EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Jaz tega zakona ne bom podprl iz vrste razlogov. Nobeden od naših amandmajev v zadnjem branju ni bil sprejet. Sem že povedal, v enem delu je usmerjen tudi proti samostojnim kulturnikom, potem niste podprli 20. člena, ki pomeni uresničitev tiste nejasnosti in pomanjkljive ureditve, na katero vas je opozarjal minister Keber, za šibke sloje, za upokojence, za tiste, ki si ne morejo plačevati dodatnega zavarovanja. 20. člen, razlagate, kako podpirate reformo, potem je pa amandma in to povozite. Niste se izjasnili glede kapitala, kako je, vas to ne zanima. Niti, da bi povečali to osnovo za vzdrževane člane. Niste podprli, da bi imeli zgledno ureditev glede težko prizadetih oseb v Sloveniji. Humanitarne in dobrodelne organizacije, da bi dali podlago za razvoj nevladnih organizacij, celo zmanjšujete, že tako ali tako je pomanjkljivo, so hendikepirane, ali vi še zmanjšujete, tudi odklanjate rešitve bolj ustreznega urejanja glede stanovanjske gradnje. Glede na to takšnega zakona ne moremo podpreti in tudi državljani niso takega zakona veseli, razen nekaterih izbrancev. Jaz bom glasoval proti temu zakonu.
Hvala lepa za besedo, gospa pospredsednica. Vsekakor v naši poslanski skupini pozdravljamo namen in cilj zakona. Ta je prav gotovo družbeno koristno in potrebno dejanje, in to še posebno velja, če bomo z ukrepi, ki jih zakon predvideva, kakorkoli preventivno ali kurativno vplivali na izboljšanje stanja predvsem pri mladi populaciji prebivalstva. Poleg tega je prav gotovo pričakovati, da bomo z namenom zakona tudi do neke mere zmanjševali absintizem oziroma odsotnost dela, s čimer tudi lahko pozitivno vplivamo na makroekonomsko stanje v državi. Prav gotovo pa ne moremo mimo dejstva, da je prekomerno uživanje alkohola v naši družbi vezano tudi na celo vrsto drugih vzrokov, na katere pa prav gotovo s tem zakonom kaj posebno vplivati ne moremo, potrebno bo pa vsekakor na širokem področju družbenega življenja na to temo tudi vplivati in do nje zavzemati v vsakem trenutku odnos, ki bo stanje izboljševal. Treba pa je nekaj povedati. Kazni prav gotovo niso majhne, potrebne pa so. Predvsem bo potrebno njihovo izvajanje tudi nadzorovati. Zato je potrebno v kar nekaj določilih zakona materijo doreči, tako oblično, kot tudi pomensko, da ne bo dilem, kdaj je možen ukrep in kdaj je bil izrečen ukrep pravilen oziroma da bo določen ukrep v praksi tudi nekako razumljen tako, kot ga predvideva zakon. To pa je mogoče storiti v drugi obravnavi, zato podpiramo, da zakon dobi zeleno luč, da gre v konstruktivno razpravo že na matičnem delovnem telesu v drugi obravnavi. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Se oproščam, da se moram ponovno oglasiti Res nisem razumel, gospod minister, kaj ste hoteli prej povedati. S tem, kar ste pa zdaj povedali, imam pa še večje težave, seveda. Dejansko naš predlog popolnoma poenostavlja stvari. Nismo nič rekli, da naj se izračunajo nove premije, ampak bi pa le pričakoval, da zavarovalnica Triglav, če se ji je enkrat omejilo, unilateralno odstopila, pozavarovalna ustanova v Angliji je odstopila od tega, da jim ne bodo naprej plačevali eno in isto premijo. To ni nobena No, če mi ne bomo zaračunali vsaj tega, kar so prej plačevali, potem pa mi ustvarjamo neko podporo Adrii Airways danes, ki pa resnično ni potrebna. Ali pa prevzemamo neko odgovornost, zato ker jo je že zavarovalnica Triglav nekoliko povišala. To naj se Adria Airways odloči in tako ali tako bomo žezahtevali prej ali slej, da nam razložijo, ker pač delajo z javnimi sredstvi. A vendar - in s tem bi rad končal - mislim, da dejansko ne razumete, kaj sem skušal predlagati. Na noben način, da bi prevzeli neke nove obveznosti, samo tiste, ki že obstajajo, in sicer v enaki meri, kot so bile do sedaj. Torej, ne gre tu za to, da smo proti konkurenčnosti naše Adrie Airways, "au contraire, monsiour", ravno obratno. Gre za to, da naj se obdrži situacija takšna, kot je, da ne bo ravno zdaj država hotela neke profite ustvarjati sama zase, ker smo pač v takem obdobju, ker se riziki smatrajo, da so večji, kot pa so bili pred 11. septembrom. Hvala.
Spoštovani predsedujoči, visoki zbor! Pomanjkanje električne energije je eden od največjih udarcev poleg finančne krize, ki jo lahko doživi sodobno gospodarstvo. Za obdobja industrializacije naprej imamo v bistvu dve obliki tovrstnega pomanjkanja. Tisti, ki smo starejši, se spomnimo, kako je bilo konec 60., v začetku 70. let, ko smo imeli večurne prekinitve dobave električne energije zaradi hitre in nekoordinirane rasti industrije, nastajanja novih tovarn, ki so trošile električno energijo, gradnja elektrarn temu ni sledila. V sodobnem svetu je najbolj slavna kriza pomanjkanja električne energije – ali električni mrk ali "black out", kot mu rečejo tisti, ki berete tudi mednarodno – kalifornijska kriza iz leta 2001. Je posledica tržne regulacije, se pravi uvajanja trga tudi na gospodarjenje z električno energijo, in dejstva, da na trgu ni dovolj intenc, ni dovolj namenov, da bi se vzpostavile dovolj velike kapacitete in slej kot prej pride do pomanjkanja električne energije. Zato se je vstavilo celo vrsto novih regulacijskih mehanizmov, vloge države in podobno, ki skrbijo, da do takih električnih mrkov ne pride. Ko pride do električnega mrka, se namreč ustavi vse; še več kot pri finančni krizi. To sta dve tipični neravnovesji sodobnega gospodarstva. Holding Slovenskih elektrarn je nastal kot odziv Slovenije na uvajanje trga v gospodarjenje z električno energijo v želji, da tudi mi kot konkurenčno sposobni proizvajalci vstopamo na ta trg. V obdobju do sedaj je v glavnem Holding investiral naprej v zmogljivosti, gradil je elektrarne na spodnji Savi, GEN energija vstopi tu kasneje, zgradil je prvo veliko črpalno elektrarno v Avčah in gradil oziroma zgradil je TEŠ 6, ki naj bi zamenjal TEŠ 1, 2 in 3 in deloval bistveno učinkoviteje od dosedanjih blokov 4 in 5. Poraba premoga v TEŠ 6 je tretjino manjša od porabe premoga za isto proizvedeno kilovatno uro električne energije v blokih 4 ali 5. Obratno pa lahko bloka 4 ali 5 ostaneta v rezervi, če zmanjka elektrike pri nas al
Spoštovani prisotni! Hvala za besedo. Novela Zakona o veterinarstvu po oceni naše poslanske skupine prinaša pozitivne rešitve, kajti med zakonskimi rešitvami so določbe, da se skrb za dobrobit živali opredeli kot veterinarska dejavnost, s tem pa postane del javne veterinarske službe. To, da po veljavni zakonodaji ta skrb ni bila opredeljena kot del javne mreže, je oteževalo zagotavljanje strokovne in znanstvene podpore pri izvajanju predpisov s področja dobrobiti živali. Takšne dopolnitve so še posebej dobrodošle v teh sodobnih časih, ko se ljudje vedno bolj zavedamo, da smo mi odgovorni za dobro počutje živali, za njihovo varnost in zdravje, kajti ljudje smo tisti, ki predstavljamo njihov glas in zagovarjamo njihove pravice. Zato nas toliko bolj veseli, da se bosta zaščita živali pred mučenjem in skrb za njihovo dobrobit vključili med veterinarske dejavnosti, ki jih opravlja Nacionalni veterinarski inštitut in za katere se podeli koncesija. Gre za javno veterinarsko službo, ki vključuje znanstvena in strokovna izhodišča v zvezi z dobrobitjo živali, pripravo ter izvedbo ocen tveganj s tega področja. Ker se zavedamo, kakšno odgovorno delo opravljajo veterinarji in da gre pri njihovem delu za posebno specifiko, podpiramo rešitev, da se Veterinarski zbornici dodaja naloga, da sklepa kolektivne pogodbe za dejavnost veterinarstva v imenu zasebnih delodajalcev, podobno kot na področju zdravstva in delovanja Zdravniške zbornice. V veljavni zakonodaji je urejen postopek podelitve koncesije na področju veterinarstva, ni pa urejeno prenehanje pogodbe in odvzem koncesije zaradi nepravilnosti, zato se s to novelo daje pravna podlaga za razmejitev začasnega in trajnega odvzema koncesije zaradi ponavljajočih se kršitev. Hkrati je med zakonske rešitve dodana tudi določba, da pritožba zoper odločbo o odvzemu koncesije ne zadrži izvršitve, saj je v primeru nepravilnosti potrebno takojšnje ukrepanje. V Poslanski skupini Desus smo prepričani, da predlog novele prinaša rešitve, ki bodo
Hvala za besedo, predsedujoči. Pozdravljeni vsi! Odbor za delo, družino, socialne zadeve, invalide je na 37. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o interventnem ukrepu delnega povračila nadomestila plače, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada, s predlogom za obravnavo po nujnem postopku, ki ga je Kolegij predsednika Državnega zbora tudi potrdil. Odboru so bile ob predlogu zakona in mnenju Zakonodajno-pravne službe posredovane tudi številne pripombe in predlogi strokovne in zainteresirane javnosti, med njimi tudi konkretni predlogi za amandmaje odbora. Nekateri predlogi so bili povzeti v predlogih za amandmaje odbora koalicijskih poslanskih skupin, prav tako tudi v predlogih za amandmaje odbora Poslanske skupine Levice. V poslovniškem roku so amandmaje vložile poslanske skupine koalicije. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Predstavnik predlagatelja je predstavil vsebino interventnega zakona, predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je povedala, da ostajajo odprta nekatera vprašanja, med drugim tudi, kaj se šteje kot nadomestilo plače, karantena v času vložitve predloga zakona še ni bila odrejena, nekatere rešitve pa imajo različno stopnjo določenosti opredelitev, kar vpliva na njihovo jasnost in nedvoumnost. V razpravi so članice in člani odbora podprli ukrepe Vlade, saj se zavedajo, da moramo ukrepati takoj. Hitri in usklajeni ukrepi so nujni, zato je tudi opozicija poudarila, da bo podprla predlagane zakonske predloge. Posledice koronavirusa se močno odražajo tudi v gospodarski aktivnosti Slovenije, zlasti v panogah turizma, gostinstva, trgovine in v predelovalnih dejavnostih, v katerih se bo hkrati zmanjšala potreba po delavcih, zato je treba sprejeti nadaljnje ukrepe, s katerimi se bo olajšal položaj gospodarstva in obenem zaščitil položaj zaposlenih. Poudarjeno je bilo, da je treba zaščititi delavce, ne samo kapitala, še posebej pa je bila izpostavljena skr
Hvala za besedo gospod predsednik. Predsednik Vlade, spoštovani kolegi. Zadovoljen sem s predlogom, ki ga je poslal predsednik Vlade. Ta predlog bom podprl. Razumem tudi svoje poslanske kolege na nasprotni strani, da se morajo vendarle v temu trenutku znebiti tistega pelina, ki so ga prinesli s seboj, in je po svoje razumljivo. Nelagodje pa mi povzročajo vsaj tri stvari, ki jih želim omeniti. Nelagodje mi povzroča, ko se današnja stvarnost prikazuje v barvah, ki jih ne more prepoznati noben naš državljan, v rezultatih, ki jih ni. Drugič mi nelagodje povzroča dejstvo, da nekateri kolegi v razpravo dajo zakonske kvalifikacije kaznivih dejanj, ne pomislijo po na prijavitveno dolžnost. Tudi, če se sklicujejo na svojo dolgoletno strokovnost. In tretje, kadar se za politične potrebe množenje osnovnošolskega tipa uporablja z napačnim množencem. Vse to smo v tej razpravi že doživeli. Ker pa želim, da bi Vlada lahko bila čim prej naša nova vlada in da bi se lotila dela. Želim ji veliko uspeha na nadaljnji poti. Hvala lepa.
Hvala, spoštovana gospa podpredsednica. Jaz osebno sem prepričan, da v slovenskem parlamentu ne sme in ne more sedeti nihče – noben poslanka in poslanec –, ki se ne zaveda, da je zanj ključno in najbolj pomembno Republika Slovenije, njena Ustava in vse tisto, kar sodi zraven. In vsi tisti, ki se tega ne zavedajo in tega ne razumejo na tak način, v tem parlamentu nimajo kaj iskati, nimajo kaj iskati. Ta parlament je slovenski, tukaj se govori slovensko, tukaj se zagovarja slovenski narod in vse tiste, ki živijo v Sloveniji, tudi manjšine, ki živijo v Sloveniji. In to je edino merodajno za to državo Republiko Slovenijo. In jaz sem prepričan – in to popolnoma prepričan, da v tem slovenskem parlamentu ne morejo sedeti ljudje, ki jim to ni jasno. Še manj pa, da so na najpomembnejših in ključnih pozicijah v tej državi. Zato, spoštovani, spoštovane; sprašujem vas, spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, ali boste jutri, ko bo znana odločitev Ustavnega sodišča, da se v slovenski parlament vrača gospod Janez Janša, predsednik Slovenske demokratske stranke, ki mu je bil nezakonito odvzet mandat, odstopili? In od vseh tistih, ki ste za takšno odločitev glasovali – Ustavno sodišče, če bo demantiralo to, da je odločitev, ki ste jo vi sprejeli, nezakonita –; od vas pričakujem brezkompromisno, da odstopite. S tem dokažete slovenskemu narodu vašo dostojanstvo in odgovornost do slovenskega ljudstva in tistih, ki so na volitvah glasovali za vas. Glasovali so pa zato, da boste brezkompromisno, odgovorno zagovarjali pravno in vse tisto, kar trdi naša ustava za to državo, da bi ljudje v tej državi lahko živeli v skladu z ustavo. In zato pričakujem danes v tem parlamentu najmanj od vas, gospod spoštovani predsednik, da to jasno poveste. Ali boste jutri v primeru, da se to zgodi, odstopili zaradi tega, ker ste delovali protizakonito in protiustavno; kot prvi človek slovenskega parlamenta?
Še enkrat hvala za besedo. Slovenska odškodninska družba je vse od začetka svetovne finančne krize svoje zakonske obveznosti uspešno izpolnjevala iz naslova upravljanja deležev v podjetjih, v katerih vrednost pa je z nastopom krize občutno padla. Poleg navedenega je Sod večino likvidnih naložb prodal v obdobju 2004-2008. Preostale so mu po oceni Vlade pretežno strateške naložbe, ki v tem trenutku glede na stanje na finančnih trgih ni smotrno prodajati za potrebe zagotavljanja likvidnih sredstev za poravnavo obveznosti družbe. Zaradi zagotavljanja likvidnih sredstev za izvajanje nalog se mora Sod zadolžiti z izdajo obveznic v višini 300 milijonov evrov, kar je enako ena in polletni obveznosti družbe. Od navedene 300 milijonske vsote bo približno polovica namenjena za refinanciranje ali zamenjavo obstoječih dražjih kreditov, druga polovica pa za pokrivanja tekočih obveznosti družbe. V danih razmerah nimamo druge možnosti, kot da predlagani Zakon o poroštvu v Slovenski odškodninski družbi podpremo. Kakršnokoli nasprotovanje predlaganemu zakonu, ker praktično drugih rešitev ni, bi praktično pomenilo nasprotovanje tekočemu izvrševanju zakonskih obveznosti družbe, tudi obveznostim iz naslova denacionalizacije. Zato še enkrat povedano, bomo zakon podprli. Hvala lepa!
Hvala gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. V kratki predstavitvi bi rad omenil samo nekatere bistvene stvari, ki jih vidim kot pomembne elemente vodenja dobre denarne politike v Republiki Sloveniji v naslednjem obdobju. Pod prvo točko bi rad povedal, da je delovanje centralne banke, Banke Slovenije v obdobju po osamosvojitvi omogočilo takšen razvoj na tem področju, ki v tem trenutku daje možnost, da se ta proces nadaljuje mirno in kvalitetno v približevanju Slovenije in v končni vključitvi Slovenije v Evropsko unijo. Kvalitetno je bila uvedena nacionalna valuta, vsi osnovni instrumenti in pa politike na tem področju in pa zadovoljivo je bil organiziran bančni sistem, ki je sedaj trden in omogoča nadaljnji razvoj, tako konkurenčen kot siceršnji ob vstopu Slovenije v Evropsko unijo. Prav tako je Banka Slovenije na svojem področju stkala velikomednarodnih zvez, kontaktov in članstvo, ki omogoča Republiki Sloveniji in tej instituciji, da njene interese v Evropi in širše v svetu zastopajo kvalitetno in enakopravno drugim državam članicam mednarodnih finančnih organizacij. Zato gre priznanje dosedanjemu vodstvu Banke Slovenije in guvernerju in pa svetu Banke Slovenije, ki je skupaj z guvernerjem to politiko in ta sistem razvijal. Sam vidim politiko centralne banke in pa njeno delovanje v nadaljevanju ne kot razliko od dosedanjega, ampak nadgradnjo tistega, kar zahtevajo nove okoliščine, v katerih se bo Slovenija znašla v naslednjih letih. Gre predvsem za vključitev Slovenije v Evropsko unijo, na eni strani, ki seveda ni pretežno samo ali izključno projekt Banke Slovenija ampak celotne Republike Slovenije, s parlamentom in vlado na čelu, pa tudi vključitev kasneje v enotni monetarni prostor, za katerega pa seveda Banka Slovenija prevzema glavne odgovornosti in naloge, da bi ta proces se lahko izpeljal učinkovito in v korist tako državljanov kot tudi gospodarstva Republike Slovenije. S tega stališča se mi zdijo najpomembnejši trije sklopi nalog oziroma obvezn
Spoštovani predsedujoči, kolegice, kolegi, spoštovani minister! Z uveljavitvijo novele Zakona o državni upravi dne 4. februarja 2012 je del delovnega področja Ministrstva za pravosodje, ki se nanaša na organizacijo in status Državnega tožilstva in nadzora nad njegovim delom prešlo na Ministrstvo za notranje zadeve. Po pregledu predlaganih sprememb ugotavljamo, da se nanašajo na ureditev mirovanja tožilske funkcije v primeru izvolitve ali imenovanja na kakšno drugo funkcijo, na podlage za izdajo podzakonskega predpisa o štipendiranju, na razjasnitev, da v primeru mirovanja tožilske funkcije ni podlage za prenehanje funkcije iz razloga nezdružljivosti, na prenos pristojnosti za upravljanje izpita iz poznavanja državnega tožilskega reda, na določitev soglasja ministra za notranje zadeve k izvajanju izobraževanja in strokovno usposabljanje državnih tožilcev pri Centru za izobraževanje v pravosodju ter na prenos pristojnosti za podelitev priznanj. Prav tako se predlaga črtanje zakonsko določenega obveznega posvetovanja vodje Državnega tožilstva z vsemi državnimi tožilci Državnega tožilstva v postopku oblikovanja obrazloženega mnenja vodje Državnega tožilstva, kar po nepotrebnem obremenjuje državne tožilce z nalogami, ki ne sodijo oziroma se ne nanašajo na vsebino njihovega dela, kar je med tožilci dobro sprejeto. Predlagane spremembe se navezujejo predvsem na vprašanje prenosa pristojnosti med ministrstvoma in se tako rekoč v ničemer ne nanašajo na poslovanje državnih tožilstev. V luči operativnega zagotavljanja funkcije pregona, kar je temeljna funkcija Državnega tožilstva, so predlagane spremembe domala povsem nepomembne, v luči organizacije državnega tožilstva pa nujne. <PARTY> bo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o državnem tožilstvu podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Lepo pozdravljeni poslanci in poslanke! Nepremičninskega zakona ne bom podprla, predvsem zato, ker je nepravičen in bo nepošteno prizadel različne sloje prebivalstva, tako da predstavlja kot nekakšno žalitev določene skupine prebivalstva. Poleg tega je neustaven, ker je ocenjena cena kot osnova za nepremičninski davek v nasprotju z ustavo. Vrednotenje je potekalo netransparentno in tudi nestrokovno, in s tem hromite tudi razvoj slovenske skupnosti in ozemlja. Prav tako predlagani zakon ne upošteva kriterija primernosti stanovanja, ki je merilo za dodelitev neprofitnega stanovanja, in ne upošteva statusa velike družine s tremi in večjim številom otrok do 18. leta, kot je to do sedaj predvideval zakon o davku na premoženje. Zato se mi zdi, da ogrožate mirno starost kmetov in podeželskega ljudstva ter povečujete zaskrbljenost mladih.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Torej, ko smo poslušali uvodne nastope predsednika vlade, smo slišali zelo lepo sporočilo, da pri urejanju določenih vprašanj ne bo toliko pomembno, kdo bo predlagal kakšno spremembo, temveč da bo sprejem neke pobude odvisen predvsem od kvalitete predloga. Današnjo razpravo, ki se mi zdi, da je z argumenti zelo dobro podkrepljena, bi povezal s podobnim primerom, s katerim smo se srečali v odboru za zdravstvo, ko smo govorili o zakonu o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, kjer smo prav tako želeli urediti neko zadevo. In diskusija je bila pravzaprav podobna tejle. Vemo, da problem je, rešitev je prava, ampak ne bomo je uredili, iz preprostega razloga, ker bomo to uredili s sistemskim pristopom. Seveda se mi zdi takšna logika ravno nasprotna temu, da bomo urejali vsebino z dobrimi predlogi. Mislim pa, da je tudi v tem predlogu argumentov več kot dovolj, da bi lahko ta amandma podprli. Seveda pa je problem predvsem v nečem drugem - predlagatelj ni pravi, in zaradi tega ta predlog danes tudi ne bo dobil podpore. Hvala lepa.
Najlepša hvala, gospod predsedujoči. Gospoda iz ministrstva, drage kolegice in kolegi, ljubi ljudje. Danes je za mene svečan dan. Pozdravljam nacionalni program za kulturo. Najbrž se malokdo zaveda njegove pomembnosti, kljub pripombam in amandmajem, ki jih bomo slišali, in pripombe, ki smo jo že slišali - je treba in jih bo treba premisliti -, sem prepričana, da je nacionalni program načelno dober in predvsem potreben. Pozdravljena gospa ministrica, vas nisem prej pozdravila. Govorila bom načelno. Slovenci, ki smo potomci različnih vplivov in pritiskov na tem pretočnem in prepišnem ozemlju, se lahko seveda pohvalimo s kulturo, saj nas je združevala skozi najtežje čase zgodovine, od prve piščalke 40 tisoč let pred našim štetjem do prvih tiskanih knjig, od katerih je vsaka veljala par volov, kar bi danes pomenilo, en avto - ljudje so vse pokupili. Vse te knjige so bile seveda požgane, a kljub temu je ta narod obdržal jezik, to skupno posodo, v kateri narod živi, tako kot je nekoč rekel naš kolega Jaša Zlobec, če se ne motim. V času, ko se je govorilo uradno nemško, latinsko in italijansko, šele na četrtem mestu je bila slovenščina jezik kmetov in malih obrtnikov, kljub temu se je dvignil veličastni Prešeren. Če gre za bravuroznost poezije, se lahko kosa s slehernim poetom na svetu, čigar izpovedna ljubezen do sočloveka, naroda in človečanstva, če gre občutljivost za pravico in poštenost, nima primerjave mogoče v literaturi sveta. Tudi njemu so pravzaprav požgali vse, razen pesniške zbirke in so ga zakopali za zid, tako da bi ga Slovenci vendarle pozabili. Njemu je bila druga osmrtnica v slovenščini napisana, prva njegovemu prijatelju Čopu. Levstiku so vzklikali: "Pogine naj pes!", Cankarju so na začetku še prejšnjega stoletja uničili pesniško zbirko, kot veste in ravno Cankar je bil tisti, ki je zapisal: "Ta narod, ki je trikrat 500 let trpel in tlačanil, naš narod, ki se je boril s svojo krvjo in s svojimi solzami, ta narod si je kljub suženjstvu in uboštvu, kljub gl
Lep pozdrav! Poglejte, saj po vsem tem, kar je bilo rečemo, kolegica Vonta, Potrata, tukaj moj sosed, je težko še karkoli reči. Gre za občutljivo temo, podobno tisti, ko smo govorili o osebni asistenci. In sem prepričan, da tudi danes ne boste glasovali za to, da bi črtali ta 44. člen. Pa gre za majhen procent problemov. Ne bo hudič vzel državnega proračuna, tudi če kdo zlorabi zadevo, o kateri danes govorimo. Vloga nevladnih organizacij je res izjemna in jo je treba tu upoštevati maksimalno. Jaz samo upam, da sčasoma ne bomo prišli do tega, da bomo ustanovili en majhen Guantanamo, ki je sramota celemu človeštvu, še najbolj pa Združenim državam, ki nas stalno nekaj poučujejo. Za konec, samo to vas prosim, poslanke in poslanci s pozicije, pojdite v Kino Dvor, oglejte si en prekrasen film Učitelj, begunec v Kanadi, pa boste videli potem, kako boste glasovali, če imate kaj srca v sebi. Hvala.