EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, predsednik, za besedo. Sprememba poslovnika, s katero bi poslancem v času epidemije omogočili glasovanje zunaj sedeža Državnega zbora tudi v primerih, ko gre za tajno glasovanje, bi nadaljevala duh sprememb, ki smo jih sprejeli aprila lanskega leta. V predlagane spremembe poslovnika, ki žal tokrat niso dobile zadostne podpore na matičnem delovnem telesu, nas je, tako kot v spremembe iz lanske pomladi, prisilila epidemija. A tokrat s to razliko, da smo takrat, ko je bilo potrebno strniti vrste za to, da se je omogočilo nemoteno delovanje Državnega zbora in glasovanje za recimo vse kasnejše protikoronske zakone, v opoziciji zagotovili glasove. Govorim o javnem glasovanju na daljavo. Verjetno veste, spoštovana koalicija, da za spremembo poslovnika sami niste imeli dovolj glasov. Danes pa, ko smo želeli enako konstruktivnost od vas, ko smo želeli vsem poslancem, ki bi v času epidemije na primer ostali v samoizolaciji zaradi rizičnega stika z okuženo osebo – niti ne govorimo samo o bolnih poslancih, pač pa tudi o zdravih, dela sposobnih poslancih – omogočiti izvrševanje njihove ustavne pravice, torej da jim omogočimo tudi tajno glasovanje na daljavo, ste nam mirno, brez slabe vesti dali košarico. Našli ste tisoč in en razlog, zakaj je to nemogoče izvesti, in to kljub temu da recimo na državnozborskih volitvah že poznamo tajno glasovanje volivcev, ki se volitev na voliščih ne morejo udeležiti, in lahko volijo recimo od doma, v bolnišnicah, celo v zaporih. Ampak v Državnem zboru pa tega po vašem ni mogoče storiti. Našli ste tisoč in en razlog za to, da bi bilo tajno glasovanje poslancev, ki bi bili v času epidemije bolni ali pa tudi zdravi in v samoizolaciji, neetično, kljub temu da na državnozborskih volitvah že omogočamo prav vsem volivcem, tudi bolnim v bolnišnicah, da oddajo svoj glas. Torej tam, kjer ljudje volijo vas, se vam ne zdi neetično, da nekdo glasuje v bolnišnici, ko pa bi enako ustavno pravico rad izkoristil poslanec Državnega zbora, pa se vam zdi to
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani sekretar s sodelavci, spoštovane poslanke in poslanci! Zakon o preskrbi s krvjo, ki je do sedaj urejal področje preskrbe s krvjo v Republiki Sloveniji, je bil sprejet leta 2000. V tem času pa je prišlo do sprememb v odnosu Republike Slovenije do evropske skupnosti in pravnem redu v evropski skupnosti, ki se nanaša na preskrbo s krvjo. To je poglavitni razlog za sprejem novega zakona, saj obstoječi zakon o preskrbi s krvjo ne zagotavlja več temeljev za izvajanje evropskih predpisov. Osnovno načelo predloga zakona o preskrbi s krvjo je zagotoviti standarde kakovosti in varnosti pri zbiranju, preizkušanju, predelavi, shranjevanju in razdeljevanju človeške krvi in komponent krvi, kot je določeno v direktivi evropskega parlamenta in sveta evropske skupnosti. Ko je državni zbor leta 2000 sprejel zakon o preskrbi s krvjo, je v zakonu kot obveznost predpisal prostovoljno in neplačano krvodajalstvo ter nacionalno samozadostnost pri preskrbi s krvjo. V Slovenski ljudski stranki smo zadovoljni, da nov predlog zakona na področju prostovoljnega in neplačanega krvodajalstva ter samozadostnosti v preskrbi s krvjo ohranja tista določila zakona iz leta 2000, ki zagotavljajo visoko stopnjo kakovosti in varnosti preskrbe s krvjo. Vsekakor pa bo po sprejemu zakona v Sloveniji potrebno vpeljati in vzdrževati celovit sistem kakovosti na področju preskrbe s krvjo. V ta namen je v predlogu zakona določeno oblikovanje organizacijske enote za kri v okviru javne agencije Republike Slovenije za zdravila in medicinske pripomočke. Iz predloga zakona pa se da tudi razbrati, da bodo inšpekcijski pregledi in nadzor, ki se izvaja v skladu z zakonom o zdravstveni dejavnosti, po sprejemu zakona redni, njihovo izvajanje pa preglednejše. Razumljivo, da bo drugačna organizacija v okviru javne agencije Republike Slovenije za zdravila in medicinske pripomočke imela tudi določene finančne posledice za državni proračun. Proračunski odhodki, ki bodo nasta
Hvala, ministricama za odgovor. Glejte, seveda z odgovorom nisem zadovoljen. Dobro, veseli me vsaj to, da se zavedate te perpleksnosti situacije. Gospa ministrica z daljšim stažem, tudi stanovska kolegica, sva oba dovolj gobčna, če se tako po domače izrazim pa lahko povem, ampak dajmo se raje ukvarjati s konkretnim primerom. Poglejte, v preteklem tednu je Vlada požegnala 40 milijonov za dokončanje elektrarne na Savi. Okej, tudi za to bi bili, če bi se na položnicah to kaj poznalo, se bojim, da se ne bo. Ta vikend pa še malo prej premier zelo voljno govori, kako moramo dati peneze za Nato. Zdi se mi, da je to bolj pereča problematika, za katero moramo najti rešitve. Številke, s katerimi tukaj operiramo, so nekako nesramno nizke. Ko je gospod Cerar odgovarjal na vprašanje mojemu kolegu poslancu, sicer na temo TTIP, je rekel, podpiramo pogojno, in je rekel, ne bomo zmanjševali, dobesedno "ne zmanjšati socialne standarde". Socialne standarde v tej državi zmanjšujejo že vse vlade od leta tam 2004 naprej, lahko vam bi pokazal te zadeve. Gre, kot je rekla ministrica, navsezadnje za ustavno kategorijo, imamo 78. Člen, imamo 2. člen, imamo 3. Člen, tudi ti ljudje so državljanke in državljani Republike Slovenije. To, da se napiše notri v nacionalni stanovanjski program, da bomo nabavili nekaj kontejnerjev, to ni rešitev. Vi ste izvršilna oblast in mene navsezadnje kot poslance in državljane navsezadnje niti ne zanima, kako je to sektorsko prečeno in kako je to prečeno z župani. To je pereč problem, ki ga je treba rešiti in vi se morate, bom uporabil prekmurščino, zgučati. Mi smo prebogata država, da bi si lahko dovolili, da so zaradi deložacij družine ločene. Upam, da me boste vsaj malo razsvetlili, kako bo to v praksi šlo naprej. Seveda zahtevam razpravo, ker s tem odgovorom absolutno nisem zadovoljen. Poglejte v prvem delu je gospa resorna ministrica začela govoriti o nekih 10 milijonih, ki so rezervirani za občine. Resne odprtje razprave o, kot rečem po domače, glavarini f
Spoštovani! Sam zelo dobro vem, da proračuna ni enostavno uravnotežiti med prihodki in odhodki. Ne razumem pa pripravljavca proračuna pri tistih postavkah, kjer z občutnim znižanjem posega tako rekoč v fiksni del proračuna oziroma ne posluša stroke. Govorim o vzdrževanju javne železniške infrastrukture. Govorim o izvajanju obvezne gospodarske javne službe za vzdrževanje javne železniške infrastrukture in vodenje železniškega prometa. Gre za javno gospodarsko službo. In če z drastičnim znižanjem posegamo v ta resor, potem sem resno zaskrbljen. Tudi na Odboru za infrastrukturo in prostor je bila zelo dobra, konstruktivna razprava, kjer je tudi stroka, kolegi s področja železnic, predstavila problematiko, kako bo ta zadeva dejansko izgledala ob tako drastičnem znižanju sredstev za ta namen. Rešitve so tri. To pomeni, da bo ob tako drastičnem znižanju sredstev treba določene proge v Sloveniji zapreti ali pa zaradi varnosti omejiti hitrost na počasno vožnjo, kar pomeni občutno zmanjšanje hitrosti, kar pomeni občutno manjšo pretočnost na slovenskih železnicah. Pomeni tudi prekinitev nekaterih že začetih investicijskih vzdrževanj. Eno takšnih je tudi obnova kočevske proge. Vemo, da določena investicija, ki jo prekinjamo, pomeni tudi povečanje stroškov na teh vzdrževalnih investicijskih delih. Da se obdrži varnostni nivo na železnicah, je treba letno vložiti 70 milijonov evrov v vzdrževanje zgornjega in spodnjega ustroja železniške proge. Rekel bi, da je minister, ki je sprejel kompromis v tem resorju za tako drastično znižanje, izjemno pogumen – da je prevzel breme na račun zmanjšanja obsega varnosti na železniškem področju. Zelo rad bi ga videl, ko bo posledica tega kakšna nesreča – seveda si tega ne želimo – kako se bo minister v tem segmentu zagovarjal. Naš predlog je, da se ta postavka za izvajanje obvezne gospodarske javne službe vzdrževanja javne železniške infrastrukture poveča za 50 milijonov in da s temi sredstvi obdržimo nivo vzdrževanih prog na Slovenskih železn
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Amandma k 46. členu poskuša uvajati sokolarstvo, kot način lova v Sloveniji. Pri čemer je seveda potrebno povedati, da sokolarstvo nima neke tradicije v teh krajih, če odštejemo, da so v preteklosti sokole lovili višji sloji, plemstvo in tako dalje. Sokolarstvo poskuša uvajati in se za njega zavzema praktično peščica ljudi, pri čemer pa je nujno potrebno vedeti kaj pravzaprav sokolarstvo je in kakšen način lova je to. Sokolarstvo je način lova s sokoli, ki se jih načrtno strada zato, da so potem učinkoviti pri lovu. To je z drugimi besedami zame mučenje živali. Neetično dejanja in mislim, da ga kot takega nikakor ne morem sprejeti. Da ne govorim o tem, da je sokolarstvo tudi največkrat vzrok za krajo ujet iz gnezd. In da nenazadnje ni možno preprečiti uboja ogroženih in zaščitenih vrst s takim načinom lova. Ravno tako se proti sokolarstvu borijo tudi mednarodne organizacije za zaščito živali in sam tega amandmaja prav gotovo ne bom podprl. Hvala lepa.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani predstavniki Ministrstva za zdravje, kolegice in kolegi! Odbor za zdravstvo je na svoji 14. seji 22. 6. 2016 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o zdravstveni ustreznosti živil in izdelkov ter snovi, ki prihajajo v stik z živili. Le-tega je Državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejetje predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Luko Mescem. Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji 63. seji dne 3. 6. 2016 sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Članice in člani odbora so kot gradivo za sejo, objavljeno na spletni strani Državnega zbora, prejeli: predlog zakona z dne 26. 5. 2016, mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 7. 6. 2016, mnenje Vlade Republike Slovenije z dne 21. 6. 2016 ter mnenje Državnega sveta – Komisije za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide – z dne 20. 6. 2016. V poslovniškem roku je amandmaje k predlogu zakona vložila Poslanska skupina <PARTY>, in sicer k 1., 2. in 3. členu, za novi 2.a člen ter k naslovu končna določba. Dopolnilno obrazložitev je v imenu predlagateljev podal Luka Mesec. Mnenje Vlade Republike Slovenije je predstavila državna sekretarka Ministrstva za zdravje Nina Pirnat. Poudarila je, da se Vlada Republike Slovenije s predlogom zakona ne strinja in ga ne podpira ter podrobneje predstavila vsebinske pomisleke v zvezi s predlaganimi dopolnitvami. Mnenje je podala tudi Zakonodajno-pravna služba ter predstavnik Državnega sveta – Komisije za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide –, ki je poudaril, da komisija predloga zakona ne podpira. V nadaljevanju je stališče do predloga zakona podal tudi predstavnik Uprave za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin in poudaril, da se uprava strinja z mnenjem Vlade ter predlaga, da se pristojnosti, ki so bile razdeljene med obe ministrstvi, torej med Ministrstvom za zdravje in Ministrstvom za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, uredi s sistemskim zakonom, ki g
Hvala lepa. Sprememba zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaščiti živali je eden tistih postopkov v Državnem zboru, ki ga lahko v marsičem navajamo kot zgled konstruktivnega sodelovanja med strokovno podkovano in dobro osveščeno civilno družbo in parlamentom. Zato seveda prinaša tudi kup dobrih rešitev, čeprav je bilo na nekaterih točkah vendarle treba sprejeti nekaj kompromisov, v čemer pa je tudi bistvo našega dela. Razprava o spremembah omenjenega zakona se je vrtela predvsem okoli nekaj vročih točk, ki so bile na koncu tudi sprejete. Med te zagotovo sodi predlog prepovedi cirkusov, v katerih nastopajo prostoživeče živali. Ob tem smo v Pozitivni Sloveniji vztrajali, da se izrazu "cirkus" doda tudi besedna zveza "in podobne prireditve", saj je tako zloraba določbe onemogočena. V Pozitivni Sloveniji posebej pozdravljamo prepoved obrednega klanja brez predhodnega omamljanja. Pri načrtovani rešitvi smo vztrajali kljub pritiskom nekaterih verskih skupnosti. Zagovarjamo prepoved reje živali zaradi krzna, čeprav je prišlo v amandmaju do nekaterih popravkov. Bistveno se ta namen prepovedi s tem ni spremenil. Posebej pri reji za krzno je treba poudariti, da ni razlogov, da Slovenija te prepovedi ne bi uvedla. Reja živali samo za ta namen je denimo prepovedana v Avstriji, na Hrvaškem, v posameznih deželah Nemčije, na Nizozemskem, v Veliki Britaniji in Srbiji in s sprejetjem takšnega amandmaja bi dokončno odpravili možnost tovrstne reje v Sloveniji, ne le za domače rejce, ampak tudi za tujce, ki bi se želeli ukvarjati s to dejavnostjo na ozemlju Republike Slovenije. Pogosto se sklicujemo na evropske direktive. Obstaja namreč tudi direktiva o zaščiti rejnih živali, ki določa, da lahko države članice uporabljajo strožja pravila v svojih državah. Mimogrede, Slovenija je leta 2008 z uredbo o ravnanju in načinih varstva pri trgovini z živalskimi in rastlinskimi vrstami prepovedala komercialni uvoz tjulnjevih kož in prav ta uredba omejuje uvoz kožuhov določenih živali zar
Hvala lepa. Kot ste pravilno ugotovili, se večina amandmajev, ki ste jih našteli, res nanaša na eno in isto stvar in so povezani. Gre za vprašanje, ali bomo na sodiščih še vedno pisali klasične zapisnike po nareku, tako kot tam to poteka, ali pa bomo uporabljali vso tehniko, ki jo moderni čas nudi. Z amandmaji, ki so pred vami, dobro bi bilo, da jih podprete, ne določamo, da se vedno uporablja samo snemanje za vse tiste kritične primere, ko je javnost izključena, tudi ne, v principu pa seveda da sodišča uporabljajo moderne tehnične pripomočke in ne narekujejo več zapisnikov. Vi sami veste, kako potekajo glavne obravnave, vsaj tisti, ki ste kdaj v takšni ali drugačni vlogi sodelovali na sodiščih. Približno pol časa glavne obravnave gre za narekovanje zapisnika. To s sprejetjem teh amandmajev ne bi bilo več potrebno. Druga stvar, ki jo ti amandmaji urejajo, pa je vprašanje tako imenovanega snemanja oziroma tudi javnega predvajanja potekov glavnih obravnav. Govorimo samo o možnosti in ne o tem, da to tudi bo. Tudi tu so predvidene izjeme in tudi to bi bilo dobro, da sprejmemo. Mi smo tekom današnjega dne veliko govorili o denarju in ne vem čem, sprejetje teh amandmajev bi pomenilo kar velike prihranke. Naj še enkrat spomnim na tisto, kar sem vas že včeraj, da slovenski državljani plačujemo skoraj 90 evrov na prebivalca za delo enega sodnika oziroma za delo sodišč, pravosodnega sistema, medtem ko Evropska unija plačuje več kot enkrat manj v povprečju. Evropejci plačujejo 41,7 evrov, Slovenci pa 89 evrov. Če bi bila ta stroka, ki ste jo tako zagovarjali včeraj in na odboru, pripravljena kaj narediti, bi verjetno te stroške lahko znižali, zato predlagam, da amandmaje podprete. Hvala.
Hvala lepa. Kljub temu da smo o nekaterih vprašanjih, ki ste jih tudi danes bodisi v imenu poslanskih skupin, bodisi v vašem lastnem imenu poudarili in smo jih v preteklosti že slišali, bi vseeno želela komentirati nekatere izjave. Tudi zaradi korektnosti do javnosti, ki morebiti sledi tej diskusiji, in zaradi strahu, da bi mogoče javnost verjela določenim interpretacijam zakona, ki ne držijo. Recimo, ni korektno, da se znotraj razprav občanom in občankam sporočajo laži, kot je recimo interpretacija, da ta predlog zakona, ki upam, da bo z današnjim glasovanjem postal realni zakon, prinaša neomejene možnosti podražitve RTV prispevka. Gospod Jerovšek, upam, da boste pojasnili ali pa povedali, da ni nikjer to zapisano, da pa zakon prinaša korekten način urejanja RTV prispevka na ta način, da se usklajuje z rastjo življenjskih potrebščin, kar pomeni, da RTV Slovenija ostaja na nek način neodvisna v luči tistih, ki sicer lahko odpirajo ali zapirajo višino RTV prispevka. To pa je bila v preteklosti Vlada. Slišano je bilo tudi že danes, da je s tem, vsaj v zadnjih letih, manipulirala, ker je zaradi ohranitve svojega obraza in obljub, ki jih je dajala, v bistvu zmanjševala možnosti prihodkov iz tega naslova, ki jih ni odprla. V tem smislu je tudi treba poudariti in sporočiti, da so zelo nevarne in občutljive trditve, ko se predlog zakona razume kot balkanizacija slovenskega prostora, zato verjamem, da je treba pri tistih, ki na tak način lahko, še posebej v teh prostorih, razmišljajo, odpreti vse občutljivosti in razmisleke in samorefleksije, ki so očitno odsotne. Pri razpravah, ki je bila v segmentih nekaterih razpravljavk in razpravljavcev prisotna in ker grem pri komentiranju navzgor, se bom ustavila pri interpretaciji gospoda Jerovška, ki ponavlja, tako kot gospa mag. Julijana in še drugi, da pomeni recimo na nek način ta zakon politizacijo javnega zavoda. Gre dobesedno za projekcijo svojih lastnih razmišljanj in početij v preteklosti na početje drugih. Če ste to kdaj t
Ja. Hvala lepa. Dobro ste ugotovili, da dejansko tu na sredini, pri tistih, no, to ni tema, saj bom samo en stavek, o tistih strankah, ki bi lahko bile tu, pa jih dejansko ni, so pa takrat, ko razpravljamo o denarju, takrat pa, to pa so. O.K. ni to tema. Ja, lepo ste povedali, tudi jaz se strinjam z vami, ko ste rekli, sum, domneva in tako dalje, kljub temu, da ste mi rekli, da nisem, se ne čutim nekega posebnega strokovnjaka, za to področje. Ampak, vendarle je nekaj res. Tisto, kar se včasih v javnosti pojavlja in to kar jaz pogrešam pri Kosovi komisiji, je to, da ko on nekaj reče, ko nekaj zapiše, je tista oseba že kriminalec. Pa ni, zakaj ni? Takšne tipične primere smo imeli recimo v Postojni, ko je bilo rečeno, da gre za koruptivno ravnanje pri nadzoru Strojanovih. Jaz pojma nimam, kako bi to lahko bilo. Nikakor ne. Ampak, skratka to je tista bistvena razlika, ki jo moramo ločiti - na eni strani koruptivna ravnanja, ravnanja z elementi, ki nakazujejo nekaj, in na drugi strani kazniva dejanja, s katerimi se ukvarja policija, tožilstvo in sodstvo. Glejte, saj ta vlada je zdaj že pripravila. Mi smo ta zakon ali podobno verzijo obravnavali enkrat v lanskem letu. Takrat sem jaz pogrešal tisto, ko je koalicija rekla, ne, mi bomo sicer to zavrnili, ampak bomo pa mi res pripravili pravi zakon. Ta zakon je prišel v nekem osnutku lansko leto, Vlada ga je pa že sprejela, kakor se mi zdi, in je že v postopku v tem parlamentu, ampak tu zdaj neka nova verzija. Muči me to, ker nekaj rečete, bomo naredili, tako, kot ste lani pri tem zakonu, pa ga ni in ni bilo, kot tudi pri pokrajinski zakonodaji, kjer se dogaja nekaj podobnega. To ni najbolje in ni najbolj v redu. Zdi se mi, da bi morali le spoštovati neke roke, ki si jih vladna koalicija sama zada. Res je tudi to mogoče pomembno, ne bom zavlačeval, nobena ustavna odločba, noben zakon, nobena komisija, nobeno računsko sodišče nikomur izmed nas ne more nič, če mi na svojo lastno spletno stran zapišemo vse, kar imamo. To je res,
Lep pozdrav vsem prisotnim! Predlog zakona bi moral ubrati strožjo kaznovalno politiko za priznanje mednarodne zaščite. V Slovenski nacionalni stranki zahtevamo, da se na prvem mestu zagotavljata nacionalna varnost, javna korist, poskrbeti pa moramo tudi za varnost ljudi in premoženja. Določajo se temeljna postopkovna jamstva, izpustili ste pa obveznost sodelovanja prosilcev pri ugotavljanju identitete in drugih elementov iz člena direktive. Predlagamo tudi uzakonitev prekrška zaradi opustitve sodelovanja. Izrecno bi moralo biti tudi določeno, da stroške tolmačenja in prevajanja za spremljanje postopkov po tem zakonu krije prosilec. Poznani so tudi primeri, ko so prevajalci občasno delali v korist migrantov in celo osumljencev. Zahtevamo tudi, da se sredstva za pravno pomoč vežejo na verjetne izglede za uspeh postopka. Zakon o upravnem postopku tudi določa, da se zahteva povrnitev stroškov takoj oziroma najkasneje do konca obravnave in ne v treh mesecih. Pozabili ste tudi, da Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih ne velja več, ker ga je nadomestil Družinski zakonik. Menimo, da bi morali povrnjeni stroški in nagrada za opravljeno delo zakonitega zastopnika bremeniti prosilca oziroma mednarodno organizacijo, ne pa da se sredstva naprtijo ministrstvu. Prosilcu se tudi ne bi smel priznati status begunca, če je zoper njega obtožnica postala pravnomočna ali je na podlagi obtožnega predloga razpisana glavna obravnava. Smiselno bi bilo prilagoditi zakonsko dikcijo, da se uredi odstranitev, izgon tujca iz države iz istega razloga kot v prejšnjem stavku. Pričakovali bi tudi, da stroške postavitve izvedenca trpi ali prosilec ali mednarodna organizacija. Glede na obseg pravic, ki jih imajo prosilci, bi bilo smotrno, da se roki za odločitev skrajšajo po Zakonu o splošnem upravnem postopku. Nadalje ne vidimo smisla v tem, da bi se solidarnostno delila bremena med državami članicami EU ter da bi v našo državo Republiko Slovenijo sprejemali kogarkoli od koderkoli na podlag
Amandma k temu členu skuša uveljaviti določbo 11. člena zakona o sodelovanju med vlado in državnim zborom, po katerem je možno, da predlog stališč Republike Slovenije k zadevam Evropske unije predlagajo oziroma zahtevajo za obravnavo v državnem zboru tudi kvalificirani predlagatelji, med katerimi je kolegij državnega zbora, odbor za evropske zadeve in četrtina poslancev. Prvotno smo na prejšnji seji obravnavali naš amandma. Izkazala se je pripravljenost tudi drugih strank, da se besedilo uskladi, dopolni, tako je do uskladitve prišlo. Novi amandma, ki je predlagan s strani vladnih strank, povzema to uskladitev. Tako glede na to, da sta pred nami dva amandmaja, ki se izključujeta, umikamo svoj amandma, ker smatramo, da je bistveno povzet v tem usklajenem drugem gradivu. Umikamo, tako.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Znotraj naše poslanske skupine smo kar obširno obravnavali to vprašanje. Tudi sam sem razmišljal o tem in prišel do sklepa, da delovna telesa smiselno pokrivajo vsa področja, da je tak predlog dober. Vem, da vsi ne bodo zadovoljni, imamo pač različne poglede. Kar se pa tiče človekovih pravic, je pa stvar taka, da so obstajale že tudi v prejšnjem mandatu, in ne vidim razloga, da jih ne bi spoštovali tudi v tem mandatu ali da bi bilo kaj drugače. In ne vidim razloga, zakaj bi sedaj morali ustanavljati posebno komisijo. Sam se bom zavzemal, da bodo človekove pravice spoštovane. Mislim, da je taka rešitev, kot smo jo predlagali, dobra in kvalitetna. Sam bom pa vedno poudarjal kvaliteto dela v delovnih telesih, zato upam, da bodo iz vseh poslanskih skupin kadrovali ljudi, poslance, ki so po strokovni plati in tudi ki želijo delati v teh delovnih telesih, tako da bodo delovna telesa delovala kvalitetno.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod predsednik, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlagamo in tudi zahtevamo, da Državni zbor ob večernem glasovanju sprejme posebno izjavo, v kateri bi zahtevali opravičilo Vlade vsem državljanom Republike Slovenije in Državnemu zboru zaradi nepravočasne vložitve zakona, ki implementira direktivo Evropske unije o volitvah v Evropski parlament. Ker bo zakon začel veljati po roku implementacije, bo brez opravičila Vlade vsa politična škoda pred javnostjo neupravičeno bremenila Državni zbor. Gospod predsednik, s takšno izjavo in nujnim opravičilom Vlade bomo zaščitili digniteto Državnega zbora in vas kot predsednika Državnega zbora. Hvala lepa.