EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Gospod minister, drage kolegice in kolegi! Dozdeva se, da vlada gospoda Janše in večji del koalicije ni naklonjen Primorski, saj ji v zadnjem letu vseskozi zadaja udarce. Naj omenim samo dve regiji namesto treh, politične kadrovske čistke v luki Koper v Intereuropi, zavlačevanje z drugim tirom, zaviranje nekaterih turističnih projektov in še bi lahko naštevali. Zato je pričujoči predlog zakona osvežujoč in optimističen, saj gre za pomoč primorski univerzi, univerzi, instituciji, katero je naš poslanski klub oziroma <PARTY> vseskozi podpirala in nenazadnje ga podpiram tudi sam in se že nekaj časa prizadevam, da bi tudi Fakulteta za pomorstvo in promet, ki je v Portorožu prešla iz Univerze v Ljubljani na Univerzo na Primorskem. Republika Slovenija daje poroštvo za obveznost iz naslova kreditov, ki jih bo Univerza na Primorskem najela za sofinanciranje, razširitve in posodobitve prostorskih pogojev in tehnološke opremljenosti, in sicer do skupne višine glavnic v znesku ene milijarde in pol s pripadajočimi obrestmi in stroški kreditov. Ta sredstva univerza najame za sofinanciranje projektov, ki jih določa zakon o temeljnih razvojnih programih na področju izobraževanja in znanosti v letih 2003 do 2008 po predhodnem soglasju ministrstva pristojnega za visoko šolstvo. V naši poslanski skupini podpiramo ta zakon, vendar s pripombo, da bi morala vlada ta sredstva zagotoviti v proračunu, ki je nedvomno cenejši vir financiranja. Ker pa imajo v proračunu prioritete na primer policija ali vojska, teh sredstev ni najti v proračunu. In zanimivo je, da se podoben koncept takšnega financiranja kaže tudi na drugih področjih, ravno malo prej smo končali z odborom za promet, kjer smo odločali o poroštvu za gradnjo avtocest v višini 1 milijarde evrov. In če vam ta podatek kaj dosti ne pove, naj povem tako, gre za 679,6% več sredstev iz naslova kreditov, namesto iz proračuna in po izračunih in po mnenju instituta za ekonomske vede pravne fakultete naj bi
Hvala lepa za besedo. No, pravzaprav 16. člen razgali celotno zadevo. Tukaj se začne v bistvu s tistim, na kar so ljudje oziroma smo ljudje najbolj občutljivi. V Poslanski skupini <PARTY> smo predlagali črtanje člena, čeprav smo na odboru s strani Zakonodajno-pravne službe bili poučeni, da stvari niso usklajene, a ne glede na to ima naš predlog eno temeljno sporočilo. Ne delajte tega, kajti, ko bo začel veljati ta zakon in ko bodo železničarji začeli z realizacijo ali pa implementacijo 16. člena, se bodo pravzaprav težave začele. Sistem Slovenskih železnic je tehnično, tehnološko tako zapleten, tako povezan, da si s težavo zamišljamo, da je to mogoče narediti v teh rokih, ki jih tukaj 16. člen določa. In sicer, pod številko 1: Agencija v roku šestih mesecev od uveljavitve tega zakona od Slovenskih železnic d.o.o. prevzame dela in naloge zaračunavanja uporabnine ter zaposlene, ki na Slovenskih železnicah opravljajo ta dela in naloge. Bil je na Odboru za promet, ko smo to obravnavali, tudi predstavnik Slovenskih železnic, ki je določene stvari želel pojasniti, da stvari niso tako enoznačne, da stvari niso tako preproste, da so stvari zelo zapletene, pa če že ne gre zgolj za premestitev določenega števila železničarjev, saj jih je vendar 10.000 in nekaj v sistemu, pa se verjetno ne bo nikjer poznalo, če bi 10, 15 odselili iz Ljubljane v Maribor. Pozdravljam, naj Maribor dobi še nekaj več, če to v skupni masi nekaj pomeni. Vendar, ko pogledam interes Slovenskih železnic, je to daleč od tistega, kar bi si želeli tako železničarji kot mi v <PARTY>, ki smo pravzaprav predlagali, da se to ne bi zgodilo oziroma da se predloga zakona ne sprejme. V drugem odstavku 16. člena piše: "Zaposlenim iz prejšnjega odstavka se zaradi spremembe delodajalca pravice in obveznosti in iz delovnega razmerja." določijo v skladu z določbami zakona, ki ureja delovna razmerja. Saj veste, če bi sedaj nazorno postavili ta sistem in pa te konkretne ljudi, ki izhajajo iz določene branže znotraj siste
Spoštovani predstavniki Vlade, cenjeni kolegice in kolegi poslanci, spoštovani gostje, državljanke in državljani. Letos bomo obeležili obletnice številnih dogodkov, ki so se zgodili pred 20. leti. Leto 1990 je bilo za našo osamosvojitev in demokratizacijo odločilno in prelomno. V tem letu se je zgodilo mnogo bolj ali manj odmevnih dogodkov, verjamem pa, da so vsi pomembno vplivali na razvoj in potek procesa osamosvajanja in da brez teh procesov danes, verjetno, ne bi imeli lastne države. Pred 20. leti, 7. in 8. marca 1990, so bili v slovenski republiški ustavi sprejeti amandmaji, ki so pomembno zaznamovali nadaljnjo pot osamosvajanja. Zato mi dovolite, da spregovorim nekaj besed. Konec 80. let je val demokratizacije zajel tudi Slovenijo, ki je v tem času doživela in doživljala korenite družbene in politične spremembe. Večnacionalna jugoslovanska država se je zaradi nakopičenih gospodarskih problemov, zaostrenih medrepubliških odnosov znašla v hudi politični, gospodarski ter socialni krizi. Povezave med republikami so začele slabeti in so postajale ohlapnejše. V ospredje so namesto povezovalnih elementov vse bolj vstopali razdruževalni dejavniki ter krhali mednacionalno in politično ravnovesje. Politične posledice padca Berlinskega zidu so tudi pri nas okrepile ideje o samostojnem odločanju, o demokraciji, političnem pluralizmu in morebitni neodvisni državi. Tako okrepljena samozavest slovenskega naroda se je začela izražati tudi v vse odločnejših zahtevah po drugačni državni ureditvi, ki bi Sloveniji omogočila večjo neodvisnost in samostojnost pri odločanju o lastni usodi in prihodnosti. Samostojnejše urejanje lastnih zadev, pa je zahtevala ustrezno pravno podlago. Zato je Skupščina Socialistične republike Slovenije 7. in 8. marca 1990 sprejela amandmaje k republiški ustavi, ki so bistveno spremenili notranjo ustavno ureditev takratne Republike Slovenije. Četudi te spremembe niso neposredno posegle na področje odnosov v federaciji, so pa pomembno vplivale na nadaljn
V 9. členu, tako kot so v drugem odstavku zapisani pogoji, bi človek seveda rekel; dobro, saj za izvajanje nekih specialnih nalog inovativnega okolja, predvsem programa inovativnega okolja, je potrebna neka izvedenost, neka praksa, mednarodna primerljivost in tako naprej. Če pa pogledamo definicijo teh subjektov inovativnega okolja, kot je zapisana v 3. členu, se mi zdi, da bi vendarle kazalo podpreti naš amandma in priznati tudi to možnost, da nekdo, ki ima enoletno prakso, da je lahko tudi inovativen, morda še celo bolj, kot nekdo drug, ki že 10 let to počne. Tako bi se jaz tudi zavzemal za to, da skušamo nekako čim bolj ublažiti pogoje, ker inovacije vendarle niso nekaj, kar se zgodi na osnovi nekih dolgoletnih izkušenj. To se lahko zgodi čisto slučajno, lahko se zgodi, ne vem, nekomu, ki ima silno bogato zasebno izkušnjo in se odloči da bo šel v podjetništvo in človek, ki je ekspert na področju, denimo gre v podjetništvo, naredi inkubator, ne vem kaj, ampak ker še ni dve leti, mu ne bomo dali nič, ker je formalno pogoj dve leti. Je pa lahko posameznik, ki je ekspert. Zato se mi zdi, da smo tu malo preveč trdi in bi zato res apeliral na to, da nekako ublažimo te pogoje. Gospe ministrici se bo mogoče čudno zdelo, da jaz kot univerzitetni profesor polemiziram z zadnjo alineo, "imajo mednarodno primerljive reference". Seveda je pomembno, da imamo mednarodno primerljive reference, ampak v tem primeru jaz ne bi vztrajal pri tej alinei, kajti to je dokazljivo na različne načine, ki so lahko zelo ohlapni. Nekdo se bo ponašal z izredno obsežnimi mednarodnimi referencami, ampak v življenju pa nebo nič naredil. Če smem dati en zelo - se oproščam v naprej - mogoče neprimeren sufijski izrek, ki pravi, da osel, obložen s knjigami, še ni intelektualec. Njemu je vseeno, če tovori polena ali knjige. Se pravi, človek mora nekaj pokazati. Ima znanje in nekaj pokaže in dajmo mu omogočiti, da to znanje pokaže. In v zakon uvajajo čim manj omejitev, ki ovirajo sposobne ljudi, da bi se
Hvala še enkrat za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovana predstavnika Vlade, spoštovani kolegice in kolegi! Področje graditve objektov ureja Gradbeni zakon, ki se je začel uporabljati leta 2018. Zakon je neločljivo povezan z zakonodajo na področju prostora, zato se pomanjkljivosti prostorske zakonodaje nujno odražajo tudi na področju graditve. Malo po sprejetju gradbenega zakona je Ustavno sodišče Republike Slovenije ugotovilo, da sta dva člena prejšnjega zakona o graditvi objektov neustavna in je odredilo, da mora Državni zbor ugotovljeno protiustavnost odpraviti. Gradbeni zakon, ki je začel veljati 1. 6. 2018 žal omenjene neustavnosti ni odpravil, zato imamo sedaj na mizi zakon, ki to problematiko rešuje. Tako je eno od poglavitnih rešitev predloga novega gradbenega zakona, da bo pred odstranitvijo nelegalnega objekta, ki posamezniku predstavlja dom pristojno sodišče prisodilo o sorazmernosti posega v pravico do spoštovanje doma. Šele, če bo sodišče ugotovilo, da ne gre za dom bo lahko pristojni inšpektor opravil izvršbo to je odstranitev nelegalnega objekta. V nasprotnem primeru pa bo inšpektor za pet let moral odložiti ukrep odstranitve objekta, s čimer bo sledil odločbi Ustavnega sodišča. V mesecu oktobru 2018 je Ministrstvo za okolje in prostor na temo izvajanja nove prostorske in gradbene zakonodaje izvedlo anketo, ki je bila namenjena strokovni in splošni javnosti. Stroka in številni deležniki urejanja prostora so opozorili na določene pomanjkljivosti gradbenega zakona, ki jih nov predlog zakona odpravlja. Tako so v zakonu uvaja pojem manjše rekonstrukcije, ki bo premestila vrzel med vzdrževanimi deli in rekonstrukcijo in pri kateri se bodo lahko dela izvajala zgolj na podlagi prijave začetka gradnje. V Novi Sloveniji pozdravljamo, da se nabor začasnih objektov širi tudi na objekte v primeru izrednih razmer ter skladiščne stavbe za dopolnitev obstoječe dejavnosti znotraj industrijskih in prometnih območij. Prav tako v primeru naravnih nesreč recimo v
Hvala lepa za besedo. Posebej lep pozdrav državnemu sekretarju gospodu Živkoviču zato, ker je zdravstvo njemu nekako bližja tema. Sedaj bi rad govoril o tem in je fino, da je tu. Na Ministrstvu za finance imate zelo radi številke, tako kot, recimo, kirurg skalpel. Za skalpelom je res pogosto pacient, ampak tudi za temi številkami je vsebina. Na področju zdravstva se ravno tako vse skupaj konča pri pacientu, kakorkoli se gleda samo matematično. Vemo, kakšna je situacija v zdravstvu. V tem trenutku govorimo o nekem finančnem potopu, skoraj vse bolnišnice so v izgubi. Tretjina zdravstvenih domov, katera še lani ni bila, je v izgubi, zdravstvena blagajna je prazna. Ta proračun ne odraža, da bi ta problem zaznal. Povedano drugače, verjetno imate neke druge rešitve, ker včasih se je iz proračuna nekako kompenziralo te izgube in dajalo finančne injekcije tam, kjer je bilo to potrebno. Če gremo nazaj k številkam, bi povedal, da preko trošarin na tobak, alkohol letno dobite okoli 440 milijonov v proračun. Iz Zavoda za zdravstveno zavarovanje, iz naslova DDV, dohodnine, specializacij in terciarja se proračun oplemeniti še dodatno za 300 milijonov evrov. Torej, okoli 740 milijonov evrov pride v proračun s področja zdravja. Ven ste za leto 2013 pripravljeni dati 111 milijonov, za leto 2014 pa 104 milijone. Pri tej številki bi, glede na to, kar sem danes poslušal od nekaterih koalicijskih poslancev, rad poudaril to, da povišanje za 54 milijonov nima nobene praktične vrednosti. V bistvu ne gre za povišanje, ampak samo vračate tisto, kar ste z rebalansom enkrat odvzeli. Ampak, problem ni v tem. Poglejmo, kam ta denar sploh gre. Za nedokončane investicije, kar je dobro, ker so res nedokončane in se evropska sredstva ne bi mogla črpati, če se denar ne nameni za to. Namenja se tudi, zanimivo, za revščino. Predvidevate, da bo revščine naslednje leto več, ker je verjetno res. Več denarja je namenjenega za zdravstveno varstvo nezavarovanih in socialno ogroženih. Ni pa namenjeno več dena
Hvala lepa. Oblast oziroma ljudje, ki imajo v rokah oblast v Sloveniji, je skorumpirana do konca in ta Samo hočem obrazložiti, da ta korupcija sega tudi do gospoda Jelinčiča Plemenitega, kjer so napisali tako dolgo obtožnico za tako nepomembno stvar, kajti lovke vseh teh vpletenih v ohranjanja oblasti in korupcije so dolge. Jaz bom to dokazal, ker imam dokumentacijo, ob prvi priliki, ko mi boste to dopustili. Zato bom seveda v tem primeru gospoda Jelinčiča Plemenitega podprl in mislim, da za tako banalne stvari ga res ni potrebno obsojati. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Predlog odloka o upravljanju s kapitalsko naložbo Republike Slovenije Novi Ljubljanski banki je zelo preprost, pa vendar se tudi sam sprašujem, ali v tej državi ustavna ureditev upravljanja države in delitve oblasti ne pomeni ničesar več, ali se z dajanjem brezpogojnih pooblastil Vladi Republike Slovenije ne oddaljujemo od osnovnih načel demokracije. Če parlament ne bo več regulator vodenja države, potem so tudi upravičeni dvomi in ocene, kaj poslanci sploh počnemo tukaj. Ne morem se strinjati z mnenjem, da nam ustreza samo še pot biti informiran – celo iz časopisov, medtem pa čakati in prepustiti vse odločitve le ozki pečici ljudi. To je neodgovorno in nedopustno, zato menim, da tudi sprejetje tega odloka ni naša in ni prava pot. Popravni izpiti pa bodo vse težji ali pa jih sploh ne bo več. Hvala.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni vsi prisotni v dvorani! V obravnavi imamo predlog zakona o Radioteleviziji Slovenija po rednem postopku, za kar smo se zavzemali v Novi Sloveniji. Po tej splošni obravnavi sicer na izredni seji bo javna predstavitev mnenj, ki sicer traja že več kot deset let, in šele nato bo pripravljena dokončna verzija zakona. Popolnoma odveč so torej pretirane polemike, kajti časa za argumentirane popravke zakona bo dovolj. Predlaganemu zakonu posvečamo v Novi Sloveniji veliko pozornost, tako kot tudi vsa zainteresirana javnost. RTV je izredno pomembna institucija za slovenski narod, zato je toliko bolj pomembno, da je njeno delovanje v skladu z zakonskimi predpisi in evropskimi normami. Ker je to javni zavod, mora delovati tako v programsko kot finančno korist davkoplačevalcev, naročnikov. Informirati in izobraževati mora Slovence doma in po svetu, narodne slovenske manjšine, madžarsko in italijansko manjšino pri nas, kot tudi tujo javnost. RTV mora zagotoviti za vse te skupine televizijske in radijske programe kot tudi večjo pokritost, slišnost in vidnost kot do sedaj. Poleg dveh nacionalnih programov uvajamo še tretjega, ki bo namenjen prenosu državnih sej kot vsem aktivnostim parlamenta. Podpiramo, da se seje prenašajo v celoti. Volivci imajo pravico in željo, da so informirani o zakonodajni oblasti v celoti in ne samo o izrednih sejah državnega zbora ali tistemu delu politike, ki je za določeno peščico ljudi zanimiva. Prenos sej je omogočen v državah članicah Evropske unije in državljani lahko spremljajo seje, seveda če to želijo. Sicer pa bi to vprašanje že davno moralo biti razrešeno, saj televizijo plačujejo vsi v tej državi. To je bila tudi zahteva prejšnje opozicije in upamo, da tako pričakuje tudi sedanja opozicija. Svet RTV nadomeščamo s programskim svetom, le-ta bo 29-članski. V njem ne bomo mogli biti politiki in visoki državni uslužbenci, nam je v stop s tem zakonom onemogočen. Verodostojno ga bodo zastopali ljudje, ki so se s svo
Hvala lepa, podpredsednica. Spoštovane poslanske kolegice in kolegi! Pred letom in pol smo v naši poslanski skupini verjeli v dober namen te parlamentarne preiskave. Ob njeni ustanovitvi smo jasno povedali, da se zavedamo razsežnosti posledic epidemije covida-19, ki je močno zaznamovala naša življenja, naše gospodarstvo, izobraževalni sistem, predvsem pa je zelo hudo bremenila naše zdravstvo. Zdravstveno varstvo oziroma zmogljiv ter vsem dostopen zdravstveni sistem pa je ustavno varovana kategorija. Temu ustavnemu načelo so sledili ukrepi, ki jih je za zajezitev epidemije in omilitev njenih posledic sprejemala vlada. Več kot dveletno obdobje je bilo zaznamovano s številnimi pobudami za oceno ustavnosti nekaterih vladnih odlokov. Njihov skupni imenovalec so bili predvsem politično motivirani očitki o neupravičenem omejevanju pravic in svoboščin, ki jim Ustavno sodišče praviloma ni pritrdilo. Tako je v odločitvi avgusta 2020 presodilo, da je bil z uvedbo omejitve gibanja na občino prebivališča zasledovan ustavno dopusten cilj, to je zajezitev in obvladovanje širjenja nalezljive bolezni ter s tem varstvo zdravja in življenja ljudi. Leto kasneje je Ustavno sodišče ugotovilo ustavno neskladnost določil zakona o nalezljivih boleznih glede ureditve omejitev gibanja in zbiranja, vendar te zakonske podlage za vladne odloke ni odpravilo, zato da bi ustrezno zavarovalo zdravje in življenja ljudi. Na Ustavnem sodišču je bil nato izpodbijan tudi tako imenovan PCT pogoj, a tudi ta neuspešno. Te primere navajamo zato, ker je že Ustavno sodišče potrdilo, da je bil cilj vladnih ukrepov vedno usmerjen k obvladovanju in zamejevanju širjenja epidemije, v okviru katerih ni bilo neupravičenega omejevanja pravic in svoboščin. S tem je evidentno ovržena ena od glavnih hipotez te preiskovalne komisije. Ob tem pa velja poudariti, da Državni zbor kot zakonodajalec oziroma preiskovalna komisija kot instrument za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij nista pristojna za pre
Hvala za besedo. Tudi sam se ne strinjam s takšnim predlogom amandmaja, se pa strinjam z ugotovitvijo, kako katastrofalno slab je zakon o firnanciranju občin. Še bolj pa me je zaskrbeo izvajanje predstavnice ministrstva za finance, ki je dejala, da je to začasna rešitev. Ko se sliši, da je začasa rešitev, se tudi ve, da bo takšna rešitev še dolgo čakala nanjo in na ta način lahko sprejemamo tudi takšen amandma, ki bo dal vladi bianco možnost, da metodologijo sprejme takšno, da bodo občine tudi razdeljene med prave, neprave, naše, vaše. Zato mislim, da je to veliko bianco pooblastilo vladi in zagotovo ni dobro.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani državni sekretar s sodelavko! Kot vemo je poglavitni cilj zakona, ki ga danes obravnavamo izboljšanje zdravja ljudi in okolja s preventivnim zmanjševanjem možnih vplivov nevarnih kemikalij na zdravje ljudi in okolja. En Zakon o kemikalijah je bil, kot smo danes že slišali, sprejet leta 1999, dopolnjen potem leta 2003. Vzpostavlja sistem, ki omogoča izvajanje evropske kemijske zakonodaje, uvaja pa tudi nekaj nacionalnih postopkov, zavarovanje zdravja in okolja pred temi nevarnimi kemikalijami in ta sprememba Zakona o kemikalijah, ki jo danes obravnavamo je predvsem posledica sprememb evropske zakonodaje, ki se mora ustrezno odražati tudi v nacionalni zakonodaji. Predlagane spremembe v bistvu harmonizirajo slovensko zakonodajo, pri tem pa je potrebno črtati nekaj določb, ki so v nasprotju z uredbo RICH ali pa podvajajo obvezne zavezance, pri čemer gre predvsem za črtanje poglavja, prijavljanje novih snovi in pa spremembo 30. člena. Seveda je cilj tega zakona tudi varno skladiščenje kemikalij in pa tudi ustrezna gradnja objektov, ki zagotavljajo kemijsko varnost, pri čemer pa je potrebno zasledovati tudi celovito presojo posledic, ki bi jih predvideni poseg lahko imel na okolje. Vključno z morebitnimi negativnimi posledicami, ki jih nevarne kemikalije lahko povzročijo. Uvaja se tudi biomonitoring, ki ga zakon definira kot monitoring prisotnosti kemikalij in njihovih razgradnih produktov v ljudeh in organizmih. Je pa to pomembno zaradi tega ker je Slovenija močna kot država, ki ima razmeroma močno razvito kemijsko industrijo. Tu je predvsem pomembna farmacevtska industrija in seveda ta biomonitoring ima tudi cilj pridobitve podatkov. Podatkov o dejanskih obremenitvah ljudi in organizmov z nevarnimi kemikalijami in posledično možnostjo ukrepanja, kadar je tovrstna obremenitev prevelika. V Poslanski skupini <PARTY> bomo na podlagi navedenega podrli Predlog sprememb in dopolnitev Zakona o kemikalijah, kateri cilj je izboljšanje zdravja l
Hvala lepa, predsednik. Hvala tudi za vprašanje. Najprej bi rad pojasnil, da častne konzulate odpiramo tam, kjer nimamo veleposlaništev. Treba se je zavedati, da je Slovenija majhna država, ki ima majhno mrežo diplomatsko-konzularnih predstavništev in zato si pomagamo tudi na takšen način, da pokrivamo določene dele sveta s tako imenovanimi častnimi konzulati. Te častne konzulate vodi častni konzul, ki je po navadi državljan države sprejemnice. Po navadi gre za ugledne osebe, ki ne smejo biti kaznovane in ki uživajo zaupanje in ugled. Po navadi gre za nekdanje državniške funkcionarje oziroma gospodarstvenike, iz teh vrst kadrujemo. Glede na to, da to ne povzroča praktično nobenih stroškov, je kar uveljavljen način, kako bolje pokrivati diplomatsko mrežo. Moram povedati, da častni konzul nima statusa uslužbenca Ministrstva za zunanje zadeve, opravlja svoje delo brezplačno in mora priskrbeti, po navadi v prestolnici, ustrezne prostore. Strošek države Slovenije je v tem, da mora zagotoviti tablo z napisom, da gre za častni konzulat, zastavo in pa določene uradne akte, ki imajo ustrezno glavo Republike Slovenije. Zakaj potrebujemo častne konzule? Kaj je pravzaprav vsebina njihovega dela? Gre predvsem za to, da se preko častnih konzulov želi okrepiti politično in gospodarsko sodelovanje, tudi kulturno in znanstveno sodelovanje, so pa zelo dobrodošli v primerih, ko slovenski državljan ali državljanka v tisti državi naleti na kakšno težavo. Treba je vedeti, da ravno Trinidad in Tobago – gre za turistične države, ki so tam na karibskem področju, in lahko, ne vem, v času letovanja pride do poškodb, do smrti. V tem primeru imamo v državi sprejemnici nekoga, ki lahko poskrbi za takšne slovenske državljane. Tudi v primeru, ne vem, kaznivih dejanj ali pa celo pripora, zapora lahko častni konzul stopi neposredno v kontakt. Zakaj smo se odločili za Trinidad in Tobago? Tam nimamo veleposlaništva, ti državi sodita med bolj razvite v karibskem območju, sta članici Združenja karibskih
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Ministrstvu za notranje zadeve z ozirom na to, da vidim, da ministra trenutno ni, postavljam vprašanje, kaj nam lahko poveste o trenutnem pritisku prebežnikov na naše meje. Kakšne so novosti v postavljanju centrov za prebežnike oziroma njihovih lokacijah? In pa kot tretje. Ali smatrate, da so finančna sredstva, namenjena za to, trenutna zadostna in kaj lahko pričakujete v bodoče, ali bodo tudi v letošnjem letu zadostna ali bo potrebno interventno še kaj dodati k temu? Hvala.