EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, predsednik, za besedo. Jaz bom najprej bolj na splošno, kar se tiče demografskega sklada in pa same demografije, povedala. Namreč, gre tudi za splošno razpravo in že več vlad se je ukvarjalo z ustanovitvijo demografskega sklada, tudi danes je bilo to že večkrat povedano, vendar na žalost še nobena vlada ni našla kompromisa. Je pa dejstvo, da vse skupaj traja že predolgo in da tudi demografija kaže že zelo očitne spremembe. Po zadnjih podatkih Statističnega urada imamo trenutno v Sloveniji 20,2 % vseh prebivalcev, starih 65 let, leta 2050 ta projekcija kaže že na 34 %, kar pomeni veliko spremembo. In to bo imelo res velik vpliv ne le na vzdržnost javne pokojninske blagajne, ampak tudi na druge dele gospodarstva in družbe, saj se s tem spreminjajo tudi potrošniške in druge navade in potrebe starejših. Vemo, da s prispevki zberemo premalo denarja in da razliko v Zpiz krije proračun. V povprečju je ta znesek, ki ga krije proračun, milijarda, seveda je odvisno od same gospodarske situacije, bilo je že tudi manj in pa tudi že krepko več. Za tak način, ki ga imamo zdaj, da proračun krije razliko, se je odločila Vlada sama leta 1996, ko je bil sprejet dogovor o znižanju prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, in od takrat naprej je proračun zavezan k pokrivanju primanjkljaja Zpiza. Morda, to je moje mnenje, je to tudi bila potuha, da se morda nikoli nobeni vladi pravzaprav ni popolnoma mudilo, da bi ta zakon zares sprejeli, saj bo razliko pač že pokril proračun. Kot sem že povedala in kot je bilo že tudi slišano, so demografski trendi resnično neugodni, premalo sredstev zberemo s prispevki in na proračun je posledično tudi vedno večji finančni pritisk. Kakšen je odgovor? Treba bo povečati prihodke oziroma dodatne vire. Vsi vemo, da večanje prispevnih stopenj ni smiselno, na to nas opozarja tudi OECD, saj bomo s tem zmanjšali konkurenčnost gospodarstva. Če pa povečamo delež proračuna, pa ponovno ogrozimo stabilnost javnih financ. Eden od dodatnih virov je
Hvala za besedo gospod predsedujoči, lep pozdrav gospodu ministru! Tako imenovani Šturmov Kazenski zakonik je bil objavljen 4. junija 2008 in velja od 1. novembra 2008. Doslej je bil enkrat noveliran z določbo, ki natančneje ureja uporabo prejšnjega zakonika do uveljavitve novega kazenskega zakona za mladoletnike. Vlada se je za vložitev drugega, obsežnejšega predloga sprememb in dopolnitev Šturmovega zakonika odločila po dobrih dveh letih od začetka njegove uporabe, predvsem zaradi nekaterih sistemskih pripomb, zaradi opozoril in predlogov pristojnih organov odkrivanja, pregona in sojenja glede nedorečenosti in pomanjkljivosti dosedanje uporabe zakonika, ter zaradi potrebe po uskladitvi posameznih zakonskih določb, še zlasti v posebnem delu zakonika, s spremenjenimi podlagami v pravnem redu Evropske unije in zavezujočimi mednarodnimi pravnimi akti, ki jih je Republika Slovenija dolžna na ustrezen način uveljaviti v svoji kazenskopravni ureditvi. Tako Vlada v splošnem delu zakonika predlaga ureditev obveznega psihiatričnega zdravljenja, ustreznejše oblikovanje instituta malomarnosti in skrajne sile, olajšanje izrekanja denarnih kazni v dnevnem znesku, usklajeno izrekanje kazni za kazniva dejanja v steku, neznatno premoženjsko škodo v primeru premične stvari, spremembe ki so potrebne na podlagi sprememb v posebnem delu in tako dalje. V posebnem delu pa predlaga uvedbo novih oziroma spremembe in dopolnitve obstoječih kaznivih dejanj zoper proračunska in javna finančna sredstva ter zoper varnost javnega cestnega prometa, uskladitev s pravnimi akti Evropske unije in drugimi veljavnimi mednarodnimi dokumenti, spremembe in dopolnitve ustreznih zakonskih opisov kaznivih dejanj, zaznanih v teoriji in praksi in tako dalje. Spremembe Šturmovega zakonika so bile nujne in so dobrodošle. V Poslanski skupini <PARTY> se tudi strinjamo s pravosodnim ministrom, gospodom Zalarjem, da se Kazenski zakonik spreminja premišljeno. Zato smo tudi pozdravili ustanovitev Sveta za kaznovalno p
Hvala, predsednik. Moram reči, da spoštujem in cenim razprave koalicijskih poslancev, ker skušajo vladi utrditi to odločitev, ki jo je vlada sprejela. Žal me noben argument ni posebej prepričal, da bi še zaploskal zraven in rekel, prav imate. So pač že znana in slišana dejstva, ki jih ponavljate ves čas razprave, ampak takšna je parlamentarna demokracije, in to vam tudi priznavam. Verjetno ne mislite, da smo naivni. Zakaj je sploh do tega prišlo? Ta gospodarska zbornica, kakorkoli so nekateri, tudi jaz med njimi, bili delno nezadovoljni, predvsem z vodstvom bolj kot institucijo kot tako, je bila močan akter, ki se ga vsaka vlada - v tem primeru se je naša vlada na svoj način lotila demontaže enega močnega akterja -, boji takšnih akterjev. V tem primeru so se oprli na nekaj, za kar sem že na začetku rekel, bi lahko v prihodnosti gledano, ko se bo dalo meriti in ocenjevati, da je napaka, in še vedno sem prepričan, da je to napaka, ker me dosedaj nobeden od teh argumentov ni prepričal, da bi rekel, gremo optimistično in z velikim pričakovanjem v to prihodnost. Govorili ste tisti, ki ste poudarjali to konkurenčnost zbornic. Enostavno ne razumem, kako bi v tej ekonomiji dveh milijonov prebivalcev, 151 tisoč gospodarskih subjektov ustvarili konkurenčnost v tako malem obsegu. Konkurenčnost lahko delaš v ameriškem ekonomskem prostoru, v japonskem ekonomskem prostoru, v velikih sistemih. Tukaj lahko delaš samo konkurenčnost v malem okolju, torej v malem okolju pa navzven ne moreš nastopati. V internacionalizaciji si pa nebogljenček, si majhen, da ne govorim o tem, da seveda niti dovolj sredstev ne moreš zbrati za eno dobro kvalitetno delo, eno dobro predstavljanje gospodarstva vis-a-vi politike ali v internacionalnem prostoru, in to je tisto, kar mene bega. Jaz sem bil dolgo tudi v nekaterih organih in se ravno tako ne strinjam s tem, da je vse možno delati in počenjati v Ljubljani. Iz moje lastne prakse vem, kako je sedanji predsednik oziroma direktor gospodarske zbornice h
Hvala za besedo. Predlagani zakon obsega preko 300 členov in ni težava Vlade, da v tej razpravi poteka govor predvsem o istospolnih partnerstvih, pač pa je težava v tem, da o tem ves čas govorijo samo nasprotniki tega zakona. Kot je dejal kolega pred mano, očital je demagogijo, povedal je, kako nasprotniki govorijo jasno in točno, govorijo zelo jasno, vendar ne točno. Kako morete še danes govoriti o nečem, česar ta zakon sploh ne prinaša? Pravite, zdaj bodo pa istospolni prihajali, se postavili v vrsto in dobili in posvajali otroke pred mnogimi heteroseksualnimi pari, ki si to zaslužijo in čakajo in do tega ne morejo priti, zdaj bosta pa kar dva geja prišla in dobila otroka pred njimi. Kako morete to govoriti, ker sploh ni res. Ta zakon tega ne predvideva, to ni možno. Ta zakon predvideva le posvojitev otroka, ki pride v zakon. Se pravi, v neki družini imata oče in mati otroka, se razideta, otrok gre z materjo, mati čez čas ugotovi, da ji bolj paše živeti z žensko, in v tem primeru, že obstoječega otroka je možno posvojiti. In to, da bi ta zakon predvideval, da bi homoseksualni pari posvajali tuje otroke, tega ne predvideva. To so vaše izmišljotine. Potem, istospolni partnerji bodo lahko sklepali le partnerske zveze in ne zakonskih zvez. Sveti zakon, v katoliškem pomenu, ostaja zakon samo za heteroseksualne zveze. Istospolni partnerji bodo lahko sklepali le partnerske zveze. In pravica vsakega otroka do očeta in matere zavedajte se, da se lahko po rojstvu otroka z očetom ali materjo marsikaj zgodi. In v marsikateri družini lahko ostane otrok brez očeta ali matere. In je kljub temu lahko normalen človek. Ta zakon bom podprl, ker družini ničesar ne jemlje. Zato bom ta zakon podprl.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Lepo pozdravljeni, kolegi in kolegice, predstavniki vlade, ministri in ministrice! Danes poslansko vprašanje zastavljam vam, gospa ministrica Lucija Čok. Kot vam je znano, dokončana je prva faza gradnje UKL, univerzitetne knjižnice Ljubljana, ki je na nek način obsegala prenovo stare Plečnikove hiše in pridobitev stavbnega zemljišča. Stavbno zemljišče je dejansko pridobljeno skoraj v 85%. Pripravljena je tudi delna lokacijska odločba, projektna dokumentacija za gradbeno dovoljenje. Ob razpravi in sprejemanju proračuna za leto 2001 smo vložili tudi amandma za dopolnitev in za omogočitev letošnjih procesov in vseh potrebnih akcij za nadaljnjo gradnjo univerzitetne knjižnice Ljubljana. Amandma je bil zavrnjen. Vi ste takrat na seji državnega zbora obljubili, da boste z določenimi prerazporeditvamiposkušali to zagato rešiti. Nakazali ste tudi možnost, da boste ponudili državnemu zboru spremembe in dopolnitve že davnega leta 1994 sprejetega zakona o gradnji univerzitetne knjižnice Ljubljana. Zato vas sprašujem, glede na to, da sem v napovedniku za državni zbor za junijsko in julijsko sejo ugotovila, da tega zakona ni, ali zakon pripravljate in kdaj nameravate ta zakon predložiti državnemu zboru v obravnavo. Kot vam je znano, se je Plečnikov NUK gradil od leta 1928 do leta 1941 in sedanja graditev univerzitetne knjižnice Ljubljana se je pričela leta 1989. Danes smo leta 2001 in bojim se, da bomo nekako ta rok prekoračili. Glede na to, da je treba načrtovati naloge za nadaljnji dve leti, vas sprašujem, kako in na kakšen način mislite to zagato razrešiti. Hvala lepa.
Maribor je bil alpsko mesto leta 2000. Od tega je ostala tržnica, kmečka tržnica. To je vse, kar je ostalo od tistega dogodka. Mislim, da je bila Idrija lani alpsko mesto. Zdaj je Evropska prestolnica kulture celotna vzhodna kohezijska regija, kot je kolega povedal, in če zdaj zapremo ta projekt, bo ostala ne samo tržnica, ampak bodo ostali vrtovi, urbane brazde. To bo vse, kar bo ostalo. Mislim, da ni treba posebej poudarjati, da bom ta amandma podprl, bi pa želel, da ga podprete vsi skupaj, ker ne gre za neka velika sredstva, Mariboru pa to ogromno pomeni. Potem bi spet bila ena zgodba, razen nogometa, ki je v Evropi že dalj časa, in bi Maribor s tega naslova bil dalj časa v Evropi oziroma evropskem prostoru in bi nadaljeval projekte, ki so se začeli. Zato vas pozivam, da podprete ta amandma, ker je smiseln. Hvala.
Hvala za besedo, predsedujoča. Lep pozdrav vsem. Seveda ministru posebej. Kar se mojega vprašanja tiče in odsotnega v. d. ministra, se pravi od njega ne pričakujem naknadno odgovora, ker so pač odgovori vezani na en termin in bi potem celotni čas porabil za kramljanje s prisotnim ministrom. Gre za sledeče. Leto 2014, dva velika športna dogodka, Soči in Rio, kjer nas žal ni. Mislim v Riu. Ali pa na srečo Brazilcev nas ni. V Sočiju pa imamo kar številno odpravo, za katero bomo vsi stiskali pesti. In ta odprava sama po sebi je najboljša možna promocija naše države. Športniki kot taki, z vsem dolžnim spoštovanjem do akreditiranih ambasadorjev, ki niti približno ne dosegajo enakega efekta, kot ga dosegajo naši športniki. Zanima me sledeče. En tak športni dogodek je velik trg in v ozadju te prireditve se marsikaj dogaja. Prireditev sama je na lokaciji, ki je za nas mogoče še posebej zanimiva. Gre za Rusijo, s katero predvidevamo neka sodelovanja, nekatera že potekajo. Gre za tržišče, ki je za nas s stališča turizma zelo zanimivo. Zato me zanima: Na kakšen način misli Slovenija izkoristiti ta dogodek? To vprašanje sem sicer imel tudi v mislih za ministra, ki je odsoten, ampak se bova pač sama pogovorila. Na kakšen način mislimo izkoristiti ta dogodek za promocijo? Na kakšen način mislimo izkoristiti ta dogodek za kakršnekoli povezave? Ali imate kakšne informacije o gospodarskem sodelovanju, o drugih potencialnih možnih benefitih? Ne govorimo samo o Rusiji. Govorim tudi širše, ker namreč to, čemur rečemo pay attention, to bodo športniki sami naredili. Oni bodo obrnili pozornost nase, kot so to zelo uspešno naredili tudi na prejšnji olimpijadi. Mene pa zanima, na kakšen način bomo pa mi to izkoristili. Hvala. Ja še dopolnitev odgovora. Ta del odgovora mi je všeč. Jaz ne dvomim v to podporo, kar se tiče zastav. Tudi z najvišjega državnega nivoja bo teh dosti. Ampak če se vrnem na vaš resor. Slovenija ima svetovne prvake v kulinariki, mlade. V Koreji so dobili priznanje. Misli
Hvala lepa za besedo, še enkrat. Jaz bi seveda kolege in kolegice želel opozoriti na eno dejstvo. Mi smo glede na zapisan cenzus 60% minimalne plače zapisali v 27. členu tudi dodatke, glede na odmik od te številke 60%. Torej smo priznali, da niso vsi tisti, ki so upravičeni do štipendije po cenzusu 60%, enaki. Torej, priznavamo različen socialen status posameznega prejemnika državne štipendije. Sedaj se pa vprašam in bilo je zelo lepo rečeno, kaj pomeni razlika med enim študentom iz Ljubljane in iz Murske Sobote in kje so absolutni zneski. In mi poskušamo v bran tega amandmaja, ki v drugem odstavku govori o tem, da minister upošteva dva elementa, torej dva elementa: prvi je oddaljenost, drugi, ki je pa prav gotovo tudi zelo pomemben, pa je razvitost regij. In jaz upam, da nam je vsem več ali manj poznan indeks razvojne ogroženosti, ki je bistveno različen v odvisnosti od oddaljenosti, recimo, lahko rečemo od središča. Če samo rečemo osrednja slovenska regija ima indeks 8,7 na eni strani, medtem ko ima pomurska 159,5. In če sedaj k temu dodate te številke, potem samo po sebi govori o tem, da ne želimo, da bodo tisti, ki bodo oddaljeni od kraja študija, imeli enake možnosti dostopnosti do študija. Torej, če ne poskušamo narediti neke korekcije v odvisnosti od teh dveh kriterijev oddaljenosti in razvojnosti regije, ne bomo omogočali ključne ideje, torej čim bolj enakovrednega, enakopravnega dostopa možnosti za študij. In 60%, jaz se lahko strinjam, pač nekje je ocena, kam se postavi meja. Ampak ta meja bo glede na iste materialne možnosti enaka za tistega, ki bo neposredno ob mestu študija živel, in v primerjavi s tistem, ki bo ne vem koliko, 10, 50, 100 ali pa še več kilometrov stran. In to poskuša popraviti ta amandma z dvema kriterijema, katera pa natančneje opredeljuje ministrstvo za delo, družino in socialo, zato da znotraj tega intervala poskuša najti čim bolj korektno rešitev. To je ideja. In če želimo videti razlike v okviru 60% cenzusa, ne razumem, da ne želim
Hvala za besedo. Res je, invalidi so populacija, ki potrebuje posebno skrb. Gre za ljudi, ki ne morejo biti enaki in ne smejo imeti enakih pravic, kot jih imajo zdravi. Imeti morajo več pravic! Če je tik ob vhodu v stavbo eno samo prosto parkirno mesto in se pripeljeta istočasno zdrav voznik in invalid na vozičku, potem verjetno ne smeta biti enaka, enakopravna, ampak mora imeti invalid pravico, da parkira ob vhodu. Če gre za razpis delovnega mesta telefonista, kjer gre za trajno sedeče delo in kandidirata dva, eden zdrav in eden brez nog, potem menim, da mora imeti pravico, prednostno pravico invalid. Tako je stališče naše stranke. In seveda zaradi tega omenjati invalide in se sklicevati na njihove pravice v tem členu in v tem poglavju, kjer ustava govori na splošno o pravicah in o nediskriminaciji, ni umestno. Naša ustava ima in govori o invalidih, in sicer nekje drugje, v 52. členu. Tam govori, da je invalid človek, ki zasluži neke ugodnosti, neke večje pravice, in sicer govori, da ima invalid v skladu z zakonom pravico do usposabljanja za delo, otroci invalidi pravico do izobraževanja in usposabljanja za delo in za življenje in da se izobraževanje in usposabljanje invalidov financira iz javnih sredstev. Prav je tako, vendar toliko je bilo govora v tem mandatu, predvsem v zadnjem letu, ko smo govorili o predlagani spremembi ustavi, govora, da bi bilo potrebno razširiti in v ustavi, če že govorimo o invalidih in dopolnjujemo ustavo, dopolniti prav ta člen in govoriti tudi, da imajo invalidi pravico do odpravljanja ovir. To se pravi, vsi tisti, ki so obsojeni na zmanjšanje dostopnosti in oviranosti, pravico do zaposlitve in podobno. Ta ustavna sprememba ne pomeni nekaj novega, ne pomeni plusa za invalide, kajti niso bili sprejeti naši amandmaji in naši predlogi, da bi vendar, če že govorimo o invalidih in popravljamo ustavo, to definirali tako, da bi pomenila ustava pozitiven premik v zagotavljanju večjih pravic invalidov, kot jih imajo zdravi ljudje. Večjih pravic
Torej teh 10 milijonov, o katerih je govorila kolegica, je pravzaprav glede na situacijo, kakšno imamo v naši državi glede vrtcev, pravzaprav premalo, in zato na nek način ugotavljamo, da tudi na Kočevskem, kjer imamo vrtec z več dislociranimi enotami, se nam dogaja to, da so objekti stari, da pravzaprav več ne dobivajo ustrezna dovoljenja za te dejavnosti in obstaja celo nevarnost, da bo inšpekcija kakšen objekt zaprla. Zaradi tega so v tej občini v izjemno veliki stiski, tudi stroški so zaradi distribucije hrane in zaradi oddaljenih lokacij – tudi v samem središču mesta – večji, zaradi česar seveda je občina pristopila na nek način k izdelavi projekta izgradnja novega vrtca. To naj bi bil 16-oddelčni vrtec, kjer bi se potem zagotovili ustrezni pogoji in seveda tudi zmanjšali stroške obratovanja. Zaradi tega predlagam, da se poveča podprogram Povečanje vključenosti otrok v predšolsko vzgojo za 4 milijone evrov. Mislim pa, da celotna investicija, ki se nanaša na ta vrtec, znaša nekje okoli 6 milijonov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Očitno bom moral še enkrat ponoviti tisto, kar sem že zadnjič ponovil. Namreč, v tem tednu je bilo toliko dvoličnosti in toliko hinavščine, da mi je bilo že res malo slabo. Poglejte, mi z zakonom govorimo, kako bomo naredili vse super in fajn za slovenske ladjarje, da bomo izenačili davke s tretjimi državami, da ne bodo ladjarji hodili v tretje države in se prijavili pod - ne vem - panamsko ali drugo zastavo, ampak v isti sapi pa nam daste kolego, poslanskega kolego Srečka Prijatelja pa ne zaradi njega, na sploh govorim na sodišče zato, ker je v imenu slovenskega naroda opozoril na sum korupcije, kraje in kaznivega dejanja odtujevanja slovenske lastnine. Splošna plovba, zgodba je popolnoma jasna. Bila je slovenska last. Kupil jo je nekdo, ki je bil nemški državljan, in jo takoj, malo kasneje, ne takoj, prodal nazaj Slovencem, verjetno da ne za isti denar. In sedaj, ko jo imamo Slovenci, je spet najel verjetno že še za manjši denar te iste ladje, ki jih fino prodaja tujim firmam in vozijo pod tujimi firmami in fino služi ta gospod. Fino služi denarje na račun te države. Mi pa delamo sedaj iz tega zakona, kako smo pošteni do slovenskih ladjarjev. Jaz sem takoj za ta zakon, ampak na žalost slovenske ladjarje ste pa prodali, gospe in gospodje. Prodali ste jih, prodali, pokradeni so. Trdim in tako to je. Zaradi tega v Slovenski nacionalni stranki takšen dvoličen zakon, s katerim se hvalite, kako pomagate ladjarjem, ki jih ni, kako jim pomagate. Vi jim kar pomagajte, samo prinesite mi spisek. Na eno ladja sem bil še posebej ponosen. Ko smo bili še mlajši, smo poslušali na radiu, ladjo Trbovlje je plula tam in tam in so mornarji pozdravljali Slovenke in Slovence. Ni več tega pozdravljanja, ladje Trbovlje tudi ne. Razrezali so jo v Singapurju. Komu? Tej ladji vi dajete ta zakon. Sram naj vas bo za to dvoličnost. Povedal sem, da v imenu Slovenske nacionalne stranke tak zakon, tak dvoličen zakon ne bomo podprli.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Gre za vprašanje oziroma pobudo, ki jo postavlja dejansko pet pomurskih poslancev, se pravi, ne gre za pobudo ene politične opcije, ampak gre za pobudo regije. Gre za vprašanje uvedbe programov Fizioterapija in Zdravstvena nega v Murski Soboti, na katere se je že do danes prijavilo preko 300 kandidatov, kar izpolnjuje in potrjuje izjemen interes. Akreditirana institucija Evropsko središče Maribor je pripravila vse strokovne podlage za eventualno uvedbo teh dveh programov. Potrebe so izkazane, razvoj visokošolskega središča in konjunkturnih študijskih programov, lociranih v Murski Soboti, ima več vidikov: socialni vidik, možnost študija mnogim iz regije, ki sicer te priložnosti ne bi imeli, priložnost za prekvalifikacijo in dokvalifikacijo mlajših ob ukinjanju delovno intenzivne industrije, kadrovski razvoj v funkciji gospodarskega razvoja zdraviliškega turizma in zdravstveno-socialne oskrbe, večje možnosti zaposlitve, vsestranskega razvojnega vzgona za regijo, izpolnitve vrzeli deficitarnih poklicev. Toda ključno vprašanje, ki se postavlja, je, kako sofinancirati redni študij. Odgovor je samo koncesija od razpisanih vsaj 60 študentov v vsaki skupini, to je 120 rednih študentov. Programa v Murski Soboti imata številne primerjalne prednosti pred mnogimi drugimi programi. Pobuda gre v skladu s strateškimi cilji in konceptom razvoja regije, da jo potegnemo iz tega žalostno hudega stanja nerazvitosti. Po vseh kazateljih namreč zaostajamo v pomurski regiji po izobraževalni strukturi, po gospodarskem razvoju in po socialni problematiki. Demografski trendi gibanja so tako negativni, da smatramo, da bi, recimo, uvedba takšnih programov prispevala na mnogih drugih področjih in bila v skladu z osnovno iniciativo sveta regije, da na vsak način moramo to stanje spremeniti na bolje, se pravi nekje vsaj približati enemu slovenskemu povprečju glede razvoja regije. H
Spoštovani! Osnovni zakon o izvajanju rejniške dejavnosti je bil sprejet pred 10 leti. Namen zakona je bil zagotoviti kvalitetno izvajanje rejniške dejavnosti s sistemsko ureditvijo. V 10-letnem obdobju pa so se pokazale nekatere pomanjkljivosti, ki so terjale tako vsebinske spremembe kot tudi dopolnitve sistema izvajanja rejniške dejavnosti. Vsebinske spremembe zakona so tako sprememba izraza "rejenec" v izraz "otrok", saj se tako otroka kot osebo postavlja v ospredje. Natančneje in sistematično se urejajo nekatera vprašanja, ki se nanašajo na izvajanje rejniške dejavnosti, tako da se natančneje opredeli pogoje za pridobitev dovoljenja in smiselno širijo določbe glede osnovnih dolžnosti rejnika. Uvaja se možnost izredne pridobitve dovoljenja za izvajanje rejniške dejavnosti osebi, ki ni kandidirala po predpisanem postopku in ki ni otrokov sorodnik, v določenih posebnih okoliščinah. Dodan je nov pogoj, da rejnik ne more biti oseba, ki je bila pravnomočno obsojena. K temu členu je vložen amandma, ki te omejitve še dodatno širi. V zakonu je natančneje opredeljen pogoj za ukinitev oziroma odvzem dovoljenja. Dopolnjujejo se določbe glede normativa pri izvajanju rejniške dejavnosti kot poklica. Smiselno se širijo določbe glede osnovnih dolžnosti osebe, ki izvaja rejniško dejavnost. Na področju usposabljanja oseb, ki izvajajo rejniško dejavnost, se povečuje število ur obveznega usposabljanja. Omejuje se dolžina bivanja osebe v rejništvu do najdlje 26. leta. Zaradi lažjega izvajanja rejniške dejavnosti se predlagajo spremembe glede prenehanja rejniške pogodbe iz razloga odpovedi in razveze. Spreminja se vsebina rejnine, tako da se dodatno uvaja enkratni prejemek ob namestitvi otroka ter ukinja možnost dviga višine materialnih stroškov iz razloga namestitve otroka, ki po sedanji ureditvi ni posebej časovno omejena. Ker se v zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvajanju rejniške dejavnosti rešujejo poglavitni problemi oziroma vprašanja na tem področju in ker se bodo