolj zavedamo negativnih učinkov pirotehnike, kar kažejo številna dejstva. Trgovci, denimo, ugotavljajo, da z leti vidno upada povpraševanje po pirotehničnih izdelkih. Letos so se pri enem večjih trgovcev pri nas odločili, da v svoji ponudbi pirotehničnih izdelkov ne bodo več imeli, in to v naši poslanski skupini ocenjujemo kot pohvalno. Večina slovenskih občin je že opustila prakso organiziranja ognjemetov, pa najsibo to za novo leto ali v okviru različnih prireditev. Nazadnje so imele ognjemet za novo leto le še tri slovenske občine. Kar nekaj občin se je začelo posluževati alternativnih možnosti, kot so to laserske predstavitve in predstave. Na vedno večji odpor javnosti do pirotehnike kaže tudi peticija za prepoved vse pirotehnike, ki se je pojavila decembra lani. Trenutno jo je podpisalo več kot 45 tisoč ljudi, kar jasno ponazarja usmeritev javnosti o tej tematiki. Vsako leto smo v času novoletnih praznikov deležni poročanj o številnih poškodbah zaradi nepravilne uporabe pirotehnike, še posebej otrok in mladoletnikov. Posledice teh poškodb pa so nemalokrat zastrašujoče, saj si lahko nekdo že v rosnih letih dobesedno uniči življenje. A ob tem je treba poudariti, da je večina teh poškodb posledica nepravilne uporabe izdelkov, ki so zdaj že prepovedani. Da niti ne govorimo o preostalih negativnih vplivih, predvsem hrupu, ki ga povzročajo tovrstni izdelki; hrup je še posebej problematičen za občutljivejšo starejšo populacijo in živali. Pri slednjih ne ciljam samo na hišne ljubljenčke, temveč tudi na druge vrste, ob pokanju in bobnenju se živali ustrašijo in se vedejo zmedeno in nekontrolirano. Pirotehnika pa ne nazadnje negativno vpliva tudi na onesnaženost zraka in okolja, saj ti izdelki povečujejo koncentracijo prašnih delcev v ozračju, ob tem nastane nezanemarljiva količina odpadkov in lahko tudi materialna škoda. Pred dobrim mesecem je bila tozadevna problematika obravnavana tudi na seji Ko
Predsedujoči, hvala za besedo. Kolegi, kolegice, ministrica, lep pozdrav! Danes imamo na sporedu, jaz temu rečem kliping, temu niti ne moremo reči interpelacija. V najboljšem primeru bi temu lahko rekli kliping interpelacija, glede na to, da je predlagatelj <PARTY> zmogel celih 17 strani teksta, s katerimi utemeljuje, zakaj je treba ministrico interpelirati in zakaj naj ne bi dobro opravljala svojega dela. Temu so seveda v svoji kreativni piarovski maniri dodali še 189 strani časopisnih člankov, tako da pohvale, napredujete; 17 je več, kot je bilo do zdaj. Na začetku in večkrat danes je bilo povedano, da je javno zdravstvo prioriteta tega ministrstva in te ministrice in prav tako prioriteta <PARTY>. <PARTY> seveda to ministrico podpira, ker zagovarja in se bori za javno zdravstvo, vendar so marsikateri od današnjih razpravljavcev pozabili povedati, da se bori za javno zdravstvo, ki je, ki bo, je in bo dostopno vsem državljanom te države, ne glede na njihov socialni status. In to je zelo pomembno: ne glede na socialni status. To se pravi, da ne bo dostopno samo za bogate, ampak bo dostopno za vse. Tudi če nimajo enega evra v svoji denarnici ta moment. Predlagatelj interpelacije <PARTY> in nekateri drugi akterji, nekatere druge interesne skupine so seveda združili moči in to interpelacijo pripravili, zraven pa se jim je priključil še nekdo drug, še en od naših kolegov, ki ni razumel, da je na današnji točki interpelacija ministrice, ampak je mislil, da govorimo o njem in njegovem preteklem delu oziroma nedelu, kar je ne nazadnje tudi osebno izpovedal. Če se vrnem nazaj na te interesne skupin. Te interesne skupine seveda na vsak način ne želijo izgubiti moči, položaja in vseh bonitet, ki jih uživajo v trenutnem sistemu, in bodo naredile seveda vse, da ta ministrica ne ostane. Ker glavno pravilo je, da ministrica ne sme ostati do konca mandata, ker je danes pa že vsem jasno, da spremembe, ki so začrtane in napovedane, se bodo zgodile. Zgolj nek kratek stik pri koalicijs
Hvala lepa za besedo. Glejte, demokracija in ta prostor naj bi bil mesto dialoga, kjer lahko pridemo skupaj z leve, z desne, srednje, zadnje, prednje strani do nekih skupnih kompromisnih rešitev, ki so dobre za državo. Očitno tega, drage kolegice in kolegi, ne zmoremo. Demokratična opozicija je vložila skozi te protikoronske pakete en kup nekih predlogov, ki so bili dobronamerni, v pravo smer, samo jih niste upoštevali, nočete jih upoštevati. Na eni strani nas pozivate na sodelovanje, nas obtožujete, da nočemo sodelovati, pa to dejansko ni res, drugače ne bi ne bi nič predlagali, ne bi nič pripravljali, ampak bi samo glasovali proti. Pa to ni res, enostavno ni res. Ampak ker ne upoštevate tega korektiva, ki ga lahko daje demokratična opozicija, pridemo do silno slabih rešitev. Do neustreznih rešitev. Me razumete? Do neustreznih rešitev, katerih posledice so grde, katastrofalne, hude. Osnova demokracije je, da pogledamo zadeve z različnih stališč in na različne načine. Ne. Tudi tisto kar pripravi stroka, na ministrstvu, kar ljudje pripravijo, potem, kakor čujem, pride iz štaba ukaz, da dajte še to noter, dajte to spremeniti, dajte to. Popolnoma nekritično, brez javne razprave, brez strokovne razprave. In še zamenjate en kup ljudi in postavite greenhorne, neizkušene amaterje, ki ne znajo voditi zadeve, ne znajo komunicirati in potem zgrešimo zadevo. Zdaj tudi tega ne moremo podpreti. Silite nas, da ne podpremo zadev, ki so tudi dobre notri. Nas silite v to, da izpademo tako, ker daste te podtaknjence noter, ki nikamor ne spadajo. Zlorabljate zakon in pravo, da referendum ni dopusten. Notri daste določbe, ki ne spadajo sem, no! Mi bi brez problema to podprli, če ne bi bilo teh podtaknjencev. Tudi če niste sprejeli naših amandmajev, tudi če ves čas ne sprejemate naših amandmajev. Pa lahko odkimavate z glavo, kakor hočete, ampak to je slabost sistema. Zato so rezultati slabi, ker niste pripravljeni na normalen demokratičen dialog in ne zasledujete stroke in ne postavljat
Predsedujoči, hvala za besedo. Lep pozdrav vsem kolegicam in kolegom! Po toliko urah razprave na to temo ne vem, kaj bi še dodala. Dejstvo je, da smo si povedali že vse, in to dvakrat, na seji odbora za delo in danes že drugič na seji Državnega zbora. Mislim, da lahko potegnemo črto in se vsi strinjamo le o eni stvari, in sicer o tem, da se ne strinjamo. Tako kot mi je razdeljena tudi javnost. Dejstvo je, da bo na koncu odločalo Ustavno sodišče. Razprave so pa očitno vse brez pomena, kajti vsak ostaja na svojem stališču, in v tem državnem zboru smo vsi prepričani v svoj prav. Tudi argumenti ne pomagajo. Kolega Matej nekaj razlaga na drugi strani ves čas, kolegica Anja Bah Žibert odkimava in govori, češ ni res, ni res, in tako si seveda dvigujemo ugled. Vsak je na svojem bregu, in to je vse, kar smo po številnih urah razprave na to temo dosegli. Tudi danes še vedno lahko govorimo o tem, kako grozno je to, ker stari starši ne bodo mogli posvajati otrok, kot da so jih do sedaj lahko. Do sedaj to ni bila težava, ni bilo problemov. To je kar naenkrat postal problem. V resnici pa je to samo orodje za manipulacijo. Govorimo, ampak se ne slišimo oziroma se ne razumemo ali pa se morda nočemo razumeti. Kolegica Ljudmila Novak se, recimo, še vedno sprašuje, zakaj ustavljamo ljudstvo, ki zbira podpise, kot da ne razume, da večina ne more odločati o manjšini, ko gre za človekove pravice. In tudi danes smo bili ponovno pri vzgoji otrok, ampak veste, ne gre za vzgojo. Gre za to, da svoje otroke učimo, poučujemo. Svojim otrokom moramo in jim najbrž povemo tudi, da so na svetu vojne, pa se z njimi ne strinjamo. Vojnam načeloma nasprotujemo, pa jih poučimo, da vojne na tem svetu so. Tako je verjetno tudi prav, da otrokom povemo, ne glede na sprejetje tega zakona, da na tem svetu obstajajo različne družine, pa ne zaradi zakona. Tudi danes obstajajo, tradicionalne, enostarševske, mavrične in verjetno še kakšne. To je vzgoja, ki jo ima vsak, ne glede na sprejetje zakona. Nekoliko bi se
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Pozdravljeni vsi prisotni v tej dvorani. Sklepa bom podprl, podpiram pa tudi predlog zakona, ki ga je v parlamentarno proceduro posredovala vlada Republike Slovenije. Mislim, da je prvič v zgodovini samostojne Slovenije, da vlada skuša predhodno preprečiti oškodovanje. Zadnjih 15 let smo bili priča praksi, da smo o oškodovanju in sumljivi privatizaciji razpravljali in bili seznanjeni "post festum", res, da so takratne privatizacije in oškodovanja bila bolj sofisticirana, tokrat pa smo priča zanimivemu fenomenu, priča smo temu, da ta poskus oškodovanja poteka skorajda v živo. Vzajemna ponuja certifikate, delnice, dividende in na nek način na prvi pogled je to res zelo vabljivo, toda v ozadju se skriva strup in to so spoznali državljani in državljanke Slovenije in to je spoznala tudi večina v tem državnem zboru. In če predpostavimo, da v Vzajemni njeno preoblikovanje po scenariju vodstva Vzajemne res uspe, potem se lahko postavi vprašanje še smisla tega parlamenta. Potem smo mi poslancu tukaj ena lepa karikatura demokracije in državni zbor postaja invalidni državni zbor. V tem primeru moramo razmišljati o razpustitvi parlamenta in prenesti oblast na tako imenovano peto vejo oblasti, ki je v Sloveniji še kako prisotna. Peta veja oblasti so tisti posamezniki, ki so v čudnih okoliščinah prišli do kapitala, do velikega finančnega kapitala in imajo družbeno in s tem povezano tudi politično moč. To so tisti posamezniki, ki ignorirajo zakonodajo in demokratične institucije Republike Slovenije. Ta peta veja oblasti na oblasti ne bo ravno dolgo, do naslednje revolucije.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani sekretar, kolegice, kolegi! Najprej se bom odzval na besede gospoda Horvata in ga bom vprašal, če misli, da to, kar bom sedaj povedal, ni hipokrizija. 17. oktobra 2013 leta je vaša poslanska skupina zahtevala sklic nujne seje na Odboru za delo, družine in socialne zadeve in invalide na temo "Ustavimo revščino". Gospa Iva Dimic pritrjuje, da je temu res tako. Tam je bilo govora o tem, koliko brezposelnih imamo, kakšna je revščina, kako veliko ljudi leta in leta ne dobi službe. Sedaj pa odziv na to, ker ste vi omenjali gospo Kucler Dolinar. Gospa Kucler Dolinar je dobila službo sedem mesecev pred nastopom svojega dela. A to pa ni hipokrizija? Samo toliko, odgovor na vaše izvajanje. Sedaj pa bi se dotaknil, če dovolite, same interpelacije in resnično njene vsebine. Najprej bi si želel, da bi čim večje število državljank in državljanov prebralo vsebino interpelacije, ker bi videli, da je prazna in to seveda dokazuje odgovor na to samo interpelacijo. Pa če gremo lepo po vrsti. Najprej izbrisani. 26. 6. 2012 smo dobili sodbo velikega senata, kjer je bilo zapisano, da mora naša država v enem letu dokončno urediti poplačilo krivic oziroma urediti status izbrisanim. Ali je zakon, ki ga je gospod Virant prinesel v Državni zbor in ga je potrdila večina poslancev, idealen? Ne verjamem. Dvomim. Idealnih zakonov ni. Ampak v tistem trenutku smo verjeli, da je to najboljše možno, kakor se je bilo v tistem trenutku možno pogoditi tudi s samimi izbrisanimi. Predstavljajte si, da bi bil minister nekdo z vaše strani in bi bil predhodnik gospoda Viranta, ki v dobre pol leta, razen ustanovitve neke skupine, ni prišel z nobenim predlogom v sam Državni zbor. Ali pa predstavljajte si, da bi šli pred veliki senat, da bi v Strasbourg odnesli zakon poln demagogij in citatov ali pa recimo 50 strani postopkovnih predlogov. Najverjetneje zadeva ne bi zdržala. Očitate mu, da so finančne posledice nedefinirane. To ne drži. Postavljena je meja o
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister s spremstvom! Tudi pri tej noveli zakona o lekarniški dejavnosti, ki jo sprejemamo po skrajšanem postopku, gre za, kot smo že slišali, uskladitev z evropskim pravnim redom. Ureja področje poklicnih kvalifikacij, strokovnih naslovov in pogojev, ki jih mora posameznik izpolnjevati, če želi samostojno opravljati lekarniško dejavnost. Na fakulteti za farmacijo je za študijsko leto 2004/2005 predviden nov študijski program, ki bo vključeval teoretično in praktično izobraževanje, ki bo obsegalo vsaj petmesečno prakso lekarne oziroma v bolnišnici pod nadzorom njenega farmacevtskega oddelka. Zato bo diplomantom tega študijskega programa odpadlo pripravništvo, ki pa bo ukinjeno šele leta 2001, z 31.12. Uvaja se tudi nov strokovni naslov "magister farmacije", namesto dosedanjega "diplomiranega inženirja farmacije". Poslanska skupina Nove Slovenije se strinja s skrajšanim postopkom sprejemanja tega zakona, in pa ne bo nasprotovala njegovemu predlogu, ker je to v programu za EU vključeno.
Hvala lepa predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci. Prisrčen pozdrav. Mislim, da je ta prostorska strategija ob pravem času nekako prišla ne svetlo, ker smatram, da je to nujno potrebno za našo državo Slovenijo. Iz prostorske strategije v glavnem izhaja, da so tukaj upoštevanje družbene, gospodarske, okoljski, kakor tudi lokalni dejavniki prostorskega razvoja Slovenije. Na prostorski razvoj Slovenije vplivajo spremenjene družbeno ekonomske razmere ter z njimi povezane razvojne opredelitve države. Ob tem ima vsekakor pomembno vlogo proces regionalizacije, po mojem večanje vloge lokalne ravni, krepitve pomena prostorske predvsem posamičnih lokalnih dejavnikov, demografskih trendov, migracije, kakor tudi spremembe gospodarske in socialne strukture prebivalstva. Spreminjanje vrednostni in načina življenja, v vsakem primeru prostorska strategija mora upoštevati zahteve po zagotavljanju ter varovanju kakovosti okolja. Ohranjanje narave, varstvo prostorske identitete in kulturne dediščine ter varstvom in izboljšanje kvalitete bivalnega delovnega okolja so vsekakor temeljne razvojne zahteve, ki jih prostorska strategija vključuje kot sestavni del usmerjenega prostorskega razvoja. Vendar ne na račun tistega, ki je to kvaliteto življenja znal očuvati skozi našo zgodovino. Sedaj se mu pa velikokrat omogoča njegov nadaljnji gospodarski razvoj. Republika Slovenija v strategiji opredeljuje svoja izhodišča, kakor tudi cilje razvoja, ter globalno zasnovo prostorskega razvoja države, podaja razvojne usmeritve za posamezne prostorske sisteme, poselitev, infrastrukturo in krajino ter določa ukrepe za njihovo izvajanje večkrat tudi brez posluha do želja posameznih lokalnih skupnosti, kljub temu da se velikokrat onemogoča njihov nadaljnji razvoj in kljub zatečenemu stanju in upoštevanju predpisanih ukrepov. To so stvari, ki nas na nek način mučijo. Pa tudi mislim, da bi tu med te kraje pisane pod 14. točko, pomembno mesto Ptuja in naprej, tu bi morali biti tudi po moje Ormož, Ljut