EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala. Še enkrat vsem lep pozdrav! Zakon o zdravilih, kot smo že povedali, prinaša kar nekaj dobrih stvari, glede implementacije evropskih direktiv v zvezi z varnostjo uporabe zdravil in spremljanju negativnih učinkov ter preprečevanjem ponarejenih zdravil na trgu. Poleg tega pa kar nekaj nedorečenih, kot tudi vsi ugotavljamo, tako glede kontrole zdravil, kajti ta novi laboratorij bo moral narediti mednarodno certifikacijo, ker seveda tudi ni kar z enega dneva na drugega, ampak upajmo, da bo ministrstvo toliko pametno, da bo vendarle te ljudi vključilo, ki so zdaj delali na tej kontroli zdravil, da ne bo nek prazen čas, ko bo zadeva ponovno zaživela v polni aktivnosti. Kar se tiče grosistične dejavnosti, ta zakon do zdaj o zdravilih tega ni vseboval. Zdaj pa implicitno oziroma eksplicitno dovoljuje, da se tudi lekarne ali pa zdravstveni zavodi z zdravstveno dejavnostjo ukvarjajo z grosistično dejavnostjo. Pustimo tako, kot je zdaj bilo, da tega ni bilo notri, ni bilo prepovedano, ni bilo pa dovoljeno. S tem pa zdaj odpiramo vrata, kajti iz prakse, zatečeno stanje – ljubljanske lekarne, Mariborske lekarne, Zavodu za transfuzijsko medicino bi nekako še oprostili, ker je tako specifičen pri predelavi in oskrbi s krvjo, da je težko tam , ampak tudi oni imajo tri leta prehodnega obdobja in bi lahko našli primerno rešitev. Tako naj se Zakon o lekarniški dejavnosti ukvarja s tem. Zdaj bomo pa popolnoma odkrito podprli zatečeno stanje in to je res nedopustno. Pustimo tako, kot je bilo do zdaj v zakonu, ker tega ni obravnaval, ni prepovedoval, ni pa dovoljeval. Zdaj pa kar na enkrat bi pa to dovoljeval in to res ni dopustno. Lekarne so v glavnem javni zavodi, ki jih ustanavljajo občine, in nekako je nedostojno, da se nek javni zavod potem širi po celi Sloveniji, če je tam drug javni zavod. Vemo, da ekonomijo obsega tu deluje, ljubljanske lekarne, ki so take velike, ki so uvajale neko kartico zvestobe tudi na tista zdravila na recept, na vrednotenje zdravil na recept, in gled
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Opozorila s strani Slovenske nacionalne stranke, da je kmetijsko ministrstvo vsaj do sedaj bilo najšibkejši člen v Vladi, so bila večkrat jasno in glasno povedana. Sam se veselim te menjave. Bi pa rad spomnil na nekatera dejstva, kajti vidim, da imamo strokovnjakov na področju kmetijstva kar nekaj danes. In ko govorimo o kmetovanju na Krasu, bi rad povedal to, da sem bil sam z delegacijo neposrednih proizvajalcev, če jim lahko tako rečem, kmetov kar dvakrat pri ministrici. Gospa ministrica je na tem področju malo izgubila kompas, to je res, to je tudi sama priznala. Kajti, Kras še približno ni enak ostali Sloveniji. To ve vsak, ki je kdaj bil na Krasu. Kar se tiče subvencij. Rejci drobnice, prej smo slišali strokovnjake za to, in živinorejci so na nek način tudi garant, da Kras ne bo poraščen; to je Vlada zapisala v svojih dokumentih in za to namenja bojda subvencije, da se Kras ne bi zarasel, mora dejansko potem Vlada to, kar je zapisala, odobrila z odločbami, tudi spoštovati. Dosedanja praksa ni bila taka. Odločbe, ki so bile izdane, so bile kasneje preklicane. In ravno na osnovi teh odločb so kmetje vzeli kredite, se po domače povedano zadolžili in kasneje od teh pogodb odstopi država in kmetje ne morejo plačevati svojih obveznosti. Ta denar so porabili za širitev, za posodobitev svojih kmetij, to se je dogajalo in to se dogaja še danes. In ko govorimo o tem, da je Kras resnično specifičen in da imamo na Krasu, ker drugje po Sloveniji tega ni, parcele razmejene tudi z zidovi, si je kmetijsko ministrstvo seveda privoščilo to, da je naredilo aerofoto posnetke in na osnovi tega, teh senc, tudi naravna paša za drobnico je grmičevje, odbilo procentualne subvencije. To je krivica, ki je svojevrstna. Italija ima to specifiko rešeno z vladno uredbo, ki je, prvič, garant za kmete, da dobivajo dolgoletno pogodbo v roke in spoštovanje države na tem področju - kar je zapisano v odločbah, je striktno. Celo več, tudi tisti, ki ne želijo vz
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica, državni sekretar, ekipa ministrstva, kolegice in kolegi! Leta 2008 je bil sprejet nov zakon o javnih skladih, ki je opredelil, da Filmski sklad Republike Slovenije, ki je bil ustanovljen z Zakonom o filmskem skladu, lahko za svoje statusno preoblikovanje izbere eno od naslednjih zakonsko predvidenih možnosti: ali nadaljuje svoje delo, ali se pripoji drugi pravni osebi. ali pa se statusno preoblikuje v dveh letih po uveljavitvi Zakona o javnih skladih, to je do 12. 8. 2010. Glede na namen Filmskega sklada Republike Slovenije naloge, ki jih opravlja, in način financiranja je pri predlagatelju prevladalo mnenje, da je najprimerneje, da se Filmski sklad preoblikuje v javno agencijo v skladu z Zakonom o javnih agencijah. V Poslanskem klubu <PARTY> menimo, da izbrana statusna oblika agencije za Filmski sklad primerna predvsem zato, ker se javne agencije ustanovljene za opravljanje nadzornih in strokovnih nalog v javnem interesu. Močan argument za preoblikovanje Filmskega sklada Republike Slovenije v agencijo, v <PARTY> vidimo predvsem v določbi Zakona o javnih agencijah, ki govori o kriterijih za ustanovitev, saj se agencija ustanovi, če glede na naravo oziroma vrsto nalog ni potreben ali ni primeren stalni neposredni politični nadzor nad opravljanjem nalog. Za financiranje slovenske filmske produkcije je stalni politični nadzor vsekakor neprimeren. Izjemno pomemben razlog za sprejetje novega zakona narekuje tudi Računsko sodišče Republike Slovenije v okviru svojega revizijskega poročila, ki ga je izdalo julija lansko leto. V zakonu so tako rekoč v celoti upoštevana priporočila Računskega sodišča, predvsem da je potrebno urediti postopek javnega natečaja, merila in kriterije za izbor na njem, saj so bile s strani Nadzornega sveta Filmskega sklada Republike Slovenije zagrešene nepravilnosti v zvezi z izvedbo in izborom na javnem natečaju. V filmski program so bili vključeni filmi brez prijave na javni
Hvala lepa. To novelo Zakona o dohodnini bom seveda podprla, ker preko davčnih olajšav oziroma spodbud v prvi vrsti prinaša višje neto dohodke ljudem, ker stimulira gospodarstvo v smeri večje produktivnosti, višje aktivnosti, ker povečuje sposobnost gospodarstva, da zadržuje in tudi na novo privablja visoko strokovne perspektivne mlade kadre, ki morajo postati gonilo gospodarskega napredka in rasti, še posebej pa zato, ker uvaja tudi davčne oprostitve za nekatere najbolj ranljive družbene skupine, predvsem družinske pokojnine ne bodo več obdavčene, oprostitev dohodnine za dohodke iz šolskih skladov se uvaja ter tudi seniorska olajšava. Seveda tudi jaz razumem skrb za javno finančno vzdržnost, a postopno uvajanje teh dohodninskih olajšav bo zadevo še kako olajšalo. Še več, zaradi ugodne gospodarske klime in rasti, zmanjšane brezposelnosti, se ocenjuje, da bodo imeli ukrepi manjši negativni vpliv na javne finance od prvotnih ocen. Volivke in volivci pa si bodo lahko zapomnili, kdo ni podprl dobre rešitve za ljudi, kdo si s figo v žepu ob podpori sindikatov prizadeva za višje plače, koga bolj kot za dobrobit ljudi, skrbi za polnjenje državnega in občinskih proračunov in kdo vse se je osmešil s predlogom za posvetovalni referendum, na koncu stisnil rep med noge, ker se je zbal političnega poraza v času volitev. Seveda bom to novelo podprla.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani minister s sodelavci, kolegice, kolegi! Včeraj smo govorili o javnih plačah in o ljudeh, ki imajo milijon, dva ali tri zasluženo ali nezasluženo, bil sem prijavljen na včerajšnji pogovor, razgovor pa sem se odpovedal, zato ker sem se prihranil za danes, ko govorimo o ljudeh, ki pa nimajo plač. V veliki meri sem sam kriv ali sokriv, da smo se danes tukaj zbrali in jaz sem gospodu Jožefu Jerovšku za to, da je ta točka na dnevnem redu, hvaležen, čeprav bi zelo rad videl, to je moje mnenje in mnenje Slovenske nacionalne stranke, da bi ministra za delo nadomestila ministrica za gospodarstvo ali pa da bi bila na čelu z njim pa še z ministrom za finance. Jaz bom govoril zelo konkretno, iz praktičnih primerov. In če bom omenjal imena, kot so Peko, Mehanika, ne računajte, da je to samo Peko iz Trbovelj pa Mehanika iz Trbovelj, ampak naj vsak iz svojega kraja najde podjetje, ki ima takšno ime in ki je v podobnem položaju. Zelo praktično, zelo konkretno bom orisal trenutno stanje. Ko se je zgodil trboveljski Peko, se je pač zgodil, kot se je zgodilo katerokoli podjetje v kateremkoli koncu, pa vendarle ima nadaljevanje zgodbe zelo zanimiv razplet. Po takojšnji reakciji sem predlagal, da bi ta objekt, da ne bi propadal, dali v najem občini Trbovlje. Pa do tega nismo prišli, ker je bilo na sestanku s SRD-om in predstavniki te države, vlade, rečeno, da bo SRD poravnaval obveznosti in terjatve s Pekom in bo potem država dala v posest, najem ali celo last objekt občini Trbovlje. Nakar se tri mesece ni zgodilo nič. Po mojem pismu ministrici za gospodarstvo je ministrstvo za gospodarstvo zatrdilo, da je naredilo vse. Mi smo v tem času imeli potencialnega investitorja, ki je overil pismo o nameri. Krivi smo bili seveda mi in investitor, da ni bil resen. No, in koliko je ta investitor resen, mi povejte! Danes je šest mesecev od tega, piše se 15.julij, tega objekta še danes nimamo ne v najemu ne v posesti ne na razpolago. Ja, neresen investitor b
Hvala, predsednik, za besedo. Veseli me, gospod minister, da sem po dveh mesecih in pol dobil nekoliko konkretnejši odgovor, kot je bil do sedaj, čeprav moram reči, da ne pristanem na tezo, da sem vam kaj sugeriral ali pa, da nisem razumel. Vi ste v svojem dopisu jasno napisali, da mariborsko lutkovno gledališče ni več med prioritetami. Hvala bogu ste ga sedaj s temi vašimi razlagami med prioritete ponovno dali, zato menim, da je ta odgovor na meji še sprejemljivega, vendar vas sprašujem. Mariborska mestna občina vodi pogovore z ministrstvom in kolikor je meni poznano, imate v hiši dopis, v katerem potrjujete ali pa ste tik pred tem, da boste potrdili financiranje v letu 2006, 2007 in 2008. Takšne so informacije iz mestne hiše mariborske. Zaradi tega pa sprašujem: Ali je temu tako? In: Kdaj boste podpisali dogovor, da bo ta dinamika financiranja na tak način, kot sem sedaj to povedal?
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Med odmorom sem zgrožen opazil, da so nam iz Državnega zbor odnesli bankomat Nove Ljubljanske banke. Argument naj bi bil, da ima Nova Ljubljanska banka preveč stroškov z njegovim varovanjem in da ni rentabilen. Danes je v Državnem zboru več kot 500 ljudi. Tudi kadar so odmori krajši, nimamo časa, da bi šli izven hiše, zato pozivam vodstvo Državnega zbora, da nemudoma zagotovi vrnitev bankomata v prostore Državnega zbora. V primeru 6,6 milijarde terjatev je ta stroške za NLB kapljica v morje. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, kolegi. Ker se je 31 kolegov odločilo, da dajo vprašanje referendumsko, moram ugotoviti, da se strinjam s predlogom za referendum in tudi z vprašanjem, kakršno je citirano in predlagano. Enako se strinjam tudi z datumom, ker mislim, da je prav, da se maksimalno število ljudi opredeli za predlog oziroma za zakon. Mislim, da je vprašanje, ali ste za zakon, dovolj jasno definirano, in upam in predlagam, da se jasno odgovori z besedo "da". Hvala lepa.
Spoštovani prisotni! Deklaracija o varnih in urejenih migracijah je pravno neobvezujoč dokument, ki pa zaznava probleme in izzive migracij. Dokument sam predstavlja zgodovinski poskus svetovne skupnosti ureditve legalnih migracij. Kljub temu pa smo danes v državnem zboru priče določenim zavajanjem in izkrivljanjem dejstev. Nekateri zlonamerno povezujejo nelegalne migracije, ki smo jim priča, s sprejetjem te deklaracije. Dovolite, da izpostavim nekatere člene iz te deklaracije, ki temu direktno in povsem nasprotujejo. Eden od triindvajsetih ciljev govori o ohranitvi nacionalne suverenosti. Izrecno pravi: »Države lahko v skladu s svojim suverenim pravnim redom in ob upoštevanju mednarodnega prava razlikujejo med statusom zakonitega in nezakonitega migranta.« Nadalje govori tudi o vzrokih za odpravo migracij. To je zelo pomembno tudi za Slovenijo. Navaja: »Cilj tega dogovora je ublažiti negativne dejavnike in strukturne vzroke, ki ljudem onemogočajo, da bi si v izvornih državah zagotovili in ohranili vzdržno preživetje, zaradi česar so prisiljeni v iskanje boljše prihodnosti drugod.« Vemo, da je Evropska unija ena večjih donatork v regiji. Vemo, da se razmere, iz katerih prihajajo zdajšnji migranti ali pa iz katerih prihaja ta tok, umirjajo, da se umirjajo razmere v Libiji. Leta 2009 je bila v Libiji na obisku močna slovenska gospodarska delegacija, ki si je nadejala milijardnega posla. In vemo, da prihaja čas miru, čas povojne obnove, kar vsekakor predstavlja tudi priložnost za slovenska podjetja, da tam delajo, da tam ustvarjajo in da tudi pomagajo na nek način odpravljati probleme tam, kjer nastajajo. Rad bi izpostavil tudi 11. člen, ki govori, ne boste verjeli, o upravljanju in varovanju mej. Člen govori: »Zavezujemo se, da bomo nacionalne meje upravljali usklajeno, pri čemer bomo spodbujali dvostransko in regionalno sodelovanje, zagotavljali varnost držav, skupnosti in migrantov, omogočali varno in zakonito čezmejno gibanje ljudi ter preprečevali nezakonite migrac
Hvala, predsednik, za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Državni svet nam je v obravnavo predložil Predlog zakona o spremembi Kazenskega zakonika. Gre za spremembo 308. člena, v katerem je kot kaznivo dejanje opredeljeno prepovedano prehajanje meje ali ozemlja države. Prvotno vložen predlog je predvideval sankcijo takojšnjega izgona za nezakonito prekoračitev državne meje Republike Slovenije. Poleg nezakonite prekoračitve je bila predvidena tudi inkriminacija drugačnega načina vstopa na ozemlje Republike Slovenije. S tem bi se kriminalna cona razširila tudi na ravnanja, ki niso v neskladju z zakonom. Na to je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba in dodala, da je predlog v tem delu prekomeren. Tako definiran vstop na območje države je v neskladju s temeljnimi načeli kazenskega prava, to so načelo določnosti, predvidljivosti ter načelo zakonitosti. Poleg tega pa se znaki kaznivega dejanja, določeni v predlogu, prekrivajo z znaki prekrška, določenega v Zakonu o tujcih. To je v popolnem nasprotju z ustavnim načelom pravne varnosti, kar izhaja tudi iz prakse Ustavnega sodišča. Takšen predlog pa bi tudi onemogočal individualizacijo, obravnavo storilcev kaznivih dejanj, saj je bil predviden takojšen izgon tujca. Veljavne določbe Kazenskega zakonika pa izgon tujca iz države dopuščajo le kot stransko kazen. Ob prvotno vloženem predlogu Državnega sveta, so se pojavljali številni pomisleki o neskladnosti predlagane določbe z ustavo, na kar je opozorila tudi predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Poslanske skupine koalicije so na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe na omenjeni člen vložile amandma, ki določa drugačen pristop. Amandmaji so bili na sejo odbora sprejeti. Jasno, saj jih je vložila koalicija. Tako da se z dopolnjenim predlogom zakona sedaj le zvišujejo zagrožene zaporne kazni, ne posega pa se več v osnovno obliko kaznivega dejanja. Gre za spremembo enega samega člena, ki pa ne bo prinesel sprememb, ki jih predlagatelji želijo doseči. Gre za populističn
Hvala predsednik. Pričakovali smo, da se bo tudi oglasil predstavnik vlade. Dovolite, da samo na kratko podam. Želi besedo Potem bi, po vrstnem redu bi najprej Hvala za besedo predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Gospod minister! Amandma, ki smo ga pravkar prejeli na klop, je v vsebinskem smislu zelo pomemben amandma. Če me spomin ne vara, je zelo enak, kot je bil že predlagan v eni od prejšnjih faz sprejemanja sprememb ustave na področju uvedbe druge ravni lokalne samouprave. Govorim o amandmaju poslanske skupine italijanske in madžarske narodne skupnosti. Do njega, torej stališč poslanske skupine, do njega vam žal ne morem povedati. Je pa zelo pomemben amandma po vsebinskem smislu. Spoštovane kolegice in kolegi! Najprej bi rad povedal, da po nastopu ministra doktorja Bohinca, jaz sem sam predlagal, da nastopi pred menoj, bo moj nastop težji. Ampak, moram povedati, da je doktor Bohinc zelo korektno povzel dogajanje v zadnjih letih. Skoraj tri leta bo, kar je vlada predlagala v proceduro spremembe ustave tudi na področju uvedbe druge ravni lokalne samouprave. In res je, da smo mi, kot takrat vladna stranka, počasi uspeli prepričati tudi poslanske kolege v drugih vladnih poslanskih skupinah, da bi bilo dobro, da predvsem pri vprašanju, ali bomo ustanavljali pokrajine, ki bi lahko bile v nasprotju z voljo ljudi, da uredimo zelo pomembno varovalko. In mi smo jo videli v tem, da zakon, ki določa sedež in številopokrajin, da se sprejema z dvotretjinsko večino. In res je tudi to, da smo predlagali še dodatno varovalko, da tudi zakon, ki bo določal pristojnost in financiranje pokrajin, da ima tudi ta pač pomembno varovalko, torej, da je večina več kot 46 oziroma navadna večina. Ampak, dovolite mi, kolegice in kolegi, da povem načelno stališče. Prvič bi se zgodilo, odkar državni zbor v skladu s poslovnikom in samo ustavo spreminja ustavo, da bi jo v nekaterih ključnih rešitvah sprejel v eklatantnem nasprotju z mnenjem strokovne skupine. Strokovna skupina zelo odločno
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki Vlade, drage kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Stranke modernega centra imamo do predlaganih sprememb Zakona o <PARTY>H, ki ga predlaga skupina poslancev s prvopodpisanim Luko Mescem, negativno stališče in ga ne podpiramo, ker bi s temi spremembi, ki bi dale zakonske osnove za vmešavanje politike v operativno delovanje <PARTY>H, posegli v temeljni koncept zakonske ureditve, kar bi lahko imeli za posledico neoperativnost delovanja <PARTY>H, izgubo neodvisnosti in s tem poslabšanje pogojev za učinkovito korporativno upravljanje, kar je pravzaprav v nasprotju z osnovnim namenom tega zakona. Našo opredelitev do predlaganih sprememb predmetnega zakona utemeljujemo z naslednjim. Bistvo zakona je ločitev države kot lastnice kapitalskih naložb od drugih funkcij države, koncentrirano upravljanje državnih naložb in vzpostavitev preglednega in učinkovitega sistema upravljanja le-teh. Predlagatelji v predlogu za spremembo zakona predvidevajo zahtevo, da bi Državni zbor o naložbah, ki so opredeljene v strategiji o upravljanju kapitalskih naložb, še enkrat odločal pred prodajo. Po našem mnenju je ta predlagana določba zakona nesmiselna in v nasprotju s smernicami OECD. Bistvo smernice OECD je, da je <PARTY>H neodvisna in ni vezana na navodila državnih organov. <PARTY>H mora delovati neodvisno in samostojno, zato mora sam odločati o prodaji naložb v skladu s sprejeto strategijo o upravljanju kapitalskih naložb države, ki jo pripravi Vlada in potrdi Državni zbor Republik Slovenije. <PARTY>H torej nima prostih rok, kot izhaja iz prej navedenega, kar še dodatno potrjuje dejstvo, da mora za potrebe svojega delovanja pripraviti letni načrt upravljanja in razpolaganja z državnim premoženjem, ki ga potrdi Vlada. O prodaji naložb se odloča na nadzornem svetu <PARTY>H, na katerem ima možnost sodelovati tudi član opozicije v vlogi predsednika Komisije za nadzor javnih financ, kar vsekakor prispeva k večjemu nazoru nad delovanjem celotnega siste
Spoštovani predsedujoči, poslanke in poslanci, prisrčno pozdravljena gospa ministrica! Sprememba zakona je dobra, sodobna, terminološko urejena in nujno potrebna, zato jo bomo podprli. Naj pa dodam, da so kljub vsemu pozabili na faksimile, ki je zelo pomemben za študijsko gradivo. Zato smo v Poslanski skupini <PARTY> vložili amandma, ki je očitno ministrico tako navdušil, da je pridobila podpisnike koalicije, ki so naš amandma povzeli, ga še nadgradili in je tako nekakšno skupno delo. Tudi zato čestitam in bomo vse skupaj podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Spoštovana ministrica, spoštovane kolegice in kolegi! Pred nami je predlog za zvišanje minimalne plače nad raven minimalnih življenjskih stroškov, za izločitev dodatkov iz obsega minimalne plače in za določitev formule oziroma modela, po katerem bi se v prihodnosti določal in usklajeval znesek minimalne plače. Spoštovane in spoštovani! Zadnji večji dvig minimalne plače so slovenski delavci doživeli že skoraj desetletje nazaj, v času prve socialdemokratske vlade, ki je sredi najhujše krize pokazala veliko mero poguma in minimalno plačo dvignila za več kot četrtino. Od tedaj se je zgodilo marsikaj, razen ene stvari: ni prišlo do množičnega zapiranja delovnih mest in odpuščanj, kriza nam je nepovratno vzela veliko delovnih mest, a nobeno ni bilo izgubljeno zaradi tega pogumnega koraka. Tudi po izločitvi nekaterih dodatkov iz minimalne plače pred dvema letoma se ni uresničila nobena od črnogledih napovedi. To dokazuje, da dostojna minimalna plača nikakor ni grožnja ekonomski konkurenčnosti. Gospodarska rast, rast zaposlovanja, delovne aktivnosti in produktivnosti, rast dodane vrednosti na zaposlenega, rast izvoza ter podjetniških dobičkov, vse to so v zadnjih letih nesporni kazalniki, da gre slovenskemu gospodarstvu spet bolje. Dobro mu gre tudi in predvsem zaradi dela in znanja zaposlenih, zaradi truda in odrekanja delavcev. Vsi omenjeni kazalniki kažejo nekajodstotno letno rast, ki pa ji rast plač niti približno ne sledi. Gospodarstvo torej okreva in napreduje, a žal ne kaže pripravljenosti, da bi sadove okrevanja v polni meri delilo s svojimi zaposlenimi. Zato je, spoštovane in spoštovani, višina minimalne plače ena od glavnih predvolilnih tem. Zato so ljudje na zadnjih volitvah v veliki večini dali podporo strankam, ki so podprle dvig minimalne plače. Živimo v demokraciji in v demokraciji ima oblast ljudstvo. Ljudstvo je na volitvah spregovorilo: Minimalne plače naj se dvignejo. Naloga politike torej ni nadaljevati brezplodnih debat
Najlepša hvala poslanki. Tudi opravičilo za neodgovor na ustno poslansko vprašanje v zvezi z organiziranostjo regijskih centrov za obveščanje. Boste pisno dobili, se opravičujem, ker sem imel neko nujno obveznost izven hiše, bomo pa pisno poslali. Kar se tiče vprašanja v zvezi s Slovensko vojsko, moram reči, da posledice te gospodarske in finančne krize vplivajo tudi na Slovensko vojsko, kar je bilo podrobno prikazano tudi v poročilu o pripravljenosti Slovenske vojske za leto 2012, s katerim sem kot prvi minister za obrambo seznanil tudi Odbor za obrambo, katerega članica ste. Na podlagi navedenega poročila lahko še enkrat poudarim, da je Slovenska vojska nedvomno prevzela svoj del bremena v krizi, s katero se sooča država, ter da zmanjšanje finančnih sredstev za vojsko v bistvu že vpliva na stanje njene pripravljenosti. V tem smislu lahko pritrdim ugotovitvi sindikata, ki ste ga povzeli v vašem vprašanju, da je Slovenska vojska tako kadrovsko kot materialno podhranjena, seveda pa bila ta podhranjenost Slovenske vojske še bistveno večja, če znotraj ne bi izvajali te ostre varčevalne ukrepe. Proces preoblikovanja vojske se je, kot veste, začel intenzivno odvijati ob koncu leta 2012 v času prejšnje vlade – upravičeno, ni nobena kritika. Takrat so se ukinila poveljstva sil, poveljstva za doktrino in s preoblikovanjem strateške in operativne ravni poveljevanja je Slovenska vojska v pripravljalni fazi v bistvu sledila usmeritvam in priporočilom za zmanjšanje števila ravni poveljstva, zmanjšanje administrativnega aparata in posledično sprostitvi večjega števila pripadnikov Slovenske vojske za operativne in bojne naloge. Ampak temeljno vodilo je v resnici vodilo in vsebina tega načrta, ki je bil izdelan v mesecu decembru. Natančno je bilo definiranje procesov, razmejitev pristojnost ter aktivnosti nalog, ki so jih posamezna poveljstva in enote ter organizacijske enote pri Generalštabu Slovenske vojske izvajale v obdobju do 15. 5., ko je bila ta prva faza preoblikovanja zak