EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, za besedo. Najprej me je zmotilo izvajanje gospoda Branislja, ki je rekel, da je približno milijon 200 tisoč kubikov lesa ukradenega. Moram povedati, da če je nekdo posekal les v lastnem gozdu, pa prej ni pridobil odločbe, ni državi ukradel lesa, ampak je naredil prekršek, ker ni imel dovoljenja za posek lesa. To je velika razlika. Rad bi povedal, ko smo že pri teh kaznih, za tiste, ki ne poznate sistema, da Zavod za gozdove izdela gozdnogospodarske načrte za posamezne revirje za dobo 10 let in je zelo pomembna v teh gozdnogospodarskih načrtih tudi količina lesa v kubičnih metrih, ki se ga lahko poseka v tem obdobju, kar gozdarji imenujejo etat, in da ni preveč lesa posekanega v naših gozdovih, predvsem v privat gozdovih, vendar premalo. V povprečju se doseže nekje 60 % teh etatov, cilj pa je, da se popolnoma realizira ta etat, ker se s tem doseže zastavljene cilje z gozdnogospodarskim načrtom. Optimalno bi bilo, da se poseka vse tisto, kar je z gozdnogospodarskim načrtom določeno, in to je najboljše gospodarjenje z gozdovi. Vendar se še daleč ne doseže tega. Res je, da je v državnih gozdovih sledljivost lesa, kot ga predvideva evropska uredba, že sedaj dosežena. Tam verjetno ni kakšnih velikih prekrškov, problem je predvsem v tistih gozdovih v privatni lasti, ki pa nimajo prevoznic, nimajo dokumentacije, pa je poseg izvršen predvsem za prodajo. To je večina tistih lastnikov, ki imajo večje količine gozda, niso kmetje in tudi cerkev je med njimi, in sledljivosti tega lesa ni. Evropska unija, kakor sam razumem to uredbo, zahteva sledljivost, da se ve, kje je bilo posekano in kam gre, predvsem zaradi razno raznih malverzacij. Vendar smo šli s tem zakonom tako daleč, da zahtevamo prevoznice tudi za tiste male poseke za lastno porabo, ki jih pa evropska uredba ne zahteva, niti kontrole lesa niti evidenc glede poseka. Seveda pri nas že velja zakon, da moraš na Zavodu za gozdove dobiti odločbo o poseku, kjer daš parcelno številko in Zavod za gozdove pogleda v
Najlepša hvala za besedo. Moram se odzvati na nekatere očitke, ki sem jih skozi to razpravo slišal od določenih poslancev, državne sekretarke in pa tudi ministrice. Ministrica je prej rekla, da je pred nami zakon, ki omogoča najcenejšo gradnjo. Kaj pa če bi se mi ukvarjali z najcenejšo traso? Tukaj bi se dalo veliko več prihraniti, kakor pa s tem poroštvenim zakonom. Državna sekretarka je govorila o študiji variant, da so bile narejene za traso F2-2. Tukaj gre za eno veliko laž. Bila je narejena študija variant za traso F2, ki gre ravno tako iz Šentruperta, ampak gre po sredini doline do Letuša, in pa za traso F6, s priključkom v Arji vasi, do Velenja. Za to so bile narejene študije variant, ampak te študije variant so bile zgoljufane. Niso bili – lahko se smejite, kolikor se želite, ampak vi dobro veste, da ni bilo upoštevano število delovnih mest v Celju, ponaredili so število delovnih mest v Celju, od 24 tisoč so jih prikazali 14 tisoč, prav tako pa niso upoštevali faktorja kmetijskih zemljišč, kar je bistveno upoštevalo in favoriziralo traso F2. Kaj so pa potem naredili? To traso F2-2 so pomaknili za kilometer in pol proti vzhodu v pobočje Gore Oljke in s tem povzročili, da bo ta trasa bistveno dražja, saj vsebuje veliko infrastrukturnih objektov. Vi za to traso nimate študije. Če jo imate, pa vas prosim, da me o tem tudi prepričate. Že večkrat sem vas pozval, in jaz zaenkrat tega dokumenta še nisem dobil. Moram se odzvati tudi na očitke kolega Rajha, ki je govoril, da se v združenih civilnih iniciativah sklicujemo na raka koščaka. Rekel bom, da je dosti žalostno, da moramo včasih na plan privleči tudi neke metulje, neke žuželke in pa neke rake, ki živijo tam v vodi, da nam pa teh 160 ljudi, ki živijo na pobočju Gore Oljke – to je več kot 40 družin, 43 stanovanjskih hiš, v katerih prebivajo – da nam teh 160 ljudi nič ne pomeni, to je dosti žalostno. Jani Prednik, kolega iz <PARTY>, tudi na njega se moram odzvati. <PARTY> je praktično v vsaki vladi, od leta 2000
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vojnih veteranih, prvopodpisanega magistra Andreja Vizjaka, vloženega v zakonodajni postopek še v prejšnjem mandatu, 11. marca 1999, ne sprejemamo. Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov bo zato glasovala proti zakonu. Bistvo razlogov, zaradi katerih bomo glasovali proti predlaganemu zakonu, je opredelila že vlada v svojem mnenju z dne 6. maja 2003, pa tudi gospod državni sekretar danes na seji, na vprašljivost in neustreznosti določb predloga zakona opozarja tudi zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju z dne 22. aprila 2003. V poslanski skupini k tem mnenjem dodajamo: financiranje veteranskih organizacij je po vzoru sistema financiranja za invalidska društva in društva žrtev vojnega nasilja, torej na enak način za vsa društva, ki delujejo za uresničevanje interesov in pravic na podlagi tako imenovanih vojnih zakonov, urejeno v drugem in tretjem odstavku 1. člena zakona o vojnih veteranih. Tem društvom se lahko podeli status društva, ki deluje v javnem interesu, in na podlagi programa društva nato zagotovi tudi financiranje iz državnega proračuna. Na podlagi teh določb zakona se v proračunu ministrstva za delo, družino in socialne zadeve v letu 2003, torej letos, financira pet veteranskih organizacij, skupaj, na podlagi navedenih treh vojnih zakonov, pa dvanajst organizacij. Trditev predlagateljev, da ima organizacija vojnih veteranov iz narodnoosvobodilnega boja privilegiran položaj v primerjavi z ostalimi organizacijami, predvsem pa z organizacijo vojnih veteranov borbe za samostojno Slovenijo, torej ni resnična.Že v dosedanji ureditvi je omogočen pluralizem teh organizacij. Če pa bi sprejeli 33.a in b člen, kakor ga predlagajo, in hkrati ne spremenili 1. člena, ki zdaj ureja to vprašanje, bi v zakonu prišlo do popolne zmede, ker bi o isti stvari dva člena zakonagovorila na povsem različen način. P
Spoštovani predsednik, hvala lepa za besedo. Ministrica, ministri, kolegice in kolegi! Se bom iz osem listov omejil samo na zaključke. Ministrica Kresalova je danes, pardon, v nagovoru v tem parlamentu zelo jasno obelodanila vsa dejstva, in sicer dejstva o problemu tako imenovanih izbrisanih, bilo je opredeljeno stanje danes. Bilo je pojasnjeno, kako se bo sistemsko reševalo, kaj pomenijo človekove pravice v tem problemu. Kdo je to storil, kje je izvirni greh in kdo bo za to odgovoren? In obelodanjeno je bilo tudi to, kaj pomeni rešitev za izbrisane, kaj pomeni rešitev za ostalo Slovenijo ob osnovnih podatkih 40 tisoč izdanih odločb, 30 tožb rešenih in niti ene iztožene. Predstavitev ministrice Kresalove je bila jasna, korektna in poštena. Kot vidite, ne sedim v klopeh kolegov iz <PARTY>, ampak sedim v klopeh <PARTY> in se vam za tako predstavitev izbrisanih zahvaljujem, bila je profesionalna in vam za to tudi čestitam. Sem pa danes doživel in poslušal vse učne predmete vseh fakultet skupaj, njihove podprograme in vse usmeritve. Nekateri ste bili strpni, normalni in preudarni. Motili so me samo tisti redki posamezniki, razpravljavci v tem parlamentu, iz govora katerih sem lahko zasledil mržnjo, sovražni govor in nestrpnost. To obsojam. Sem pa kar vesel enega in edinega dejstva, da ni bilo prav nobenega napada na vas, ministrica, oziroma na vašo osebnost, da so se vsaj tem diskvalifikacijam vsi uspešno izognili. To je pozitivno, ampak interpelacije vseeno ne bom podprl.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani kolega z Vlade, kolegi in kolegice! Predlog novele, ki so pripravili v koaliciji Liste Andreja Čuša in Zelenih Slovenije, sledi načelu ljudske suverenosti, saj so volivci na referendumu že izglasovali odločitev o nedeljskem delu. Vendar referendum, ki se je zgodil leta 2003, na žalost ni bil zavezujoč, tako da do danes ni prišlo do ustrezne rešitve oziroma implementacije odločitve. Predlagani zakon, ki je pred nami, določa, da trgovec ne sme določiti obratovalnega časa prodajaln ob nedeljah in z zakonom določenih praznikih, ki so dela prosti dnevi. Razen v primeru posameznih prodajaln, ki so po lastni presoji trgovca lahko odprte do največ 6 nedelj oziroma z zakonom določenih praznikov v letu. V Poslanski skupini Stranke modernega centra se pridružujemo mnenju Vlade Republike Slovenije, da predlog zakona opredeljuje preširok nabor izjem od splošnega cilja – zaprte prodajalne ob nedeljah in praznikih; kar pomeni izenačenje osnovnega cilja zakona in prepovedi nedeljskega odprtja trgovin. Poleg tega je bil v preteklih tednih sklenjen sporazum med ključnimi interesi, ki jih omenjena vsebina zadeva. Če se z dogovorjeno vsebino strinjajo predstavniki delodajalcev in delojemalcev, trenutno ne vidimo razloga, da bi vztrajali pri spremembi Zakona o trgovini. Menimo, da je funkcija politike, da družbena razmerja ureja v skladu s potrebami in željami najširšega kroga ljudi, državljanov Republike Slovenije. Če so se delodajalci in sindikati uspeli dogovoriti, moramo verjeti in ugotoviti, da bo tovrsten dogovor kar najbolje prispeval k uresničevanju ciljev obeh smeri. Poleg tega je poslanec Čuš večkrat javno povedal, da pričakuje, da bo zakon ustrezno dopolnjen; dopolnitve pa bi šle ravno v smeri interesov delodajalcev in sindikatov, ki so do dogovora že prišli. Ne vidimo razloga, da v Državnem zboru obravnavamo pomanjkljiv zakon, če imamo že sklenjen dogovor. Zato menimo, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. V Poslanski skupini Strank
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Poslanke in poslanci, spoštovani obiskovalci! V Poslanski skupini <PARTY> bomo podprli predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o rudarstvu. Novela namreč prinaša spremembo oziroma dopolnitev veljavne ureditve v delu, ki se kljub zakonski in uredbeni podlagi doslej ni izvajala, saj sklad, preko katerega naj bi potekala vplačila koncesionarjev in povratna izplačila v namen saniranja posledic rudarskih del, ni bil ustanovljen. Obveznosti koncesionarjev v zvezi z obvezno sanacijo in zagotavljanjem potrebnih sredstev v ta namen se torej kljub temu, da te obveznosti izhajajo tako iz zakonskih, podzakonskih in pogodbenih aktov, ne realizirajo, kar pa seveda privede do določenih negativnih posledic v še večjo degradacijo okolja, da ne govorimo o finančnih posledicah, ki zapadejo na državo ali lokalne skupnosti. Za zbiranje, upravljanje in namensko uporabo sredstev, pridobljenih iz plačila nosilcev rudarskih pravic za odpravo posledic rudarskih del, se torej preko dopolnitve 62. člena Zakona o rudarstvu podeljujeta pooblastilo in finančna odgovornost s tem v zvezi Eko skladu. Z zbiranjem sredstev na posebnem podračunu in znotraj njega oblikovane posamezne postavke za specifičen raziskovalni ali pridobitveni prostor se zagotavlja transparentnost in stroga namenskost uporabe zbranih sredstev. Ker bo novela zakona o rudarstvu po naši oceni prispevala k realizaciji doslej neizvajanih sprejetih in veljavnih pravnih norm, prav tako pa bo popravila vtise slabe implementacije takšne evropske direktive v nacionalno zakonodajo, ki ovira njeno učinkovito izvajanje, bomo poslanci <PARTY>-a podprli to novelo. Jasno pa je tudi, da podpiramo amandma, ki sledi potrebi po jasnosti dikcije člena, ki se nanaša na sprejetje obveznosti zgolj za vsa bodoča po uveljavitvi novele sklenjena koncesijska razmerja. Ker smatramo, da je zakon dober, ker zajema vse rudnike v Republiki Sloveniji, bomo poslanci Demokratične stranke upokojencev glasovali z
Hvala lepa predsednik. Poglejte, jaz bom ta amandma podprl. Gre popolnoma za zgrešeno tolmačenje nekaterih, ker neenakovredno obravnavamo privatne vrtce in občinske vrtce. Mislim, jaz bom to povedal tako, kot imamo mi primer tudi v naši občini. Mi imamo privatni vrtec in ni enakovredno obravnavan v primerjavi občinskim vrtcem. In kaj pomeni še. Privatni vrtci so rešili tudi občinske proračune pri samih investicijah. Ti privatni vrtci so bili sfinancirani z njihovimi sredstvi in so tudi rešili probleme, stiske občin, ki niso uspele zagotoviti dovolj lastnih kapacitet za varstvo otrok. S tem amandmajem bi pa bili enakovredno financirani, tako kot so občinski vrtci, seveda v javnih zavodih, katerih ustanovitelj je občina oziroma lokalna skupnost. In trditve in sklicevanje, da ti privatni vrtci so na nek način tretirani tako tudi drugje v svetu, ni ta trenutek na mestu. Še enkrat ponavljam: s tem privatnim vrtcem se je marsikje rešila stiska in tudi finančna zagata občin in rešilo tudi normalno varovanje teh naših otrok. Hvala lepa.
Hvala lepa, predsednik za besedo. Danes obravnavamo temo oziroma področje ekonomske politike, kjer smo hitro videli, da lahko pridemo do enotne ugotovitve in sicer, da je obremenitev dela oziroma plač v Sloveniji previsoka. In Nova Slovenija danes predlaga svojo rešitev, predlaga spremembo zakona o prispevkih za socialno varnost, ki zasleduje cilj, s katerimi se želi oziroma predlaga spremembe oziroma uveljavitev ukrepov v smeri znižanja obremenitve dela. In vse študije oziroma analize, ki sem jih pogledala, kažejo da največji delež v obremenitvi dela v Sloveniji predstavljajo prav prispevki za socialno varnost, kar kaže na to, da je dejansko rešitve glede razbremenitve v stroških dela treba iskati predvsem ali tudi v sistemu obveznega socialnega zavarovanja, čemur v svojem predlogu sledi tudi predlagatelj in s to osnovno idejo se tudi sama strinjam. Način same izvedbe oziroma predlagani ukrepi, torej vsebina predlaganega zakona, ki jo je predstavil predlagatelj, pa ima po mojem mnenju tudi določene pomanjkljivosti. Ukrepi, ki jih predlaga predlagatelj, gre za socialni copatek, razvojno kapico in znižanje obdavčitve božičnice, so predvsem oblikovani parcialno in kar je zelo pomembno, ne zasledujejo vseh tudi ključnih in pomembnih ciljev. Pa se bom samo na kratko dotaknila področij, ki jih predlagani zakona po mojem mnenju ne upošteva oziroma ne opredeljuje v zadostni meri. Zdaj vemo, da so prispevki za socialno varnost po obsegu največja skupina dajatev v sistemu javnih financ in poseg v ta sistem pomeni poseg v razmerje med prihodki in odhodki v treh blagajnah javnega financiranja. To je v državnem proračunu, pokojninski blagajni ter zdravstveni blagajni. Potem naprej na obstoječi obseg osnove za obračun prispevkov in obstoječe višine prispevnih stopenj, prispevkov za socialno varnost je vezan na drugi strani obseg pravic, ki jih uveljavljamo zavarovanci. In s tem, ko se spreminja ali osnova za obračun prispevkov za socialno varnost ali višina prispevne stopnje pri
Hvala, gospod predsednik. Predlagatelj zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred ionizirajočimi sevanji in jedrski varnosti kot razloge za spremembo veljavnega zakona navaja, prvič: uvajajo se manjše spremembe, ki so večinoma redakcijske narave ali pa so namenjene odpravi sedanji manjših nedoslednosti. Drugič, največja sprememba se nanaša na področje varnostnega preverjanja tujih državljanov, ki bodo opravljali dela v jedrskem objektu v remontu, pri ravnanju z radioaktivnimi snovi ali pri prevozu jedrskih snovi, saj se je sedanja ureditev izkazala za neustrezno. Prav tako se navaja kot razlog preprečitev večje gospodarske škode kot posledice nedoslednega izvajanja varnostnega preverjanja poslovanja Neka, ki se sooča z dolgotrajnostjo postopkov varnostnega preverjanja tujcev pri opravljanju dela v okviru remonta. Poudariti je treba, da je bila večina pripomb Zakonodajno-pravne službe upoštevanih oziroma so bile k njihovim pripombam podane dodatne obrazložitve, zato predlogu zakona v Slovenski demokratski stranki ne bomo nasprotovali.
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovani minister! Vprašanje bi začela nekako takole. Gospodarstvo je zaradi epidemije koronavirusa v vedno večji in hujši krizi. Zaradi tega pripravljate tudi na vašem ministrstvu interventno zakonodajo, tako imenovane PKP-je, ki so namenjeni za pomoč državljanom in državljankam ter gospodarstvu. Do sedaj smo imeli že 7 PKP-jev, danes smo slišali, da je vlada sprejela osmega, tako da ga v kratkem pričakujemo tudi v Državnem zboru. O samem številu zakonov in hitrosti sprejemanja ne bi izgubljala besed, predvsem imam včasih občutek, da gre tu za kvantiteto in ne kvaliteto. Vemo, kaj bi morala vsebovati ta interventna zakonodaja, vendar vse preveč je bilo, kot rečeno, podtaknjencev v vseh teh PKP-jih. V <PARTY> vas že od začetka opozarjamo, da mora vlada gospodarstvu pomagati na ustrezen in domišljen način, predvsem pa na način, da bi upravičenci prišli na nezakompliciran in enostaven način do pomoči, in to takoj. V praksi je vse preveč primerov, ko vidimo, da ljudje ne morejo priti do pomoči ali pridejo prepozno. Namesto da bi predlagali takšne ukrepe, ki bi omogočali hitro pridobivanje pomoči, ste vi na žalost decembra celo resno razmišljali o zamrznitvi minimalne plače. Tega sicer v PKP7 res niste vključili, ste pa vključili spremembo Zakona o delovnih razmerjih in Zakona o javnih uslužbencih, predlagali ukrep tako imenovanega prisilnega upokojevanja. In tu je moje vprašanje. Ta ukrep je šel mimo sindikata, brez širše razprave, kar preko neke interventne zakonodaje. Ne pozabimo, da je Zakon o delovnih razmerjih nekako poimenovan tudi kot mala delavska ustava in da se spremembo tega vedno sprejema v socialnem dialogu. Vendar pri vas očitno ne. Naj tukaj poudarim, da se ne želim opredeljevati, ali je ta ukrep v redu ali ni. Kot glavni razlog sprejetja te trajne spremembe zakonodaje, Zakona o delovnih razmerjih, ste trdili, da bo ta ukrep pripomogel k zaposlitvi mladih. In zanima me: Na podlagi katerih študij oziroma analiz to lahko t
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Tekom današnjega dne se je v debatha pokazalo predvsem, da Slovenski demokratski stranki nikakor ni mar za argumente, kljub temu, da je bilo v Državnemu zboru velikokrat povedano in dokazano, zakaj se mora iti v pokojninsko reformo, zakaj se sistem spreminja in kakšne bodo seveda posledice. Tekom debate je bilo tudi pokazano, da je <PARTY> oziroma so se poslanci, ki so razpravljali, na nek način strinjali tudi z dejstvom, da je pokojninska reforma nujna v Sloveniji, da potrebujemo nadgradnjo ZPIZ-1, da moramo nekaj narediti že za vzdržnost pokojninske blagajne, ampak ko pridemo do odločanja, torej do tega, da lahko končno sprejmemo pokojninsko reformo, ki na nek način ohranja osnovne pravice, pa očitno ne zberemo dovolj poguma, da bi jo lahko tudi sprejeli. To nas seveda žalosti, ker navsezadnje nobenemu ni v interesu nalašč jemati kakršne koli pravice ljudem ali pa jih siliti v še težji socialni položaj. Če ne bomo sprejeli pokojninske reforme, se bo to zgodilo, da bodo ljudje ob že tako nizkih pokojninah doživeli to, da bodo pokojnine še naprej padale, da mlade generacije ne bodo imele garancij, da bodo do pokojnin sploh prišle, niti delovno aktivni, ki nekako že vplačujejo celo življenje v ta sistem, ne bodo imeli neke garancije, da bo pokojninski sistem izvršen do te mere, da bi posamezniki lahko prišli do pokojnin. Najlažje je biti seveda proti, ampak to je sedaj že praksa v Državnemu zboru, kakršen koli predlog pride s strani vladne koalicije, je zavrnjen s strani opozicije ali vsaj večjega dela opozicije. Želi pač na nek način sporočati vsej javnosti, da vse, kar vlada naredi, je slabo, da ne ukrepa pravočasno in tako naprej. Rad bi vas spomnil, da ste s takšnimi argumenti začeli že v začetku mandata, takrat, ko je vlada sestavljala svojo ekipo, ste ves čas govorili, da vlada prepočasi sestavlja ekipo, da se to na tak način ne dela in tako naprej. Sestavila je vladno ekipo en dan prej kot prejšnja vlada. Potem ste zače
V osnovi moj namen ni bil, da se bom oglašal okrog teh amandmajev, ampak mislim, da je sprenevedanje v tem državnem zboru ravno okoli ženskih kvot pa le malo preveliko. Moj kolega Bogdan Barovič je v podajanju stališč poslanske skupine opozoril na mnenje zakonodajno-pravne službe, torej tisto mnenje, ki ga ponavadi ta državni zbor vedno upošteva oziroma o njem vsaj opravi temeljiti razmislek. Danes seveda zavračate teorijo zakonodajno-pravne službe. Po drugi strani pa, kar mislim, da je dosti pomembnejše, ko govorimo o zastopanosti obeh spolov, prav tako bi lahko govorili o zastopanosti različnih starostnih skupin in določitev procenta posameznih, najsibo na podlagi starosti, najsibo na podlagi izobraženost, najsibo na podlagi opravljanja določenega poklica. Skratka, več je teh segmentov, na katere bi se lahko sklicevali, da nimajo svojih predstavnikov v določenem organu. Ampak, tovrstno urejevanje je po naši oceni seveda brezpredmetno v praksi, kajti dejstvo je, da v zakonu lahko napišemo marsikaj, drugo je pa dejstvo, kaj pozneje politične stranke naredijo. In ravno okoli zakona o volitvah, najsibo v parlament Republike Slovenije ali pa evropski parlament, je seveda vprašanje izvoljivih kandidatov in neizvoljivih kandidatov. V kolikor imajo stranke resnične namene, kot sta jih nakazali govornici pred menoj, Nihče v tej državi vam ne more preprečiti, da na prvo, drugo in pa tretje mesto, ki je v vaših primerih izvoljivo mesto za evropsko poslanko ali poslanca, ne postavite kandidatke. Ampak seveda, dokler boste samo javno igrali to igro in govorili o tovrstni potrebi, medtem ko boste pa na prva mesta postavljali kandidate z vašo podporo, pa ni drugega kot blefiranje. Sicer pa mislim, da ima Liberalna demokracija tovrstne izkušnje izpred zadnjih državnozborskih volitev, ko ste si celo v enem izmed vaših organov določili pravila o kvotah in jih pozneje nekaj mesecev pred temi volitvami ta pravila spremenili. Ker ste videli, da ste bili vsi skupaj preveč požrešni, kdo
Hvala, gospod predsednik. Kolega Tanka, ki je navedel domnevo, da smo mi obsedeni s tem vprašanjem, želim samo opozoriti, da smo replicirali na razprave, ki so se ukvarjale pretežno z Ultro in z drugim ministrom, malo manj s kandidatko Darjo Radić. Torej, mi smo le odgovorili in še enkrat dokazali, da je Ultra predvsem mantra <PARTY>, in dejstvo, da v preiskovalni komisiji, ki jo je zahtevala opozicija in ki jo vodi cenjeni kolega poslanec Rudolf Petan, žal, do sedaj niso mogli priti do nobenih dokazov. Nasprotno, izkazalo se je, da se ta konstrukt lahko obrne kot bumerang zoper tiste, ki so ga lansirali. Ni konkretnih dejstev ali dokazov, ki bi to sumničenje ali govorice ali ta konformizem, ki temelji na stereotipih o hudobnih politikih iz <PARTY>a, utemeljevali. Torej, še enkrat, bodimo resni. Danes se pogovarjamo in danes bomo glasovali o kandidatki za ministrico, ki izhaja iz naše stranke ponosno in ki bo samozavestno izpeljala projekte, ki jih je sama tudi začela in pri katerih je resno delala od začetka mandata. Hvala.