EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, spoštovana kolegica. Ohranitev zdravega življenjskega okolja, sprejemanje ukrepov in okoljskih politik, vključevanje Republike Slovenije v evropske mehanizme omejevanja podnebnih sprememb, s katerimi se zoperstavljamo največji globalni grožnji 21. stoletja, so vedno bile prioriteta Poslanske skupine <PARTY>, ne glede na to, ali delujemo kot koalicijska ali opozicijska stranka. Kot koalicijska stranka smo v vladi Marjana Šarca sodelovali pri pripravi trajnostno in okoljsko naravnanega koalicijskega sporazuma in proračunskih dokumentov, potrdili prenovljen celovit nacionalni in energetski sporazum. Kot odraz zavez za vzpostavitev varne, sodobne, stroškovno učinkovite in trajnostne infrastrukture, smo z mrtve točke premaknili gradnjo drugega tira med Divačo in Koprom, pripravili novelo Zakona o prevozih v cestnem prometu, ki je uvedla brezplačni linijski prevoz za upokojence, za starejše od 65 let starosti, invalide, vojne veterane in za dijake in študente, ki imajo status športnika. V luči izvedenih in sprejetih ukrepov smo okoljsko naravnano držo v Poslanski skupini <PARTY> ohranili tudi kot opozicijska stranka in nasprotovali vsem okoljsko škodljivim vladnim predlogom, opozarjali na nedopustnost prevlade interesov kapitala nad interesi zdravega življenjskega okolja in ohranjanja narave in zasledovali cilj previdnostnega načela, ki predstavlja prestop k obvladovanju tveganja v smislu, da se politika oziroma ukrep ne bi smel izvajati, če obstaja kakršnakoli možnost, da bi lahko povzročil škodo javnosti ali okolju, in če o tem zavednem vprašanju, politiki ali ukrepu še ni nobenega znanstvenega soglasja. Aktivnosti v zvezi z ustanovitvijo upravljavca javnega potniškega prometa, kar seveda predstavlja ključno rešitev predlaganim zakonom, so potekale tudi že v času Vlade Marjana Šarca leta 2019. V ta namen je bila pripravljena novela Zakona o prevozih v cestnem prometu, ki je bila poslana v javno obravnavo in je predvidevala ustanovitev javne agencije za potniški p
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Odbor je z dolžnim spoštovanjem obravnaval predlog zakona o temeljnih razvojnih programih na področju izobraževanja, znanosti, vulgo tretji šolski tolar. Zakon ima samo pet členov, amandmaji so bili pa vloženi k naslovu in vsem štirim členom, ostaja neamandmiran samo člen, ki določa veljavnost tega zakona. Ob obravnavi smo obravnavali tudi poročilo odbora za finance in monetarno politiko o finančnih posledicah zakona. Ta zagotavlja, da bo znesek, ki je v 1. členu, ta znesek je pa 167.722.653.000,00, država zmožna v proračunu zagotavljati za izvedbo tega zakona. Razprava se je kasneje nanašala v glavnem na 1. člen in tabele k temu členu. Bili so številni predlogi za vključitev novih investicij, kot je medicinska fakulteta v Mariboru v nastajanju, šole na demografsko ogroženih območjih, fakulteta za elektrotehniko, računalništvo in informatiko, tudi v Mariboru, gimnazije v nastajanju v Slovenskih Konjicah, Idriji, Ptuju in Ljutomeru, srednja šola in center šolskih in obšolskih dejavnosti v Ribnici ter srednja šola na Vrhniki. Predstavljena je bila tudi dilema o ustreznosti razporeditve sredstev med posamezne programe, ali velja to, da vlagamo več v programe in manj v prostor, ali obratno. Vendar se je izkazala potreba, da je zaradi zanemarjenega stanja vlaganja investicij v šolstvo v preteklih desetletjih to razmerje, ki je sedaj v zakonu, ustrezno. Potem je tudi rektor univerze v Ljubljani ugotovil, da zakon ni naklonjen visokemu šolstvu - ne vem, zakaj ne - in da ga bo mogoče realizirati samo do 60%. Omeniti velja tudi, da smo zelo popravili 3. člen zakona, ki nekako ta pritisk na tabelo zmanjšuje. Ta namreč govori, da v spremembah znotraj razvojnega programa investicij na področju izobraževanja in znanosti, v tisti tabeli, o višini potrebnih sredstev, ki jih vsebuje ta razvojni program, odloča ministrstvo, medtem ko pa o spremembah znotraj razvojnega programa odloča vlada Republike Slovenije, kar
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegi in kolegi, dobro jutro oziroma dober dan. Politične stranke so osnovna sestavina parlamentarne demokracije in prosto po Churchillu bi lahko rekli, parlamentarna demokracija sicer ni dober sistem, ima veliko hib, ampak boljšega zaenkrat še človeštvo ni iznašlo. Torej so politične stranke pomemben segment družbe, segment, brez katerega demokracija ne more funkcionirati. Mi imamo Zakon o političnih strankah, ki ni slab. Vsebuje, ureja mnoge stvari, vsebuje mnoge dobre rešitve, je pa dejstvo, da je skupina držav proti korupciji, ki deluje v okviru Sveta Evrope, to je tako imenovani Greco, leta 2007 v svojem poročilu opozorila na nekatere pomanjkljivosti Zakona o političnih strankah in Zakona o volilni in referendumski kampanji. Opozorili so zlasti na netransparentnost pri financiranju in priporočanju političnih strank in dali celo vrsto priporočil, ki do danes še niso bila realizirana. Mi moramo realizirati priporočila Greca, če želimo biti usklajeni s tistim, kar Svet Evrope od nas pričakuje. Torej tudi s tem zakonom rešujemo neke zamude ali pa zaostanke ali pa okostnjake, ki padajo iz dneva v dan iz omar, od izbrisanih, do miražev, regresov javnih uslužbencev, tretje četrtine plačnih nesorazmerij in tako naprej. Vsak dan kakšna pravna napaka iz preteklosti pride na mizo, ki jo moramo, žal, zdaj reševati. Ampak pustimo to. Včeraj, kot veste, sem bil v Strasbourgu na temo izbrisanih in zakon je doživel pozitiven odziv. Tako se vidi, da počasi delamo red in čistimo na vseh področjih. In tudi ta zakon je sestavni del tega. Zakon je glede vseh glavnih rešitev usklajen s Komisijo za preprečevanje korupcije. Zelo smo sodelovali pri pripravi tako s KPK kot Računskim sodiščem, kot dvema glavnima nadzornima institucijama. Nekaj predlogov je še bilo z njihove strani in jih lahko potem skozi amandmaje pripeljemo v drugi obravnavi. Kaj zakon prinaša? Najpomembnejša sprememba je gotovo prepoved financiranja političnih strank s strani podjet
Spoštovano predsedstvo, kolegice in kolegi! Imam proceduralni predlog, da nadaljujemo naše delo, in sicer pri dveh pomembnih organih. Prvi organ je stalna delegacija za parlamentarno skupščino Sveta Evrope. Mislim, da ni poslanke ali poslanca v tej dvorani, ki bi ne vedel, da se je že dvakrat odložila razprava na temo "Varčevalci Ljubljanske banke na Hrvaškem in v Sarajevu". Ta razprava se bo zgodila v roku desetih dni in prav bi bilo, da bi do takrat državni zbor formiral stalno delegacijo in bil tudi ustrezno ekipiran ter tudi opremljen s stališčem državnega zbora, kajti to, da bi razpravljali o kršenju človekovih pravic v Sloveniji, državi Sloveniji in temu državnemu zboru nikakor ne bi koristilo. Drugo, ravno tako pomembno delovno telo je pridružitveni odbor, ki mora skupaj z evropskim parlamentom spremljati prilagajanje Republike Slovenije za sodelovanje v Evropski uniji. Naj vas opozorim na dopis, ki ga imate vsi vodje poslanskih skupin, da je bilo zasedanje ravnokar odpovedano. Imamo proste termine, ki jih je treba rezervirati, vendar predpogoj za to, da bi se sploh lahko začeli pogovarjati z evropskim delom skupnega odbora, je, da formiramo naš del pridružitvenega odbora. O imenih smo se uskladili. Odbor za zunanjo politiko je danes dosegel soglasje o sestavi tako delegacije kot pridružitvenega odbora, potrebujemo samo nadaljevanje Kviaza, ki potrdi sestavo teh dveh teles in o tem odločimo. Če bi se v nadaljevanju pojavile kakršnekoli potrebe ali nova spoznanja, se lahko sestava teh dveh teles tudi dodatno spremeni. Toda z njihovim oblikovanjem bi dosegli proceduralne možnosti, da fiksiramo datume prvega skupnega zasedanja pridružitvenega odbora. Prosim, gospa predsedujoča, da daste moj predlog na glasovanje. Hvala. Dopolnjujem svoj predlog. Predlagam, da prekinemo sejo, da se skliče Kviaz; ali bo to predsednik Kviaza storil ali ne, je stvar njegove odločitve. Vendar prosim, da državni zbor o tem proceduralnem predlogu, ki je dopolnjen, odloča in ga tudi pod
Teh mojih nekaj sekund bi rad izkoristil izključno samo za opravičilo. Jaz se opravičujem mojima kolegoma, gospodu Bogdanu Baroviču in pa Sonji Areh Lavrič, ker prej nisem videl, da mi je ostalo vsega skupaj 25 sekund, kljub temu da sta se onadva pripravila na točko. Bom pa samo še enkrat ponovil, najpomembnejši stavek in končna odločitev, ki mislim, da je v okviru vsake politične opcije najpomembnejša. Torej zaključni stavek: V Nacionalni stranki na tako rešitev, kot jo ponuja vlada Republike Slovenije sama za sebe, ne moremo pristati, zato bomo glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Kot nam je že vsem v tej dvorani znano, so nas poklicni gasilci že pred časom opozorili na neurejene razmere in plačne anomalije. Vlada se je na napoved stavke odzvala s predlogom stavkovnega sporazuma glede ureditve plač oziroma osebnih dohodkov. Sporazum je bil januarja lani obojestransko podpisan, Vlada je nato že marca lani sprejela Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o gasilstvu in ga poslala v obravnavo Državnemu zboru. Z zakonom naj bi se uredila pravica do pridobitve dodatka za stalnost. Predlog zakona ni bil sprejet, ker ga je prehitel zaključek mandata prejšnjega sklica Državnega zbora. Zato danes obravnavamo novelo Zakona o gasilstvu, ki določa, da poklicnim gasilcem, ki opravljajo operativne naloge gasilstva, pripada za vsako začeto leto dela na taki dolžnosti nad 5 let dodatek za stalnost. Po dosedanji ureditvi so bili na podlagi Zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami do tovrstnega dodatka upravičeni šele po preteku 10 let. Hkrati se bo javnemu uslužbencu, ki je premeščen na delo v poklicno gasilsko enoto, za določitev dodatka za stalnost štela tudi delovna doba v organu, iz katerega je premeščen. S sprejetjem te novele bo položaj poklicnih gasilcev glede dodatka za stalnost postal primerljiv z drugimi uniformiranimi poklici, kot so denimo policisti, pripadniki stalne sestave Slovenske vojske in pooblaščene uradne osebe po Zakonu o izvrševanju kazenskih sankcij. Poklicni gasilci pa bodo upravičeni tudi do poračuna nastale razlike pri izplačilu dodatka od 1. januarja 2018 dalje. Glede na te določbe je bil izražen pomislek, kako bodo občine, v katerih so organizirani javni zavodi na področju poklicnega gasilstva, zagotovile ta sredstva za nazaj. Zato smo prisluhnili pripombam in predlogu Skupnosti občin Slovenije ter na Odboru za obrambo sprejeli tudi sklep, s katerim predlagamo Vladi, da prouči možnost refundiranja finančnih sredstev občinam, ki so ustanoviteljice poklicnih g
Hvala. Lep pozdrav vsem skupaj! Seveda imam pri tem amandmaju neko osebno zagato. Sem član komisije za Slovence po svetu in sem tudi podpredsednik te komisije. Vendar pa, je v nekem delu potrebno dopolniti obrazložitev, ki jo je gospod Pukšič podal k temu amandmaju. Saj drži, prav gotovo, da so se sredstva in obseg sredstev v nekaj letih ali pa v desetih letih samostojne Slovenije, ko je bila dana posebna skrb, tudi ustavno posvečena, tako zamejcem, zamejskim Slovencem kot Slovencem, ki so razseljeni po mnogih koncih tega sveta, da so se sredstva resnično zmanjšala. Seveda pa je hkrati treba tudi povedati, da smo vsaj nekajkrat v tej komisiji ugotavljali, da tako državni zbor prek proračuna in seveda predvsem urad za Slovence po svetu pri zunanjem ministrstvu kot tudi ministrstvo za šolstvo in šport ter ministrstvo za kulturo uspevajo na dokaj visoki ravni slediti nalogam, ki si jih je Slovenija tudi ustavno zadala za podporo Slovencem, ki živijo zunaj naših meja. O problematiki zlasti razseljenih Slovencev bomo prav gotovo veliko govorili ob obravnavi resolucije, ki jo je komisija pripravila in bo verjetno v nekaj mesecih tudi v parlamentarni obravnavi in takrat bi kazalo veliko več besed posvetiti tej problematiki. Sam sem tisti, ki močno podpiram in opozarjam na problem Slovencev, ki so ostali ob osamosvojitvi v bistvu brez svoje domovine, v neki tuji državi, čeprav je bila to prej skupna država. Imam pa zagato na drugi strani seveda s tem, o čemer je gospod Švagan govoril. Noben amandma ni samo lep v tistem delu, ko podpira nekaj, kar je spoštljivo in kar je tudi verjetno potrebno. Ti amandmaji tudi jemljejo, in ni samo Trbovlje, ni samo Zagorje, je tudi Senovo, je tudi Kanižarica. To so rudniki, ki participirajo iz tega denarja, in to na programu, ki teče že nekaj let. Ta program se imenuje zapiranje rudnikov in urejanje razmer na teh področjih, kjer se jeeksploatiral premog v korist celotne slovenske države. Zato seveda ne bom mogel tega amandmaja podpreti, ke
V PKP8 spet lahko beremo o stvareh, ki v protikorona delovanju nimajo nikakršnega mesta. Recimo, v PKP8 vlada Janeza Janše reže prispevke v zdravstveno blagajno in s tem obseg sredstev, ki gre za financiranje materiala in storitev v zdravstvu – pa smo sredi epidemije. Prav tako s PKP8 vlada Janeza Janše namerno sili v izplačevanje karseda nizkih plač v gospodarstvu. Seveda so pa tu tudi do 100 tisoč evrov visoke kazni za raznorazne pravne osebe na podlagi nekega akta, ki ga še ni, takrat ko pa bo, pa bosta pod njega podpisana Milan Krek in Janez Janša kot minister za zdravstvo. Kot da imata ti dve osebi še kakršnokoli kredibilnost v Republiki Sloveniji. Hkrati v PKP8 ni stvari, ki bi tam notri nujno morale biti. Delavci študenti – kar 20 tisoč je takih, ki so življenjsko odvisni od študentskega dela – so spet, znova spregledani, ne glede na vse amandmaje, ki smo jih dali v opoziciji. Tu so delavci prekarci, ki delujejo v okviru espejev. Nekateri od njih, zgolj nekateri so deležni temeljnega dohodka in, spet zgolj nekateri, so od tega temeljnega dohodka spet zmožni preživeti, drugim žal višina tega temeljnega dohodka preživetja ne omogoča. In običajni delavci, ki odhajajo na delo tudi, ko so bolni, zaradi tega ker je nadomestilo njihove bolniške nižje od njihove plače in se bojijo zdrsa v revščino. Tudi tem Vlada ne želi pomagati s polnim nadomestilom. Namesto da bi se ukvarjala s socialnimi in zdravstvenimi problemi, pa je samo tekom obravnave PKP8 vlada Janeza Janše počela naslednje: študentom se je odločila zapovedovati in ukazovati, kaj lahko študirajo in česa ne smejo. Danes zjutraj pa me je pozdravila novica, da vladni predstavniki, ministri, tudi stroka na televiziji ne morejo delovati samostojno. »Ein Reich, ein Volk, ein Führer.«
Hvala za besedo, gospod predsednik. Dober dan vsem skupaj! Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in invalide je še pod okriljem prejšnje vlade pristopilo k pripravi novega Zakona o štipendiranju, ker to področje ni bilo sistemsko dobro urejeno. Za podlago je bila uporabljena verzija predloga Zakona o štipendiranju, ki ga je v Državni zbor vložilo preko 5 tisoč volivk in volivcev in gre za zakon, ki ga je pripravila Študentska organizacija. Ta predlog zakona povzema njihove rešitve in upošteva tudi predloge, dane v enomesečni javni obravnavi. Ministrstvo je svoje predloge usklajevalo tudi s Študentsko organizacijo. Na matičnem delovnem telesu je bil zakon ustrezno amandmiran in pred nami je predlog, ki si zasluži vso podporo. Veseli nas, da ta predlog zakona uživa podporo tako koalicije kot opozicije. Dejstvo je, da v Sloveniji potrebujemo sistemski pristop k politiki štipendiranja. Le-ta mora biti urejena celovito in transparentno, če želimo, da bodo finančna sredstva, namenjena šolajoči se populaciji, tudi resnično služila svojemu namenu. V Poslanski skupini <PARTY> menimo, da mora biti politika štipendiranja oblikovana tako, da omogoča lajšanje materialnih zagat, ki danes pestijo velik delež slovenskih družin s šolajočimi se mladostniki, da povezuje šolski sistem s kadrovskimi potrebami gospodarstva ter da nagrajuje in stimulira nadarjenost, pridnost in zavzetost naših mladih potencialov. Ker ta predlog po oceni Poslanske skupine <PARTY> sledi vsemu naštetemu, ga bomo v naši poslanski skupini z veseljem podprli. Pri tem Poslanska skupina <PARTY> še posebej pozdravlja zakon v tistem delu, ko vrača državne štipendije mladoletnim dijakom, ko omogoča sprejemanje več vrst štipendij hkrati, saj le tako lahko rečemo, da so izenačeni dijaki in študenti iz različnih socialnih okolij. Zagotovo pa je ena najpomembnejših reči tudi nova vrsta štipendije, ki spodbuja šolanje za deficitarne poklice. Slednja skupaj z novo ureditvijo kadrovskih štipendij pomeni velik in pr
Spoštovani predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi. Sprejem zakona bi res povzročil diskriminatornost do ostalih obrtnikov in njihovo neenakopravnost obravnavanja. Sprejetje bi pomenilo tudi nelojalno konkurenco med njimi, in bi predvsem tisti, ki bi presegli cenzus, in tisti, ki ga ne bi, bi bili upravičeni do financiranja socialnih pravic. Je pa res, da je iz gradiva zaslediti, da nobena od navedenih držav nima točno oblikovane zakonodaje, kot predlagatelji pravijo, in bi seveda na nek način omogočila pravice do financiranja iz socialnega ali državnega proračuna. Gospodarsko ministrstvo tudi ni zadolženo za sprejemanje dohodkovnih prispevkov oziroma njihovo prekoračitev, če bi prišlo do vračila, za to, vemo, da je Durs. Ne bi želel biti predolg in bi pozval vse, predvsem pa branžna združenja, Obrtno zbornico in vse ostale, da se zakon dodela in da se na nek način zagotovi enakost med obrtniki. Prav je, in pritrjujem tistim, da naj bi se pripravil predvsem zaščitni zakon za domačo in umetno obrt. To bi bil napredek v smislu rokodelnosti v Sloveniji in seveda nasploh teh predstavitev, ki jih imamo. Zato lahko v kratkem rečem, da Poslanska skupina <PARTY> ugotavlja, da je predlog zakona neprimeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Spoštovani gospod minister, gospe poslanke in poslanci, lepo pozdravljeni! Pred nami je novela Zakona o cestah, katere glavni namen je prenos direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2010/40 Evropske unije v slovenski pravni red ter izboljšanje operativnosti zakona na področjih gradnje in obnove cest. Celovito pa se ureja tudi status nacionalnega centra za upravljanje prometa. Večji del Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o cestah se nanaša na prenos evropske direktive, ki vzpostavlja okvire za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov, na kratko ITS, v cestnem prometu. S to direktivo se namreč vzpostavljajo pogoji za prevzem specifikacij o storitvah oziroma aplikacijah inteligentnih prometnih sistemov ITS v cestnem z vmesniki do drugih vrst prevoza. Direktiva državam članicam ne nalaga uvedbe aplikacij in storitev ITS na svojem ozemlju, pač pa le določa, da mora biti morebitno uvajanje le-teh v skladu s temi specifikacijami, ki jih bo izdajala Evropska komisija. S predlaganim zakonom se zato želi doseči, da s specifikacijami razvijejo pravni učinki, po katerih se je treba obvezno ravnati pri uvajanju ukrepov ITS. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo prepričani, da ITS in njihovo uvajanje v realne prometne tokove nedvomno predstavlja velik potencial za razvoj prometa na evropski celini, predvsem kar se tiče izboljšanja varnosti udeležencev v prometu ter zmanjšanja vplivov na okolje. Izpostaviti je treba tudi, da predlagani zakon ne prinaša nobenih finančnih posledic, le-te bodo nastale v prihodnosti z uvajanjem aplikacij in storitev ITS. Pomembno se nam zdi tudi dejstvo, da se bodo lahko države članice, tudi Slovenija, povsem samostojno odločale, kdaj in na kakšen način bodo uvajale te aplikacije in storitve, s čimer bodo lahko implementacijo teh sistemov lažje prilagajale svojim finančnim zmožnostim. Kot je že bilo rečeno, se drugi del predlagane novele Zakona o cestah nanaša na nekatere spremembe, za katere se je na podlagi izvajanja za
Hvala. Lep pozdrav vsem! Predlagatelj navaja, da se s predlogom novele zakona v slovenski pravni red prenaša Direktiva 214/55 Evropskega parlamenta in Sveta o izdajanju elektronskih računov pri javnem naročanju, v skladu s katero lahko izdajatelji pošiljajo elektronske račune skladno z evropskim standardom za izdajanje elektronskih računov prejemnikom v katerikoli državi članici EU. S to novelo naj bi po mnenju predlagatelja prišlo do izboljšanja konkurenčnosti in pravne varnosti gospodarskih subjektov ter odprave administrativnih, pravnih in tehničnih ovir, ki nastajajo zaradi nezdružljivosti nacionalnih standardov in predpisov držav članic Evropske unije, ki ureja izdajanje elektronskih računov. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke omenjenemu zakonu ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj je na 11. nujni seji 9. februarja 2010 obravnaval Predlog priporočila v zvezi z neobjavljenimi javnimi razpisi Službe Vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalno politiko za obdobje 2009-2013, ki ga je Državnemu zboru v okviru zahteve za sklic izredne seje Državnega zbora predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Francem Pukšičem. Odbor je bil pred sejo seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in mnenjem Vlade Republike Slovenije k predlogu priporočila. Odbor se je seznanil tudi z dodatno obrazložitvijo predstavnika predlagateljev zahteve, ki je poudaril, da izhajajo razlogi za sklic izredne seje Državnega zbora iz strahu predlagateljev, da Služba Vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalno politiko ne bo objavila razpisa za obdobje 2012-2013. Menil pa je tudi, da seja Državnega zbora ni bila namenoma sklicana toliko časa, da je Vlada pripravila 5. javni razpis. Izrazil je tudi skrb v zvezi z usodo nerazpisanih sredstev v višini nekaj čez 90 milijonov evrov. Predstavnik predlagateljev je tudi menil, da je državna sekretarka v Službi Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropske zadeve z obvestilom Evropske komisije ustavila dotok evropskih kohezijskih sredstev v državni proračun. Minister dr. Henrik Gjerkeš je odboru pojasnil, da Vlada meni, da je predlog priporočila neutemeljen, ker je Služba Vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalno politiko kot pristojno posredniško telo za izvajanje prioritetne usmeritve razvoja regij v januarju 2006 objavila 3. javni razpis za izbor operacij prednostne usmeritve, razvoj obmejnih območij s Hrvaško in javni poziv za predložitev vlog za sofinanciranje operacij iz naslova "prednostne usmeritve, regionalni razvojni programi, razvojne prioritete in razvoj regij za obdobje 2010-2012". Državna sekretarka v Službi Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropske zadeve
Hvala. Mene res žalosti, glede na to, da sem bil večkrat pri vas na to temo, da še vseeno tukaj neke takšne razlike v tej debati, čeprav smo se tam kar nekaj strinjali. Zdaj berete ta koalicijski sporazum. Jaz v tem koalicijskem sporazumu nikjer ne preberem, da mi kjerkoli zapišemo, da je študentsko delo prekarno delo. Ja, napišemo v prvi točki, da bomo zmanjšali prekarno delo med mladimi in spodbujali sklepanje rednih zaposlitev. Potem pa je naslednja, tri točke za tem, da bomo uredili študentsko delo. Tukaj jaz nikjer ne vidim, da je študentsko delo prekarno delo. Da pa vi govorite, da bi študente redno zaposlili – ja, se strinjam, s tistimi študenti, ki dejansko zavlačujejo študij. Ne vem, če veste, da pri nas traja študij okoli 5, 6 let, se pravi imamo prvo bolonjsko stopnjo, kjer imamo prvi, drugi in tretji letnik ter potem drugo bolonjsko stopnjo, kjer imamo prav tako prvi in drugi letnik. Ne predstavljam si, kako bo nekdo v prvem, drugem ali tretjem letniku bolonjske stopnje se redno zaposlil in pustil študij – potem niti doštudiral ne bo. Če bi potemtakem študentsko delo ukinili. Kar pa pravite glede omejitev, ja, omejitve so že danes. Mislim, da je bil prejšnji teden na odboru sprejet amandma, da bo olajšava do 3 tisoč 500 evrov, kolikor lahko študent zasluži. Vse, kar zasluži nad tem, je obdavčeno. Prav tako pa mislim, da je obdavčena študentska napotnica nad 400 evrov. Govoriti, da je to nek totalni nered, ni ravno resnica. Tokrat imam repliko na kolego Kordiša. Zdaj se bom zadnjič oglasil, ker me že glava boli, ko se ponavljam. Povedal sem vam, da 50 % študentov, ki delajo prek študentske napotnice, opravi manj kot en mesec dela, se pravi zaslužijo manj kot 800 evrov na mesec. Če je teh 50 % več, ne razumem, da govorite, da je to nek sistem, ko vsi delajo ne vem koliko ur. Ne vem, kako lahko trdite, da uradni podatki ZPIZ, ki govorijo, koliko je vplačil, so nerelevantni. Potem so tudi podatki o vseh redno zaposlenih, ki delajo, nerelevantni, koliko zaslu