EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa. Tudi v <PARTY> smo vložili amandma k 13. členu, ki je pravzaprav v osnovi enak temu amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina <PARTY>. Tudi nam se zdi izredno sporen ta del, ki je bil dodan. 17.a člen je ključen za to, o čemer smo govorili prej, torej za športne strelce. Uvaja upravičen razlog za izdajo orožne listine iz razloga športa. Strinjali smo se z amandmajem, ki je bil predlagan, da se nacionalna panožna zveza spremeni v to, kar je zapisano sedaj. Tako so nas opozorile tudi številne organizacije, ki bodo zdaj po novem imele možnost nadaljnjega udejstvovanja in sodelovanja na tekmovanjih športnega streljanja. Vendar naj opomnim, da 6.a, 7. in 8.a točka kategorija orožja po prekategorizaciji seveda sodi med prepovedano orožje. Ravno zato se uvaja ta 17.a člen, ki nudi upravičen razlog za izdajo orožne listine tudi za ta orožja iz razloga športa. Zato nam je nepojmljivo, da pravzaprav v ta del uvajate nevladne organizacije v javnem interesu na področju obrambe. Kaj ima takšna organizacija zveze z upravičenim razlogom izdaje športne listine iz razloga športa? Vsaka športna organizacija, ki tekmuje v okviru Olimpijskega komiteja Slovenije, Združenja športnih zvez ali pa mednarodne in uradno priznane Športne strelske zveze, bo imela možnost, da kupuje takšno orožje, s takšnim orožjem tekmuje in ga tudi uporablja. S tem pa obstaja določena bojazen, ki jo je izpostavila kolegica Sukič. Da ne govorim še o tistih morebitnih vardah in ne-vardah, ki bi jim lahko ministrstvo ali ne izdalo status organizacije na področju obrambe in bi to orožje − prepovedano orožje − lahko kupovali. Mi se sicer s 17.a členom v obliki, ki je bil zapisan, strinjamo, z izjemo, da se iz tega črta stavek, «ki imajo status nevladne organizacije v javnem interesu in delujejo na področju obrambe«. Hvala lepa.
Hvala. Torej moram reči, da ko sem prebral obrazložitev k temu amandmaju, se mi poraja vprašanje. Namreč, tu se trdi, da bo s tem zagotovljena večja preglednost odločanja organa, pa me vendarle zanima, v čem je ta večja preglednost. Konec koncev je v tekstu zakona tako ali tako napisano, da v primeru pozitivne odločitve se pač naredi uradni zaznamek. Hvala lepa. Se opravičujem sam, ker sem prepozno dvignil roko. Gre preprosto za to, da želimo ponovno vzpostaviti rok, ki je bil v prvotnem tekstu zakona. Namreč zdi se nam, da je 20-dnevni rok oziroma rok 20 delovnih dni kar primeren za to, da organ odloči o zahtevi prosilca.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Pozdravljeni predstavniki računskega sodišča in ministrstva za finance, poslanke in poslanci! Običajno rečemo, da je računsko sodišče organ posebne vrste, ker opravlja take naloge, ki jih ne moremo razvrstiti v nobeno od treh klasičnih vej oblasti, v zakonodajno, izvršilno ali sodno. Primerjamo jo lahko nekako z varuhom človekovih pravic. Delo računskega sodišča tudi ni hvaležno, saj poroča samo o nepravilnostih, malo kdaj ali pa celo nič o pozitivnih pregledih. Če se spustimo malo v zgodovino ali pa v zgodovinski razvoj državne revizije, lahko vidimo, da sami začetki segajo že v staro Grčijo, ko je državna revizija namenjena pomoči pri zbiranju čim več denarja. Počasi državna revizija pridobiva novo vlogo s tem, da poleg vladarja obvešča tudi javnost o javnih financah in računovodstvo. Po II. svetovni vojni revizijske institucije pridobivajo samostojen in neodvisen položaj, širi pa se tudi vsebina njihovega dela in krog revidirancev. Prva revizijska institucija na našem ozemlju je bila ustanovljena v času vladanja Marije Terezije v letu 1740 do 1780, vendar pa kasneje nadzor javne porabe v Sloveniji ni bil institucionaliziran vse od II. svetovne vojne do sprejetja ustave leta 1991. Na temelju ustave je bil šele leta 1994 izdan star zakon o računskem sodišču. Trenutno veljavni zakon o računskem sodišču pa je začel veljati 3.3.201. Zakaj ta krajši sprehod skozi zgodovino? Računsko sodišče nas je v zadnjem času presenetilo z nekaj kar precej odmevnimi primeri, ko se je poslužilo najostrejših ukrepov, ki jih ima na voljo. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo skupaj s strokovnimi sodelavci skrbno spremljali njihovo delo, zlasti, ker smo ob sprejemanju zakona o računskem sodišču bili skeptični in smo menili, da je zakon in računsko sodišče brez zob, pa smo se, hvala bogu, motili. V zadnjem času gre za odkrite primere Elesa, Davčne uprave Republike Slovenije, centra za informatiko ter doma starejših občanov v Kočevju,
Spoštovane kolegice in kolegi! Ponavlja se nam ista zgodba kot pa lansko leto in ista zgodba kot predlansko leto. In kaj smo v tem obdobju naredili, da bi se nam ne ponavljala popolnoma ista zgodba? Nič! Popolnoma nič. Zaključni račun proračuna. Gre za pregled poslovanja, Računsko sodišče je podalo mnenje s pridržkom. In kakšna sporočila mi dajemo? Zakaj imamo to Računsko sodišče v Sloveniji? Ne zaradi tega, da se zakonodajalci z njim ne bi strinjali, ampak zaradi tega, da vzamemo njihova mnenja na znanje in da skušamo narediti popravke na podlagi njihovih sporočil, ne pa da rečemo danes tukaj v Državnem zboru, da imamo mi prav, oni pa narobe. Ampak iz leta v leto Računsko sodišče opozarja na določene stvari, da jih je treba spremeniti, mi pa še vedno nič ne naredimo. Enostavno dajete sporočilo, da mi Računskega sodišča ne potrebujemo. Povejte mi, kako bodo Računsko sodišče spoštovale druge institucije, če ga vladajoča koalicija ali pa Vlada noče spoštovati noče spoštovati njihovega mnenja. Kako bo potem neka občina ali pa javnih zavod spoštoval to Računsko sodišče? Nikakor. Zaradi tega je tudi na tej simbolni ravni zelo pomembno, da bi se drugače odločili v tem parlamentu in bi zavrnili ali vsaj ne bi podprli predloga zaključnega proračuna. Se pravi, koalicija dejansko povozi mnenje Računskega sodišča, namesto da bi to mnenje spoštovali, napake skušali popraviti. Ampak ob tem bi rad poudaril še eno pomembno stvar, na kar je opomnil nas tudi prvi namestnik predsednika Računskega sodišča, in sicer ne gre za majhne napake, da prihodki in odhodki niso pravilni prikazani, je dejal, če smo nekoliko bolj natančni in pogledamo konkretne številke, lahko namreč vidimo, da bi po izračunih Računskega sodišča morali odhodki v Bilanci prihodkov in odhodkov biti višji za 0,07 odstotka, prihodki pa za 0,01 odstotka. Izdatki v Računu finančnih terjatev in naložb so torej precenjeni za 20,2 odstotka, prejemki v isti bilanci pa so podcenjeni za 2,1 odstotka. Zadolževanje v Računu fin
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljam ministra in vse prisotne! Na dveh opravljenih razpravah o visokem šolstvu, ki so se odvile v okviru matičnega odbora v mesecu septembru in oktobru, je bilo veliko povedanega poleg splošnih težav visokošolskega sistema tudi na temo te novele. Nekateri vidijo v tej noveli že kar reformo visokega šolstva, ki naj bi porušila avtonomijo v tem delu izobraževalnega sistema. Danes obravnavana novela spreminja Zakon o visokem šolstvu v štirih točkah. V prvi vrsti ureja ne dovolj jasne postopke ponovnih akreditacij. Ker večina visokošolskih zavodov ni pravočasno vložila vlog za podaljšanje akreditacij, Nacionalna agencija Republike Slovenije za kakovost v visokem šolstvu pa ni sprejela programa dela usklajeno z zakonsko določenimi roki, se spreminjajo določbe v zvezi s postopkom podaljševanja akreditacij. Z zamikom datumov, povezanih s ponovno akreditacijo in zunanjo evalvacijo visokošolskih zavodov, je Nacionalni agenciji Republike Slovenije za kakovost v visokem šolstvu omogočena kakovostna izvedba teh evalvacij, visokošolskim zavodom pa nemoteno izvajanje akreditiranih, to je javno veljavnih študijskih programov. Nadalje novela posega v sestavo sveta NAKVIS, to je Nacionalna agencija Republike Slovenije za kakovost v visokem šolstvu, in sicer v način imenovanja članov. Še vedno ostaja 11-članska zasedba. Pri tem bo prek javnega poziva s strani ministrstva Vlada imenovala člane, in sicer izmed tistih kandidatov, ki jih bodo predlagale posamezne skupine. Gre za izbor 8 članov s področja visokega šolstva, od teh mora biti vsaj en član imenovan na predlog rektorske konference, en član na predlog sindikatov in en član na predlog visokošolskih zavodov. Druga skupina je iz vrst študentov, kjer se imenujeta 2 člana in tretja skupina je iz gospodarstva, kjer se izbere en član. Torej še vedno bodo imeli možnost predlaganja vsi dosedanji visokošolski deležniki, vendar ne direktno, pač pa prek javnega poziva in na koncu bo predstavn
Hvala lepa, podpredsednica. Zelo na kratko kolegu Černigoju glede tega, ko ste se odzvali na ravnanja umetnika Zlatka, da se ne strinjate, da so bila ravnanja neprimerna in tako naprej. Tukaj se lahko celo strinjava ali ne, ni to bistveno, bistveno je, da v demokratični državi obstajajo za to institucije oziroma načini, kako se na to odzvati. Če vi ali minister ocenjujete, da je ravnal narobe, se zato obrne na sodišča, organe pregona in tako naprej. Nikakor pa ni sprejemljivo, da v imenu tega minister njemu odpove status kulturnika. To je problem. Saj ni problem v tem, ali se mi strinjamo z njim ali ne. Tudi jaz se v marsikaterem njegovem dejanju ne prepoznam in bi ravnal drugače, ampak sankcije niso bile prave, ker živimo v pravni državi. To je tako, kot da bi nekomu, ki naredi prometni prekršek, odvzeli otroški dodatek, če nekoliko karikiram. Samo to je problem. Hvala lepa.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovane, spoštovani, predstavniki Vlade, kolegice, kolegi! Jaz se ne bom toliko osredotočil na čustva, ne na vem kaj vse, mene zanima delo, efekt; zanima me, kaj bo na vladni službi za razvoj in kohezijo narejeno, koliko bomo državljani, državljanke pridobili denarja iz Evrope. To me zanima in čisto nič drugega. Sem član Odbora za zadeve Evropske unije, kjer sem bil na zaslišanju do zdaj že vseh treh kandidatov. In če bi ocenil Bandellija, Puriča in novo kandidatko, recimo, onadva tam nekje 2-3, ona pa tam nekje -2. Postavil sem kup vprašanj, na katera nisem dobil jasnih, konkretnih odgovorov, zato je nikakor ne morem podpreti. Sem pa tukaj izvoljen v imenu volivk in volivcev, državljank in državljanov, občank in občanov in moram v njihovem imenu seveda tudi odločati. Govoril in spraševal sem o strateškem razvoju in koheziji. Bili so nasmehi in takšni medli odgovori. Neenakomeren razvoj pri nas v Sloveniji. 40 % razlike, na primer, med vzhodom in zahodom. Filanje Ljubljane od spredaj in od zadaj. Nič nisem zvedel o operativnem programu, niti o tem, ali bosta dva ali eden, ali koliko bi jih bilo treba dobiti. Nič o tem, koliko so nujne pokrajine, na primer. Potem o ukrepih za pospešitev črpanja – nič konkretnega, nič konkretnega. Mehanizmi podpore lokalni skupnosti za učinkovite projekte in črpanje – nič posebnega, dejansko konkretno nisem zvedel nič. Potem strokovna skupina za dosego cilja. Ja, strokovna skupina, vendar nič kako, na kakšen način, kaj bo ta skupina počela, da bomo in pridobil več sredstev, se pravi in počrpali in v naslednji perspektivi več dobili. Občine so brez razvojnega denarja, ni denarja za investicije, Vlada ni želela prisluhniti nam, da bi tistih 130 milijonov dodali, da bi imeli občine vsaj nek denar za investicije oziroma za razvoj. Veliki projekti stojijo, evropskega denarja ne črpamo, so zapleti, pritožbe, korupcije in tako naprej. Prej sem navedel en dober projekti, ki smo ga mi zastavili, to je bil projek
Spoštovani prisotni. Obrazložitev k amandmaju slovenske nacionalne stranke s prvopodpisanim Zmagom Jelinčičem, ki se na seznamu pregleda amandmajev nahaja na 8. strani. Verjamem, da je kdo izmed vas tu tak, ki le ima pravico se sam odločiti po svoji vesti. In ravno iz tega razloga bom naredil obrazložitev, da boste sploh vedeli kaj se s tem amandmajem skuša doseči. Enostavno, prepričani smo, da vključevanje v evropske integracije nima samo pozitivnih posledic, temveč je v določeni meri za to potrebno zaščititi tudi domače gospodarstvo. Pričakovanje tudi vnaprej, hitenja, prilagajanje slovenske zakonodaje evropski zakonodaji. Naprej vemo, da bodo storjene kar nekatere napake, da bo v marsikaterem področju, na področju gospodarstva v naši državi povzročili škodo in vsaj v minimalni zaščiti do tega področja predlagam, da s svojim glasom podprete ta amandma in s tem zaščitite domače gospodarstvo. Hvala. Obrazložitev amandmaja na 13. strani pregleda. Z amandmajem smo v slovenski nacionalni stranki in skupini poslancev skušali v mestnih občinah, torej v tistih 11 lokalnih samoupravah, lokalnih skupnostih zagotoviti denarna sredstva za delovanje azilov za živali. K obstoječi oziroma k predlagani tendenci teži tudi predlog o zaščiti živali, ki v svojih določbah jasno določa, da se iz proračuna v Republiki Sloveniji financira 5% sredstev za vzpostavitev zavetišč, kakor tudi za delovanje zavetišč. Predlagam, da člani državnega zbora amandma podpro. Hvala.
Hvala za besedo, spoštovani prisotni! Predlog zakona o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih je v bistvu zakon, na katerega nas silijo določene direktive Evropske unije. Nekaj teh direktiv je že bivša Jugoslavija prevzela v svoj pravni red, nekatere pa so tiste, ki čakajo zdaj nas. Prvo vprašanje, ki bi ga namenil vladi Republike Slovenije, preden bomo povedali stališče Slovenske nacionalne stranke o tem, ali zakon podpreti ali ne, je, ali je v bistvu res zakon o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih res lahko umestiti v samo en zakon ali pa bi bilo mogoče potrebno napraviti dva zakona. Če ste se odločili za takšen potek in takšno obravnavo zakona, kot je danes pred nami, bi bilo dovolj, če bi šli pa spremenili zakon o prevozih, ne pa da uveljavljate nov zakon. Če gremo kar na vsebino zakona, da ne bom ponavljal zgodovine, kot so jo predhodniki pred menoj, katere direktive je treba implementirati v slovensko zakonodajo in kateri so tisti razlogi, ki jih navajate za to, da ta zakon danes sprejemamo, ker vemo, da edini razlog je v bistvu prisila Evropske unije. Zakon je pripravljen na hitro, ker vemo, da rok že zamujamo za implementacijo teh direktiv v slovenski pravni red in zato je tudi, bom rekel, če ga človek dobro pogleda, zelo slab oziroma slabo pripravljen in mislim, da tudi soglasja z zainteresirano javnostjo, pri tem mislim na prevoznike, niste dosegli. Kolikor je meni znano, ste le malo tistih zahtev oziroma, prošenj, ki so jih prevozniki naslovili na vlado, tudi dejansko upoštevali. Prva zadeva, ki je zelo moteča, je določitev, bom rekel, delovnega časa prevoznika in pa časa, v katerem je delavec oziroma bom rekel, avtoprevoznik ali pa šofer, če ga drugače imenujem, na razpolago. V zakonu, ki je pred nami, ste določili, da v bistvu čas, ki ga šofer preživi na mejni kontroli, je čas, če je daljši kot pol ure, se šteje v čas, ko je delavec na
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi! Kar večkrat se pogovarjamo o zadevah, ki se tičejo pravzaprav osnovne funkcije parlamenta, parlamentarne demokracije, razdelitve med strankami. Na eni strani imamo ta zakonodajni del, ki ga včasih na račun tega nadzornega seveda izpuščamo. Nadzorni je očitno bolj prikladen za podtikanja, za to, da se obnašamo neetično, za to, da delamo vse tisto, zaradi česar nas ljudje potem kritizirajo, in to upravičeno, vsi skupaj, vseh 90, brez izjeme. Stališče naše poslanske skupine je, da je ta komisija popolnoma nepotrebna, nepotrebna seveda za parlament in za obstoj parlamentarne demokracije v Sloveniji. Je pa seveda očitno zelo potrebno za nekaj drugega. Sodi namreč v tisto območje tajnih orožij, ki jih je imela nemška vojska pripravljena tam 1945 leta, eno od njih je bil znameniti "Nebelwerfer", metalec megle. Orožje, ki je seveda zameglilo vse, tako da se ni dalo videti, ne kje je ena vojska, ne kje je druga. In tako približno se dogaja s temi protikomisijami, če jih lahko tako imenujem. Ko opozicija postavi eno komisijo, ki naj bi raziskovala aktualna dejanja, se pravi dejanja, ki jih je v času aktualnega, tekočega mandata naredila, storila, vladajoča koalicija oziroma vlada, se takoj pojavi nek vpogled v del zgodovine, seveda nikoli ne v celo. Cela poglavja se prav z veseljem izpuščajo, sploh tam, kjer so protagonisti tisti, ki zdaj sedijo ali v vladi ali pa v vladajoči koaliciji. Zato tudi poslušamo pravzaprav te reducirane, recimo, pripovedi o tem, kdo je vladal v minulem obdobju. Slišimo, vladali sta <PARTY> in <PARTY>, nista omenjeni drugi dve stranki. Tako. Zdaj, ali zaradi tega, da se koga pogladi, ali zaradi tega, da se koga zamolči. Podobno je seveda tudi s temi dogodki, ki jih naštevate iz obdobja, ki ga naj bi pregledovala ta nova komisija. Tudi tukaj seveda so deli, časovna obdobja, pa seveda tudi ljudje, ki so popolnoma izpuščeni. Govori se, pa še kaj bolj za nazaj, o razoroževanju teritorialne obrambe, ne
Hvala za besedo, predsednik. Lep pozdrav, državni sekretar, in še enkrat ostali prisotni! Zemljiška knjiga je javna knjiga, v katero se vpisujejo predvsem stvarne pravice in tudi nekatere obligacijske obveznosti. Danes odločamo o spremembah in dopolnitvah Zakona o zemljiški knjigi, ki ne prinašajo večjih konceptualnih sprememb, temveč se predvsem odzivajo na spremembe in dopolnitve nekaterih zakonov, do katerih je prišlo v vmesnem času, zlasti na spremembe in najpomembnejše dopolnitve Stvarnopravnega zakonika. Slednji je v slovenski pravni red prinesel med drugim tudi institut povezanih nepremičnin. Ker ta za implementacijo potrebuje tudi ustrezna pravila glede zemljiškoknjižnih vpisov teh nepremičnin, je potrebno dopolniti tudi, kot omenjeno, obstoječi Zakon o zemljiški knjigi. Novelacija zakona daje možnost, da se v ta zakon vnesejo oziroma v njem izboljšajo rešitve, na katere opozarjajo tako uporabniki kot vsi ostali iz naslova slabe prakse ali praksa, ki dobesedno kliče po določenih izboljšavah. Osrednji cilj sprememb in polnitev Zakon o zemljiški knjigi je določiti pravila za vpis povezanih nepremičnin, vpis novih stvarnopravnih razmerij na področju etažne lastnine ter s tem omogočiti izvajanje Stvarnopravnega zakonika v delu, ki ureja ta razmerja in razmerja posameznih delov zgradb oziroma nepremičnin, namenjenih skupni rabi etažnih lastnikov več zgradb v sami etažni lastnini ali skupni rabi etažnih lastnikov zgradbe ali več zgradb v etažni lastnini in lastnikov nepremičnin oziroma več povezanih nepremičnin. Spremembe so povezane tudi z digitalizacijo področja pred vpisom v samo zemljiško knjigo. Gre predvsem za področje plačila davščin, da bodo ti postopki lahko potekali informatizirano in da strankam ne bo več treba fizično nositi originalnih dokumentov na Finančno upravo Republike Slovenije. Spremembe oziroma dopolnitve zakona se nanašajo tudi na razne olajšave za stranke, ki urejajo zatečeno stanje v zemljiški knjigi in so potrebne korekcije, predvsem v ob
Spoštovani gospod poslanec! Spoštovane poslanke in poslanci, gospod predsednik! To vprašanje razumem kot iniciativo, kot opozorilo, da ponovno proučimo problematiko Unicefa - vprašanje obdavčitve, vprašanje statusa in ugodnosti te organizacije v Sloveniji oziroma odnos Slovenije do Unicefa. V preteklosti, ob obravnavi različnih zakonskih projektov, ki so bili v obravnavi tudi v državnem zboru, očitno ta tema ni bila deležna posebne ali zadostne pozornosti. Res pa je, da je ravno v zadnjem času prišlo do nekaterih pobud, tudi na moj urad in tudi je bil že organiziran sestanek v tejzvezi. Bi bilo potrebno nekatere rešitve preveriti, najbrž uskladiti z višjimi standardi na tem področju, tudi z mednarodno prakso. V tem smislu bi bil moj odgovor na vaše vprašanje, da bom na podlagi tega vašega vprašanja zahteval dodatna pojasnila, odgovore in predloge, kako v najkrajšem času ustrezno urediti to področje, in takšen odgovor bomo predložili vam, gospod poslanec, in tudi državnemu zboru bo vlada inicirala tiste predloge, ki bi potem uredili ta odprta vprašanja. Hvala lepa. Spoštovani gospod poslanec! Vlada se je odločila, da bo zakon o telekomunikacijah, ki je v proceduri v državnem zboru, omejila na funkcionalna vprašanja telekomunikacij. Vračanje vložkov, o katerih ste govorili, vložkov v telefonske priključke zasebnim državljanom v preteklem obdobju pa bi reševali v sklopu privatizacije Telekoma in predvidoma s posebnim zakonom. Res je, da je bilo na to temo precej razprav, različnih pogledov, na koncu tudi do stališča ustavnegasodišča. Razumljivo je, da država seveda težko prevzema različne številne obveznosti na mnogih področjih in pri tem vzdržuje neko konsistentnost javne porabe, vendar je na koncu, in mislim, da upravičeno, prevladalo stališče, da je to vprašanje pač odprtoin da ima torej očitno, glede na stališče ustavnega sodišča, tudi pravno podlago, vendar da ga je treba, tako kot morda v drugih podobnih primerih, reševati v sklopu privatizacije in zagotoviti ust
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Če bi šlo samo za prenos direktiv Evropske unije v naš pravni red, v tem primeru Kazenski zakonik, verjemite, da v opoziciji ne bi predlagali zamika začetka uveljavitve teh spremembe niti ne bi imeli kakšnih bistvenih pripomb na ta prenos direktiv. Ampak jaz vas vprašam, katera direktiva, ki jo prenašamo v Kazenski zakonik, pa nalaga, da v naš pravni red uvedemo verbalni delikt. Katera je ta direktiva? Nikjer v Evropski uniji, znotraj Evropske unije česa takega ne poznajo. Mi zato, ker sodimo, da ta predlagani 17. člen po svoji vsebini ne pomeni nič drugega kot, po domače razloženo, verbalni delikt, predlagamo in vztrajamo, da se ta 17. člen iz predlaganega zakona črta. Glede na trenutne razmere v državi in potem ko si je politika skorajda v celoti podredila policijo, je treba seveda temu slediti zdaj še z zakonodajo, da bo policija lahko po nalogu politike ukrepala. Vprašajmo se, proti komu bo ukrepala na podlagi tega 17. člena, če ga seveda ne bomo črtali. Proti komu bo ukrepala? Danes smo tudi zelo jasno slišali v stališču največje vladne stranke – proti petkovim protestnikom. To je bilo popolnoma jasno povedano, torej proti petkovim protestnikom, proti bralcem ustave na Trgu republike, proti recitatorju, pesniku pred Državnim zborom. Proti tistim, ki si bodo drznili javno izreči kritiko oblasti. In popolnoma nič drugače si ni mogoče razlagati tega člena. Govorite o nasilju. Nasilje je izbruhnilo na nekih drugih protestih. Nasilje je tam izbruhnilo. Nenavadno je, nenavadno je, kako dolgo traja in kako težko je izslediti izgrednike, ki so povzročili to nezaslišano nasilje na ljubljanskih ulicah, da jih očitno še vedno niso našli. Za kaj gre policiji to tako počasi od rok? To nas tudi zanima. To nas tudi zanima. Ta vlada si bo do zadnjega diha prizadevala, da ta verbalni delikt spravi nekako v pravni red v Sloveniji. Do zadnjega diha. To je napovedal tudi že notranji minister Hojs, ko je ta poskus uvedbe verbalnega delikta prop
Hvala lepa za besedo. Glasoval bom za predlog zakona, ker so predlog pripravili vinogradniki, ki so združeni v vinogradniška društva in predstavljajo 90 % vseh vinogradnikov z območja sedanjega podokoliša Ljutomer-Ormož. Ker predlog prinaša razvoj vinogradništva in vinarstva na našem območju in je močno povezan z razvojem turizma in območja kot celote. Ker našim Goricam vračamo okoliš, ki si ga nedvoumno tudi zasluži, saj je na njem 5 % najboljših leg na svetu za bela vina. Ker pozitivnih učinkov, ki so bili načrtovani na osnovi zakona v letu 2006, ni bilo. Ker je razvoj manjših vinogradnikov v vinogradniškem območju šel uspešno naprej, v skupnem okolišu Štajerska Slovenija pa je stagniral oziroma nazadoval, zato bom seveda ta predlog, ki sem ga dal, tudi podprl. Hvala lepa.