EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik, predstavnica Vlade, kolegice in kolegi! V okviru protikriznih ukrepov je za sektor prevoza blaga in potnikov Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah nedvomno pomemben prispevek blažitve krize v tem sektorju, ki je eden izmed tistih, ki ga je kriza zajela med prvimi. S predlogom zakona se bodo tako zmanjšale obremenitve, zaradi trošarin zavezancem, ki pri izvajanju svoje dejavnosti uporabljajo tovorna motorna vozila s skupno bruto težo 7,5 ton in več za prevoz blaga oziroma motorna vozila kategorije M2 in M3 za prevoz potnikov. Hkrati moram opozoriti, da bodo morali upravičenci zagotoviti ustrezne evidence in spremljati porabo goriva za pogon upravičenih vozil, zato se jim bodo nekoliko povišali tudi administrativni stroški. Vendar smo prepričani, da se bodo na drugi strani znatno omilile posledice finančne in gospodarske krize zaradi teh znižanj v sektorju prevoza blaga ter potnikov, saj jim cene goriv predstavljajo največji strošek. Zaradi tega predloga bo omogočeno ohranjanje delovnih mest in posledično povečanje konkurenčnosti v primerjavi z evropskimi državami, ki niso izvedle tega predlaganega ukrepa. Ob upoštevanju, da je bilo na dan 31. 12. 2008 v Sloveniji registriranih 2398 avtobusov in 10396 tovornih vozil z največjo dovoljeno maso, ki ni manjša od 7,5 ton iz te kategorije, je po oceni Vlade izpad finančnih sredstev na letni ravni 38,74 milijona evrov. Izpad prihodkov se bo pokril z drugimi javnofinančnimi prihodki. Zaradi prej omenjenega, da bodo spremembe zakona o trošarinah omilile posledice finančne gospodarske krize v sektorju prevoza blaga in potnikov, v Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo predlagane spremembe zakona, vključno z vladnim amandmajem. Hvala.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Seveda smo ponovno pri temi, ki se popularno pojavlja vsake štiri leta, vendar v strokovnem ali vsebinskem smislu pa nam kljub 11. letu, ki poteka od uvedbe lokalne samouprave v Republiki Slovenije, ne uspe napraviti kvalitetnega preskoka. Vstopili smo v Evropo in čeprav nas v pogledu lokalne samouprave ne veže noben drug dokument kot listina o lokalni samoupravi, pa vendar nimamo para v Evropi v trendih, to se pravi v nadaljnjih delitvah. V Evropi so na področju lokalne samouprave dolga desetletja že prisotni močni trendi, kjer je razvita lokalna samouprava, ki ima veliko tradicijo, ki dejansko funkcionira: trendi združevanja lokalnih skupnosti. Mi smo posebneži, ne da bi vedeli za tehten razlog, v nadaljevanju drobljenja. Po definiciji bi lokalna skupnost naj v čim večji možni meri izvajala z zakonom in ustavo zaupane naloge, vendar predvsem z lastno močjo. Ta beseda moč pomeni v najširšem smislu besede, pomeni kader, pomeni materialne pogoje, pomeni finance in še kar sodi zraven. Na to pozabljamo. Tej definiciji naši načrtovani postopki ali bližnje odločitve nikakor ne sledijo. In tukaj je tisti razlog, zakaj smo mi na tem področju drugačni, kot je Evropa in ne želimo biti taki, kot je Evropa, ki ima izkušnje, ki ima znanje, zlasti pa dolgoletne pozitivne izkušnje. Celo zadevo smo pripeljali do absurda. Če je bilo opravičilo za zelo slab bivši zakon o postopkih in pogojih za ustanavljanje občin v letu 1994, ko se je na nek način vzpostavljal nov sistem, sistem lokalne samouprave, pa bom drugače rekel, ko smo zakoličili lokalno samoupravo, smo z ukinitvijo tistega zakona in prenosom teh slabih določil v zakonu o lokalni samoupravi napravili nič kaj kvalitetnejšega, celo trdim, da smo demokratičnost postopkov zožili. Izvorni greh je v tem, da je z zakonom dana pravica poslancem, da predlagajo občine. Vprašajmo se, kaj bi bilo, če bi poslanci imeli pravico predlagati državni proračun. Kako bi takrat zgledala država? In to
Hvala lepa, podpredsednik. Tudi v Poslanski skupini Stranke modernega centra bomo podprli današnjo spremembo, kot že večkrat povedano, s katero spreminjamo in znižujemo davčno stopnjo za tiskane in elektronske medije. Tisto, kar pa je za nas bolj pomembno, pa je seveda to, da je to šele prvi korak. Drugi korak sledi s poslansko novelo, ki jo pričakujemo in s katero bomo znižali davčno stopnjo na dovoljeno, seveda tudi z direktivo možno, samo za tiskane medije. Mi smo sicer na odboru opozarjali na različne špekulacije, ker se pojavljajo tudi tiskani mediji v slovenščini, ki v več kot 50 odstotkih predstavljajo reklamno oglaševanje; ne pa tistega, kar si želimo, to pa je spodbujati slovensko besedo, se pravi literaturo, in širjenje ter ohranjanje slovenske besede. Ne glede na to, je za nas pomembno predvsem to, da se človek danes vprašuje, zakaj šele danes to spreminjamo in zakaj nismo že prej. Dejstvo je, da nam predhodna direktiva tega ni omogočala, saj je na nek način zapovedovala enotno davčno stopnjo. Z novo direktivo pa se stvari spreminjajo. V Stranki modernega centra bomo te spremembe sprejeli in podprli in ter s tem tudi omogočili založnikom, da lažje in bolje tudi tržijo s slovensko besedo; v pozitivnem smislu, da se slovenska beseda ohranja. Hvala lepa.
Očitno tehnika nekaterim nagaja. Tudi sam se nisem imel namena javljati k tej razpravi, kajti zdi se mi nesmiselno, da razpravljamo o nečem, kar je odločeno. Bi pa vseeno rad komentiral to zavajanje in sprenevedanje koalicijskih poslancev ravno o tem amandmaju. Tudi s pomočjo Slovenske demokratske stranke smo takšno rešitev na Odboru za visoko šolstvo podprli, ker je takšen amandma ali takšna rešitev dobila podporo. Tudi sami smo mnenja, da ima mesto tudi predstavnik reprezentativnega sindikata, saj to ne pomeni, da se bo ta predstavnik tam ukvarjal s tistimi stvarmi, ki jih pač zastopa sindikat po svojem namenu, ampak da predlagajo strokovnjaka, ki bo lahko na tem področju tudi nekaj prispeval k boljšemu delu tega organa. In, glej ga zlomka, na seji v Državnem zboru je očitno na podlagi nekih zakulisnih dogovarjanj, nenazadnje verjetno tudi pritiskov, koalicija, ki je takrat takšen amandma podprla, vložila drugačen amandma in ga tudi izglasovala. Mi smo temu amandmaju takrat nasprotovali, ker smo zagovarjali prvotno rešitev, ki smo jo izglasovali na odboru. In zdaj spet čudežni preobrat, ko se v prvotno stanje obrača nekaj, kar se mi zdi samo po sebi umevno. Kar se tiče zakona, ne želim kaj dosti komentirati ali razpravljati. To je korak nazaj. Tisto, kar se tukaj govori, da bo prispevalo h konkurenčnosti, boljši kvaliteti visokega šolstva - ni res! Zapiralo bo visoko šolstvo, tukaj bodo spet hotele imeti primat obstoječe univerze. Da je temu bo prej kot slej vsakomur izmed nas jasno. Upam, da ta zakon ne bo imel možnosti, da bo naredil tisti korak nazaj, ki je bil v zadnjih letih z veliko muko narejen, predvsem v decentralizaciji visokega šolstva, konkurenčnosti in seveda tudi večji dostopnosti. Hvala lepa.
Lep pozdrav še enkrat! Stališče Slovenske ljudske stranke je v stališču poslanske skupine zelo jasno predstavil gospod Presečnik. Sam želim temu dodati tudi svoje osebno stališče. Kar se tiče organiziranost zborničnih sistemov po Evropi, je zelo različno in področje kmetijstva je eno tistih področij, ki ni samo na zborničnem sistemu, ampak tudi sicer v okviru evropske družine držav urejeno zelo enovito in v marsičem tudi je na tem področju veliko specifike. Imamo namreč zadnjo skupno kmetijsko politiko pod skupno evropsko politiko. Kar se tiče zborničnega organiziranja, je prof. dr. Zagožen, ki je bil največji zagovornik in tudi na nek način tisti, ki ima veliko zasluge, da je ta zbornični sistem bil uzakonjen v Sloveniji, je iskal dobre primere v bližini, tam, kjer zadeve desetletje že dobro delujejo. Zagotovo se je slovenska zbornična ureditev v največji meri zgledovala po nam sosednji Koroški, kjer imajo danes tudi direktorja kmetijsko-gozdarke zbornice, ki celotno deželo zastopa, Slovenca. Tudi sam sem imel kot minister priložnost biti njihov gost, pa tudi sicer sem jih v preteklosti večkrat obiskal in videl, kako deluje ta zbornični sistem. To ni dežela, v kateri bi se danes ukvarjali z velikimi krizami, to ni dežela, v kateri bi desetletja vladal nek totalitarni sistem, ampak mislim, da je po marsikaterem vzorcu in skupni zgodovini lahko država, s katero imamo veliko skupnega, pa prav bi bilo, da bi se še marsikaj dobrega od njih naučili, pa tudi prenesli v našo prakso. Takšen poskus je bil tudi zbornični sistem. Sam sem imel tudi priložnost kot član Odbora za gospodarstvo v prejšnji sestavi Državnega zbora obiskati podoben odbor na Dunaju, odbor za gospodarstvo, in eno od mojih vprašanj je bilo, zakaj v Avstriji ni reševanj problemov s štrajki na ulicah, ampak na nek način zadeve potekajo urejeno in očitno tudi uspešno. Ključni odgovor je bil, da država dokončno spoštuje dogovor, ki ga doseže s svojimi socialnimi partnerji, in da ima država tako v sindikatih,
Hvala lepa. Že 9 mesecev se v tem Državnem zboru krši 33. člen Poslovnika tako, da so porušena razmerja med poslanskimi skupinami v delovnih telesih. Ta ne odražajo razmerij med poslanskimi skupinami. Koalicija s svojimi partnerji zaseda bistveno več mest v delovnih telesih tudi predsedniških in podpredsedniških kot bi ji pripadalo in na ta način se dogaja to, da je njihov glas bistveno močnejši kljub temu, da imajo bistveno manj članov v poslanski skupini. Naj dam samo primer. Poslanska skupina <PARTY> je 9 mesecev nazaj na neki način se zmanjšala iz 10 na 7 poslancev oziroma mislim, da je bilo iz 8 na 5, se opravičujem, pa še vedno obdržala dva predsednika, Desus ima 4 poslance ima dva predsednika in podpredsednika Državnega zbora in vse to vpliva na postopek pri sprejemanju različnih aktov v Državnem zboru, zato v <PARTY> tega predloga, če bo do tega glasovanja prišlo ne moremo podpreti, ker menimo, da je prej treba urediti ta razmerja. Če bomo dovolili to prakso še v naprej pomeni, da smo postavili neke standarde, ki pa niso pravi in jaz si ne želim, da kdo v naslednjem mandatu upošteva te standarde, da koalicija dobi v KNOVS skupaj z nekim satelitom večino, da koalicija, ki je manjšinska skupaj z nekimi sateliti dobiva večino v različnih delovnih telesih to tako ne gre in zato tega predloga v <PARTY> ne bomo podprli in ne bomo podprli nobenega predloga dokler se znotraj te hiše ta razmerja ne uskladijo tako kot morajo biti in kot veleva parlamentarna praksa. Hvala.
Dobro jutro, lep pozdrav, ministrica, državni sekretar, kolegice, kolegi! V <PARTY> bomo ta vloženi amandma Levice podprli. Zakaj? Zato ker se določa nova točka, ki pravi, da je agencija dolžna preverjati nasprotje interesov oseb, ki sodelujejo v evalvacijskih postopkih ali so člani strokovnih teles. Pri preverjanju nasprotja interesov se agencija ravna po zgledu primerljivih agencij v mednarodnem prostoru, nasprotje interesov pa razume v skladu z določbami zakona, ki ureja preprečevanje korupcije. Nam se zdi pomembno, da bi se nasprotje interesov tistih oseb, ki v teh postopkih sodelujejo, preverjalo. Ne bom naštevala stvari, ki so se do sedaj v zgodovini dogajale na ARRS, ker jih verjetno poznate, vsaj na ministrstvu jih poznajo. Zdi se mi prav, da se ta nasprotja omejijo. Namreč, vse preveč se tudi v akademskem prostoru dogajajo, po domače povedano, ti vrtički, in vemo, zakaj se dogajajo ti vrtički, zato je prav, da se vsaj z enim delom tega zakona ti vrtički omejijo, naših seveda, da se razumemo. Kot rečeno, v <PARTY> bomo ta amandma podprli. Hvala. Še enkrat hvala. Tudi ta amandma bomo podprli. Zakaj? Zaradi tega ker je potrebno nekatere stvari v ARRS urediti drugače, kot so urejene sedaj. Namreč, nedopustno je, da se zgodijo takšne stvari, kot so se dogajale tudi letos. Če se spomnite, nekateri tuji ocenjevalci niso niti dobili vlog v tujem jeziku in takšne stvari so nedopustne. Zato je potrebno ljudem, ki se prijavljajo na razpise, omogočiti, da se lahko pritožijo zoper odločbo, ki so jo dobili. Vloženi ugovor jaz mislim, da je pravica, in se mi zdi pomembno, kot že prej rečeno, da nekatere stvari na ARRS začno malce drugače delati, kot so jih delali do sedaj. Kot rečeno, bomo v <PARTY> to podprli. Hvala.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predsednik vlade, ministrica, ministri, kolegice in kolegi! V postopkih za pridobitev sredstev na osnovi ukrepov kmetijske politike za leto 2002, tako imenovana neposredna plačila, so vlagatelji vlog po prejemu odločb vložili okrog 8000 pritožb. Po meni dostopnih podatkih še nobena izmed teh pritožb ni bila rešena. Zanima me: Zakaj po več kot šestih mesecih pritožniki še vedno niso dobili odgovorov? Hkrati me zanima: Ali bo le - tem zadoščeno na ta način, da jim bodo izdane odločbe za letošnje leto in da bodo kratko malo morali pozabiti na lanskoletne pritožbe in upravičenja za neposredna plačila v lanskem letu? Hkrati se mi postavlja vprašanje: Ali ni takšno število nepravilno in pomanjkljivo izpolnjenih vlog posledica slabega dela svetovalne službe v okviru kmetijsko - gozdarske zbornice? Hvala lepa.
Hvala. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! S predlogom zakona se prenašajo evropske direktive. Medtem ko se nekatere zakonske vsebine ohranjajo oziroma prenašajo iz veljavnega Energetskega zakona, prinaša predlog zakona tudi nekatere novosti. Ureja se nov akter, tako imenovani agregator, ki odjemalcem nudi izvajanje energetskih storitev. Uvaja se pravica končnih odjemalcev do sklenitve pogodbe z dinamičnimi cenami oziroma cenami, ki se sproti prilagajajo trgu. Vsi odjemalci dobivajo možnost sklepanja pogodb o dobavi z več dobavitelji ali agregatorji hkrati. Doslej je bila ta pravica rezervirana le za največje odjemalce. Uvajajo se aktivni odjemalci, ki v omrežje električno energijo tudi oddajajo. Medtem ko je zdaj deloma urejen status tovrstnih odjemalcev na področju samooskrbe z električno energijo iz obnovljivih virov, se zdaj ureja njihov status ne glede na izvor električne energije. Uvajajo se tudi energetske skupnosti državljanov, znotraj katerih so omogočeni prenosi električne energije med njenimi člani, ki ohranijo pravice, ki jih imajo kot končni odjemalci. Uvaja se tudi mehanizem zadostnosti oskrbe. Na področju elektromobilnosti se tudi prepoveduje, da bi operaterji distribucijskih sistemov imeli v lasti, razvijali, vodili ali upravljali polnilna mesta za električna vozila. Urejajo se obveznosti elektrooperaterjev, da naročajo sistemske storitve na trgu, ki vključujejo tudi končne odjemalce, agregatorje in energetske skupnosti državljanov. Nekatere od stvari, ki se uvajajo s Predlogom zakona o oskrbi z električno energijo oziroma bolje povedano rešujejo, smo že v preteklosti predlagali tudi v Levici, na primer skupnostno oskrbo iz OVE. Ima pa zakon tudi eno novost, s katero se v Levici ne strinjamo in vidimo v njej možnosti za subvencioniranje proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv. Gre za tako imenovani mehanizem za zagotavljanje proizvodnih zmogljivosti. Uvedba tega mehanizma je v nasprotju s cilji Pariškega podnebnega sporazuma in s cilj
Dober dan vsem skupaj! Ponovno imamo pred seboj novelo Zakona o dohodnini, ki spreminja le eno prehodno določbo decembra 2010 sprejetega Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini. S 15. členom tega zakona se je namreč določilo prehodno obdobje, ki omogoča postopen prehod na polno obdavčitev dohodkov iz naslova plačil za ukrepe kmetijske politike in drugih državnih pomoči, izplačanih v povezavi s to dejavnostjo. Določeno je, da se za leti 2011 in 2012 v davčno osnovo od teh dohodkov všteva 50 % dejansko izplačanih zneskov, s čimer se zavezancem olajšuje prehod na nov način obdavčitve. Razloge za sprejetje predlaganega zakona, s katerim se prehodno obdobje podaljšuje še na leto 2013, so izpostavili kolegi pred menoj, zato jih sam ne bom ponavljal. Bi pa na tem mestu opozoril še na nekatera druga vprašanja s področja opravljanja osnovne kmetijske in gozdarske dejavnosti, ki bi morala po mnenju poslancev Slovenske ljudske stranke biti izpostavljena pri naslednjih spremembah Zakona o dohodnini in je pristojni minister z njimi že seznanjen. Kot prvo bi bilo treba prilagoditi 47. člen Zakona o dohodnini, ki določa obvezno ugotavljanje davčne osnove na podlagi računovodskih podatkov davčnih evidenc. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da bi bilo treba tako kot pri danes obravnavanem zakonu podaljšati rok začetka ugotavljanja davčne osnove na podlagi računovodskih podatkov za dve leti do leta 2015. Razlogi za tovrstno spremembo so precej podobni tistim, zaradi katerih sprejemamo novelo, ki je pred nami. Torej uveljavitev novele metoda ugotavljanja katastrskega dohodka v letu 2013 ter pričakovane spremembe v višini in strukturi ukrepov skupne kmetijske politike Evropske unije po letu 2013, se pravi od leta 2014 do 2020. Poleg navedenega v Sloveniji še nimamo prakse z vodenjem računovodstva za kmetije po pravilih sprememb in dopolnitev Slovenskih računovodskih standardov. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da bi s podaljšanjem r
Spoštovani državni sekretar, dajmo si razčistiti ene pojme. Govorila sem izključno o amandmajih, ne o celotnem zakonu, tako da ne vem, v kaj se zaletavate. Te zadeve, ki so problem, peljejo v policijsko državo. Ker če bomo imeli nadzor nad tem, kakšne veroizpovedi je kdo, kdo je vodja gospodinjstva in podobne bizarnosti, je to, oprostite, popolni nadzor nad državljankami in državljani in to je policijska država. V tem smislu sem govorila o policijski državi. Kar se ostalih aspektov tiče, nisem komentirala širše zakona, če pa ste že drugič hoteli pokazati sočutni obraz Vlade, kako skrbite za delavce in kako v Levici za delavce ne skrbimo, vam lahko rečem samo to, da ta zakon problema mobilnih delavcev, tovornjakarjev v ničemer ne bo rešil. Njihove stiske ne bo rešil, zato ker oni se nimajo kje prijaviti. Še zmeraj ne, tudi po tem predlogu ne. In me zanima, kaj pa je z njimi. A oni pa niso delavci samo zato, ker so šoferji? Spoštovani predsedujoči, prosim, da razložite državnemu sekretarju, da sedaj razpravljamo o amandmajih in ne o celotnem zakonu in o tem, kaj bo prinesel celotni zakon delavcev in česa ne bo prinesel. Naj nas ne speljuje nekam drugam. Mi govorimo o spornosti nekaterih stvari v tem zakonu, ki se jih rešuje z amandmaji. To je vse. Hvala.
Spoštovani! Predlagatelji današnje izredne seje vladi Boruta Pahorja očitajo, da vodi zmedeno finančno in gospodarsko politiko in da je očitno nedorasla nastalim razmeram. Predlagatelji nadalje predlagajo omejitev javne porabe ter zadolževanje države, in sicer na 46 % BDP v letu 2010, z vsakim prihodnjim letom pa se bodo odhodki znižali za 1 % točko tako, da bi leta 2013 in v nadaljnjih letih po metodologiji ESA 95 dosegli odhodke širšega sektorja države v višini največ 43 % BDP. Transformacija predlagatelja je "začudujoča". Predlagatelji torej zatrjujejo, da je Slovenija stopila v krizo v razmeroma dobri kondiciji in da je zaradi neučinkovitega in prepočasnega ukrepanja vlade Boruta Pahorja Sloveniji dodatno upadel BDP. Ker pa ni bilo učinkovitih ukrepov za zmanjšanje odhodkov širšega sektorja države, pa je delež teh odhodkov merjen kot odstotek bruto družbenega produkta nesorazmerno narasel. Naj vas spomnim, spoštovani, na eno izmed najbolj odmevnih sporočil prejšnje vlade. Slovenija še nikoli v svoji zgodovini ni bila tako uspešna država. Eden od takratnih podpredsednikov stranke je preroško napovedal, da se je v Sloveniji začela zlata doba. Žal se je hitro in neslavno končala. Minili sta dve leti, od kar so Lehmanovi odšli na smetišče zgodovine in hkrati tudi simbolno zaznamovali čas, v katerem se trenutno nahajamo. Sicer pa so se stvari zgodile že prej, poleti 2007 je Evropska centralna banka že svarila pred finančno krizo. Guverner Banke Slovenije Kranjec takole opisuje poletje 2007, da prikličem v spomin, ga citiram, "na moje veliko presenečenje in na presenečenje vseh drugih je nato avgusta 2007 finančna kriza izbruhnila v polni meri. Evropska centralna banka je 9. avgusta 2007 na nujni izredni seji odločila, da finančne trge oskrbi z veliko količino likvidnosti, šlo je za 95 milijard evrov. Od takrat se ECB primarno ukvarja z vprašanjem, kako iziti iz krize," konec navedka. Jeseni leta 2008, ko ste zaključevali mandat vaše vlade, je glavni ekonomist Deutsch
Hvala lepa, predsednik. Spoštovani gospod poslanec Jožef Horvat zna biti zelo olikan, zelo prijazen, zelo razumski. Vendar ni lepo od njega, glede na to, da je že toliko časa v parlamentu in zelo dobro ve, kaj poslovnik govori. Če nekoga omeniš in v resnici ga omeniš – omenil je mene –, ve, da sploh ne morem replicirati in odgovoriti na njegovo trditev, ki ni resnična, zato ker nisem še razpravljal. Pozivam vas, predsednik, da opozorite, da – seveda mi ne bomo zlorabljali postopkovnih, tudi sedaj ne bom odgovarjal, ker spoštujem poslovnik, bom počakal na razpravo, ampak če nekdo razpravlja v imenu poslanske skupine, jaz sicer nimam nič proti, če polemizirate, vendar pa je nefer, če omenjate ime in priimek. Poslovnik zelo dobro poznate in ni fino to početi, ker drugače boste zakrili to sliko iskrenosti, poštenosti, s katero nastopate venomer. Hvala lepa.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani vsi prisotni! Že uvodoma je treba povedati, da je nacionalni program socialnega varstva v letih gospodarske krize še toliko bolj pomemben, saj se zaradi nje socialna problematika izredno povečuje. Povečalo se je število brezposelnih oseb, posledično se je povečalo število oseb, ki so pod nacionalno mejo tveganja revščine, hkrati in posledično prihaja do porasta različnih oblik zasvojenosti, težav v duševnem zdravju, povečevanja obsega brezdomcev. Pereča postaje tudi problematika starejših oseb. Tukaj mislim predvsem na starejše samske ženske. Zelo slaba je tudi socialna vključenost starejših oseb in žal bi lahko še naštevali. Zato se z nacionalnim programom socialnega varstva za obdobje 2013–2020 skuša doseči izboljšanje kvalitete življenja posameznikov in družin ter povečanje družbene povezanosti in socialne vključenosti vseh skupin prebivalstva. Ob tem so ključni cilji, ki se neposredno nanašajo na razvoj sistema socialnega varstva v obdobju 2013–2020, naslednji: prvič, zmanjševanje tveganja revščine in povečevanje socialne vključenosti ogroženih in ranljivih skupin prebivalstva; drugič, izboljšanje razpoložljivosti in pestrosti ter zagotavljanje dostopnosti in dosegljivosti storitev in programov; tretjič, izboljšanje kakovosti storitev in programov ter drugih oblik pomoči s povečano učinkovitostjo upravljanja in vodenja izvajalskih organizacij, povečanjem njihove avtonomije ter upravljanjem kakovosti in zagotavljanjem večjega vpliva uporabnikov in predstavnikov uporabnikov na načrtovanje in izvajanje storitev. Za uspešno izvajanje zastavljenih ciljev je treba pospešiti sprejetje ukrepov in aktivnosti, s katerimi bomo zagotovili ustrezne pogoje in okoliščine, da bodo cilji lahko doseženi. Omejil se bom sam na nekaj najpomembnejših. Čim prej moramo sprejeti zakone, ki so nujno potrebni za lajšanje socialne stiske nekaterih skupin ljudi. Pri tem mislim predvsem na zakon o dolgotrajni oskrbi in zavarovanju za dol