EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni vsi prisotni! Danes v Državnem zboru ponovno odločamo o predlaganih spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, saj je Državni svet na ta zakon izglasoval veto. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke obžalujemo, da se je Državni svet postavil v obrambo interesov in struktur, ki že desetletja vedrijo v finančnih strukturah, namenjenih slovenskemu športu, kar športnikom vsekakor ni v korist. Stališče naše poslanske skupine smo predstavili že prejšnji teden na redni seji Državnega zbora in se do danes ni spremenilo. V Slovenski demokratski stranki spremembe zakona v celoti podpiramo, ker se zavedamo, da so spremembe potrebne in tudi nujne. Ta zakon namreč slovenskemu športu in slovenskim športnikom ničesar ne odvzema, prinaša pa bistveno bolj demokratičen način volitev članov v Svet Fundacije in pravičnejše razdeljevanje finančnih sredstev. Namreč, s spremembami v Svetu Fundacije za financiranje športnih organizacij se z odprtimi listami kandidatov in neposrednimi volitvami omogoča, da o prioritetah v športu odločajo športniki, člani športnih zvez in strokovnjaki, ki preko neposrednih volitev uživajo največje zaupanje. V Slovenski demokratski stranki prav tako pozdravljamo racionalizacijo v smislu zmanjševanja administrativnih stroškov in nepoklicnega opravljanja funkcije predsednika Sveta fundacije, nezdružljivost funkcij članov Sveta fundacije in še posebej določitev mandata članov organa, ki odloča o pritožbah zoper odločitve Sveta fundacije, saj le-ta prej ni bil določen. Že na redni seji smo poudarili in danes poudarjamo še enkrat, da predlog zakona nikogar ne izključuje. Ravno nasprotno, s temi spremembami bomo zakon dejansko približali športu in uporabnikom športa, povečali demokratičnost in preprečili monopol ali kolizijo interesov znotraj fundacije. V Slovenski demokratski stranki bomo predlog spremembe zakona ponovno podprli. Hvala lepa.
Za enkrat sem še minister za gospodarstvo, pa tudi mislim, da bom ostal minister za gospodarstvo ne pa proti gospodarstvu. Današnja situacija je sledeča. Na eni strani ta javnofinančni primanjkljaj 3 % ali celo več, s katerim nekako zagotavljamo tudi neko socialno državo, da imamo javno šolstvo, javno zdravstvo. Na drugi strani, da to nekako vzdržujemo, pa dejansko ustvarjamo oziroma predpisujemo neke nove davke, ki so v nasprotju z gospodarsko rastjo. Vendar nekako je treba danes preživeti to situacijo. Sigurno je najbolj pomembna gospodarska rast, ker je to usodno tudi ne nazadnje za socialno državo in nasploh za boljše, kvalitetno življenje v Sloveniji. Če še enkrat ponovim, se spomnite, lansko leto smo precej govorili o varčevanju. Mi smo začeli nekako vztrajati, da je potrebna gospodarska rast, zdaj tudi Evropa govori, da poleg vzdrževanja, varčevanja je potrebna tudi gospodarska rast. Vendar kako priti do gospodarske rasti, je naslednje vprašanje. Gospodarsko rast določajo štirje deležniki: zasebna potrošnja, javna potrošnja, izvoz in investicije v osnovna sredstva. Če gledamo napovedi Umarja in vse to, kar počnemo danes, da obdržimo socialno državo, da zmanjšujemo na eni strani odhodke za javno, socialno državo, potem je zasebna potrošnja negativna. Tudi za drugo leto je Umar predvidel negativno zasebno potrošnjo in tudi državno potrošnjo. Ta potrošnja pa vpliva približno 60% na gospodarsko rast. Potem imamo investicije in izvoz. Investicije se tudi zmanjšujejo, letošnje leto bodo verjetno nekoliko nižje kot lansko leto, medtem ko tisto, na čemer se vseskozi vztraja in dela, je pa izvoz. Izvoz se je letos nekoliko okrepil, prej smo slišali, da za 2,3%, kar je pozitivno. Tudi število nezaposlenih se je zmanjšalo za približno 7 tisoč 600, se pravi, da jih imamo danes okrog 116 tisoč. Vsi trendi so danes obrnjeni navzgor, vendar veliko teh kazalcev je še negativnih. Kako vplivajo davki, je bilo vprašanje, na gospodarsko rast. Ja, na gospodarsko rast zagotovo vpl
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! <PARTY> smo ena izmed manjših strank v parlamentu in smo v zadnjem času doživeli tudi kar nekaj sprememb, ki pa so nas še bolj povezala in utrdila. Pred tednom dni smo potrdili našo poslansko kolegico gospo Andrejo Katič za obrambno ministrico in s tem se je tudi spraznilo mesto podpredsednice Državnega zbora. Danes je torej pred nami predlog naše kandidatke za podpredsednico in sicer predlagamo našo poslansko kolegico mag. Bojano Muršič. Bojana se je v kratkem času kot poslanka razvila v politično in strokovno osebnost. Odlikujejo jo njena delavnost, marljivost in doslednost. Mnogokrat jo najdemo na delovnem mestu v njeni pisarni pozno v noč oziroma zgodaj zjutraj. Bojana se je izkazala kot odlična predsednica enega izmed zelo zahtevnih in pomembnih odborov, in sicer Odbora za pravosodje, kjer so prišle do izraza njene organizacijske sposobnosti in tudi poznavanje zakonodaje. Tudi na drugih področjih je Bojana aktivna in profesionalna. Zaradi njenih osebnostnih lastnosti kot so prijaznost, komunikativnost, odprtost, poštenost, je med nami poslanci lepo sprejeta. Menim torej, da je Bojana odlična kandidatka, in upam, da bo potrjena v tem Državnem zboru z veliko večino. Prepričana sem, da bo svojo nalogo dobro, odlično opravila, seveda v skladu s poslovnikom in zakonodajo, ki ji ni tuja. Želim ji uspešno delo in vsekakor jo podpiramo. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni. Za razumevanje problema zakona o izbrisanih je, in s tem verjetno se strinjamo vsi, treba najprej pazljivo prebrati odločbo ustavnega sodišča, pa ne le osem točk odločbe, ampak tudi obsežno obrazložitev. Naj navedem samo tri ugotovitve, ki izhajajo iz obrazložitev ustavnega sodišča. Prvič, citiram 27. odstavek: "Ustavno sodišče ne izključuje možnosti, da so nekateri zapustili Republiko Slovenijo tudi zaradi bojazni izreka ukrepa prisilne odstranitve. Nekateri so poskušali rešiti svoj neurejeni pravni položaj tudi z odhodom v tujino za določen čas, nekateri so se po določenem času vrnili in sedaj ponovno živijo v Republiki Sloveniji." S tem ustavno sodišče torej priznava, da so nekateri od tako imenovanih izbrisanih res zapustili Slovenijo. Pri tem pa bi ustavno sodišče moralo dodati, da so mnogi zapustili Slovenijo prostovoljno, hote in za stalno, ne, da bi o tem obvestili matični urad. Po več letih pa so se premislili in se vrnili v Slovenijo. Drugič, citiram 20. odstavek obrazložitev ustavnega sodišča. Takole pravi: "Da bodo navedeni državljani lahko dokazovali svoje stalno prebivanje tudi za nazaj, je ministrstvu za notranje zadeve ustavno sodišče naložilo, da po uradni dolžnosti izda dopolnilne odločbe o ugotovitvi stalnega prebivanja od 26.2.1992 dalje. In tretjič, citiram iz 23 odstavka, takole pravi ustavno sodišče v svoji obrazložitvi "državljani drugih republik, ki zaradi neurejenega pravnega položaja niso mogli uveljavljati določenih pravic, bodo z vzpostavitvijo stalnega prebivanja za nazaj te pravice lahko uveljavljali" konec citata. Torej ni naše natolcevanje, ampak iz obrazložitve ustavnega sodišča izhaja, da gre za uveljavljanje pravic za nazaj, torej za odškodninske zahtevke, za možnost odškodninskih zahtevkov na podlagi neprekinjenega bivanja, ki ga bodo dokazovali prav z odločbo ministrstva za notranje zadeve. Zato je torej tako pomembno, da bi ta odločba temeljila na preverjanju dejanskega bivanja v Sloveniji.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani minister s sodelavci, član državnega sveta, kolegice in kolegi poslanci. Zahteva državnega sveta o ponovnem odločanju o zakonu o varnosti cestnega prometa se nam v poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev ne zdi utemeljena. Vsaj ne zaradi razlogov, s katerimi državni svet opravičuje oziroma utemeljuje svoj veto. Predlog državnega sveta, da lahko pooblaščena oseba iz prometa izloči in zaseže neregistrirana vozila, po mnenju poslanske skupine <PARTY> pregloboko posega v z ustavo zagotovljeno pravico do lastnine. Po našem mnenju je v predlogu državnega sveta sporno predvsem to, da se vozilo zaseže brez postopka, ki omogoča sodni nadzor. Zdi se nam primernejša sankcija, ki jo že določa zakon o varnosti v cestnem prometu, to je plačilo globe. Glede na to, da je višina globe sorazmerno visoka, zagrožena sankcija deluje v smeri spodbude registracije vozil, ki je manjši strošek. Že ob sprejemanju zakona pa smo v poslanski skupini demokratične stranke upokojencev opozarjali na nesorazmerno visoke globe, ki po našem mnenju ne prispevajo k večji varnosti in nikakor ne poslužujejo preventivnega delovanja. Nikakor se nam ne zdi utemeljeno, da je na primer za prekoračitev hitrosti v naselju za 15 kilometrov na uro zagrožena globa v višini 30.000 sit. Verjetno je, da bodo kazni najbolj prizadele denarno najšibkejše prebivalstvo. Če vzamemo v zakup še zakon o prekrških, s katerim se zakon o varnosti v cestnem prometu tudi usklajuje in ki določa uklonilni zapor, se nam zdijo tako visoke kazni še posebej absurdne. Zakon o prekrških namreč določa, da se storilca, ki deloma ali v celoti ne plača globe v določenem roku, prisili k plačilu tako, da se določi uklonilni zapor. Uklonilni zapor traja, dokler storilec ne plača globe, čeprav najdlje 30 dni. Z zavračitvijo uklonilnega zapora tudi ne preneha obveznost plačila globe. Z lahkoto si predstavljamo, kateri so potencialni kandidati za izrek uklonilnega zapora. Ne da bi sedaj ra
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovana ministrica s sodelavci, kolegice in kolegi! Seveda se najprej zastavlja vprašanje, ali smo zadovoljni z RTV Slovenija, takšno, kot jo danes imamo. Če bi bil odgovor da, potem spremembe niso potrebne. Ker je odgovor ne, so spremembe potrebne, in ta zakon je tudi po moji oceni primerna osnova za nadaljnjo obravnavo, ni pa to zakon, ki bi ga lahko danes brez vsakih sprememb tudi dokončno potrdili. To seveda tudi namen in tega poslovnik ne omogoča. In preden nadaljujem s to razpravo, bi vseeno izrazil svoj protest zoper omenjanje imen, ki ne morejo odreagirati na raznorazne obsodbe, na raznorazno predalčkanje, kam kdo sodi, eden od takšnih je mag. Janez Kocjančič. Res je bil predsednik stranke, še mnogokaj je bil v življenju in ko opravlja funkcijo predsednika Olimpijskega komiteja, je predsednik Olimpijskega komiteja, in takrat ni bil več predsednik stranke. Ja, Rdeči križ bi vam prav prišel, gospod Gorenak. Poglejte, in neokusno in neumestno je, lahko si vi mislite o komerkoli, kar si hočete, ni pa prav, da takrat, ko nihče ne more odreagirati na izjave, to tudi uporabljate, da ne rečem zlorabljate. Pravite, da ste depolitizirali televizijo v prejšnjem mandatu. To bi lahko bila šala dneva, če bi jo ocenjevali. Pred časom smo rekli, da mora politika iz gospodarstva, pa smo videli, kako je šla iz gospodarstva, na glavna vrata ven, na stranska pa so nazaj prihajali. To je odhod! Ravno tako je bilo s televizijo, in vrsta takšnih primerov bi lahko našteli. Propaganda za Vlado, če RTV Slovenija dela propagando za obstoječo vlado, potem pa mislim, da sodim med gluhe, slepe in še kam. Ampak, verjamem, da vam tega ne verjamejo ljudje, ki to spremljajo. Če koga kritizira ta televizija, kritizira to vlado, od vsega začetka. Prvi dan so začeli in zgodba se stopnjuje. Ampak, to je njihovo neodvisno početje, jaz vam samo odgovarjam, kar vi trdite - da je navijaška do te oblasti. Zanesljivo ni. Ampak naj počne, za to so uredniki, za to so
Jaz bi rada še enkrat poudarila to, kar sem že v svojem uvodnem nastopu pri predstavitvi drugega branja. In sicer, da za zakonom nismo posegali v osnovni koncept knjižničarstva, ki govori o tem, da je knjižnična dejavnost izvirna pristojnost lokalne skupnosti. Zato nismo prenašali te dejavnosti v financiranje države. Veliki problemi pri knjižnicah so se začeli pri spremembi prej zagotovljene porabe v institut primerne porabe. Ker prihajam iz prakse, bi bila zelo vesela, če bi enkrat vse občine izpolnjevale vse naloge in obveznosti, ki jih imajo po zakonu. V nekaterih sredinah so se občine uspele dogovoriti. V nekaterih sredinah so se podpisale delitvene bilance. V nekaterih sredinah so se naredili natančni izračuni, koliko mora katera od občin pokrivati za skupne stroške knjižnice, za nakup gradiva; koliko mora pokrivati za izposojevališča po svojem terenu, za enote knjižnice na svojem terenu; v marsikateri sredini pa tega dogovora ni bilo. In ker ne moremo graditi sistema na dogovoru in na dejstvu, da ni nikjer nobenih varovalk, naša poslanska skupina vztraja pri sprejetju tega amandmaja, ki daje eno varovalko v primeru, ko občina svojih, ne samo pravic, ampak tudi dolžnosti ne izpolnjuje. Če se ne motim, so vaši kolegi pri 16. členu govorili o pravicah občin. Pravica občin je tudi dolžnost občin, ne samo pravica. In v deležu, kolikor ima katera občina pravice, ima tudi dolžnosti. Če smo se odločili za koncept, da je to pravica in dolžnost lokalne skupnosti v deležu, ki se pač izračuna glede na nasledstvo po razpadu posameznih občin, mislim, da je tako tudi prav. Vi ste govorili o depriviligiranem položaju 130 občin. Jaz bi govorila, v zadnjih treh letih o depriviligiranem položaju tistih 60 občin, ki so morale prevzeti obveznost do financiranja več občinskih zavodov in zaradi tega ne morejo svojih sredstev vlagati v investicije, ne morejo jih vlagati v infrastrukturo in ne morejo jih vlagati v svoj razvoj. Če je interes te države, da se bo kompletno življenje v Sl
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Osnovno vprašanje, ki se poraja pri tem zakonu, je, zakaj mora biti ta zakon kratkoročne narave. Zakaj že do danes ni bilo kazenskega pregona po uradni dolžnosti za tiste, ki so si neupravičeno polnili žepe? Zakaj ni omejena plača za direktorje v državnih podjetjih na plačo, recimo, premierja ali ministra? Zakaj ni zakonske prepovedi za izplačilo nagrade, če ni uspeha v podjetju? Osnovna dilema je, zakaj ni kontrole pri nadzornikih, ki izkazujejo uspešnost, pa te uspešnosti ni. In zakaj ti nadzorniki ne odgovarjajo z osebnim premoženjem, kajti zakon je že danes v osnovi tak, da bi moral preganjati nadzornike po osebni odgovornosti, saj oni tudi jamčijo z osebnim premoženjem. Ne poznam nobenega primera, ki bi govoril o tem, da je kakšen od članov nadzornega sveta odgovarjal z osebnim premoženjem za slabe odločitve. Dodatno obdavčenje bi bilo treba uvesti za nadzorne organe ter vodstvene in vodilne že prej. In mislim, da je to kar nekako prepozno, zlasti če pogledamo primere plač. Veste, koliko je znesek 12 tisoč evrov mesečno? Govorimo o primeru nagrade za delovno uspešnost 25 tisoč evrov letno; pa so te nagrade še večje. Govorimo o odpravninah v znesku 75 tisoč evrov letno! In govorimo o bonitetah, ki presegajo 25 tisoč evrov; to bomo namreč obdavčili. Delavci pa delajo za 400 evrov, pa delajo poln delovni čas v mesecu in še teh plač običajno ne dobijo. V tem zakonu pogrešamo pogoje, ki bi določali tudi plačo tistih direktorjev, ki so dejansko v državnih podjetjih zadolženi za vodenje nekega resorja. Ta omejitev ni bila storjena, čeprav je gospod Lahovnik obljubljal, da bo to nekako zakonsko uredil, vendar se to ni zgodilo. Imamo zgolj priporočila in prošnje in sledimo recimo nekako vzoru tega, kar je gospod Pahor rekel pred Božičem: "Poskrbel bom, da bo preveč izplačan denar vrnjen, pa ni bil. Zakaj ne sledimo primeru Združenih držav Amerike, ko je dejansko predsednik Obama posegel v svinjarijo, ki se dogaja tudi pri nas, namreč
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi poslanci! S sprejetjem zakona bo omogočeno hitrejše pridobivanje dovoljenj za nekatera rudarska dela, predvsem pri vrtanju globokih vrtin. V poslanski skupini <PARTY> pa se težko strinjamo z dejstvom, da se veča odgovornost lastnika zemljišča, če lastnik ugotovi, da se na njegovem zemljišču izvajajo rudarska dela z namenom raziskovanja ali izkoriščanja mineralnih surovin, za katera ni dal izvajalcu nobenih soglasij za uvedbo postopka za pridobitev rudarske pravice. Sprašujemo se, kaj pa v primeru, ko lastnik ne ugotovi raziskovanja in izkoriščanja in se tako ne uvede inšpekcijski nadzor. V takem primeru se namreč za lastnika zemljišča šteje izvajalec rudarskih del pri raziskovanju ali izkoriščanju mineralnih surovin. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev menimo, da nosi lastnik zemljišča preveliko odgovornost. Teoretično se lahko zgodi, da gre lastnik zemljišča na dopust, izvajalec pa plitvo zvrta teren v globini 30 metrov, po možnosti na zemlji, ki je lastnik ne obišče ravno vsak dan, začne z vsemi potrebnimi dejavnostmi, ki so povezane z iskanjem; ko pride z dopusta in ugotovi, da se na njegovem zemljišču izvajajo rudarska dela, postane lastnik zemljišča izvajalec rudarskih del. Vsaj tako v poslanski skupini <PARTY> razumemo novi 37.a člen. V poslanski skupini <PARTY> se nam postavlja vprašanje primernosti oziroma smiselnosti višin glob, ki so določene za kršitev posameznih določb zakona. Ne glede na to, da se globe usklajujejo z zakonom o prekrških in da se imenujejo globe in ne denarne kazni, se po svoji višini približujejo prav tem. Ampak problem ni koncentriran samo na ta zakon. Smo pa pri tem zakonu dobili ponovno potrdilo za nerazlikovanje med tema dvema pojmoma. Zelo pa smo veseli določbe 32. člena zakona, ki zagotavlja dodatna sredstva za dokončanje programa sanacije vrtin in opuščenih rudarskih objektov od Nafte Lendava za njeno ekološko in tehnološko sanacijo v
Spoštovane kolegice in kolegi, lep pozdrav vsem skupaj! Poseben pozdrav obiskovalcem na balkonu! Ti proceduralni zapleti na začetku pomembne obravnave Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov, pomenijo, da v Poslanski skupini <PARTY> le-tega ne podpiramo. Prav zaradi tega smo želeli kvalificirane ljudi, ki to področje strokovno pokrivajo. Zato mi dovolite, spoštovani predstavniki, ki prihajate v imenu Vlade, nimamo nikakršnih zadržkov do vašega spoštovanja, imamo pa pomisleke, da si resorno ministrstvo, katerega najprimernejši predstavnik bi danes zagotovo bil minister za promet dr. Patrick Vlačič, ki se mu ne zdi potrebno in pomembno sodelovati na tej pomembni obravnavi. Sama vsebina predloga sprememb obravnava področje, za katerega pravzaprav Vlada predlaga novelo, ki ni usklajena z direktivo Evropskega parlamenta in Sveta Evrope iz leta 2004, to je direktiva 52, z dne 29. aprila 2004. Mi smo že na odboru za promet jasno povedali, da tukaj ne gre za neke dileme, kjer se lahko iz same dikcije vsebine zakona natančno da ugotoviti, da je Vlada prišla v časovno stisko, kjer poskuša opraviti nadgradnjo veljavnega <PARTY>C sistema brez javnega razpisa, in to kljub temu, da direktiva Evropskega parlamenta temu nasprotuje. V Sloveniji bomo imeli spet nekaj posebnega, ker očitno je, da smo pri vseh pomembnih rečeh, predvsem ko gre za javna naročila in pa za razpise, vedno nekaj posebnega. Kršitev vsebine direktive Evropskega parlamenta in pa Evropskega sveta se nam ne zdi primerna, zato smo predlagali, da bi črtali 1. člen in s tem v bistvu postavili vsebino zakona v prvotno stanje, s tem pa bi Vladi omogočili, da bi prišla z ustrezno rešitvijo, ki jo zahtevajo veljavni standardi, ki veljajo za vse članice Evropske skupnosti. Hkrati je pomembno in pa potrebno opozoriti tudi na končno določbo, ki določa, da zakon začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije.
Hvala. Pozdravljam vse prisotne. Jaz sem že povedal prejšnji mesec, ko smo obravnavali to stvar tudi na odboru, da gre tu pravzaprav po mojem za prevaro. Namreč, ne morem razumeti, da je PTT, ki je imel ves monopol, da je šel v čisto izgubo že od samega štarta. Enostavno mi to ne gre v glavo. Se pravi, da so bili na PTT-ju sami nestrokovnjaki, da ne uporabim kakšnih grših izrazov. In zdaj, če so se že ušteli in če je to zdaj prišlo pod Telekom in tako naprej in se bo lastnino, so tudi neke delnice. Pa zakaj tistim ljudem, ki so vložili vsaj večje vsote denarja, zakaj ne bi dobili delnice? Pa tudi, če je samo 1 tolar delnica vredna, naj dobi tiste delnice tisti, kdor je vlagal. To bi bilo pošteno. Pa bi lahko dobili manj kot 20%, recimo. To bi bilo dosti bolj pošteno, pa bi tudi država kaj prihranila. Potem meni, recimo, tudi ni jasno, zakaj enim 20%, enim pa 74%, če so vi vlagali in tako naprej. Pa naj bi bilo za vse enako, recimo v povprečju 30%. To mi tudi nikakor ni jasno. Potem mi tudi ni jasno, zakaj so časovni intervali: enkrat je šest let, enkrat tri leta, enkrat štiri leta in tako naprej. Se pravi, tisti daljši interval za tiste, ki so vložili več denarja in zdaj bo treba manj plačati. Seveda, če je 20% do 1980. leta - to je tudi prevara, oprostite. In pri vsem tem enostavno smatram, da je ta zakon zelo slab, in slabega zakona nikakor ne mislim podpreti. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Banka Slovenije je predložila letno poročilo Banke Slovenije skupaj z ostalimi dokumenti, zaključnim računom in pa finančnim načrtom, kot veleva zakon. Vse te dokumente je sprejel tudi svet Banke Slovenije. V tem dokumentu, predvsem v letnem poročiluBanka Slovenija prikaže oziroma je prikazala poslovno leto 2001 s stališča delovanja denarne in tečajne politike Banke Slovenije ter s stališča delovanja bančnega in finančnega sistema. Opozoril bi rad, da bo Banka Slovenije, kot veleva zakon, tudi do konca meseca avgusta predložila parlamentu še poročilo o opravljenem nadzoru v zadnjem letu, se pravi, od polletja lanskega leta do konca polletja letošnjega leta, v katerem bodo podrobneje navedena dejstva in ugotovitve glede izvajanja te funkcije, to je funkcije nadzornika v bančnem sistemu; tudi glede na zadnje dogodke v delu bančnega sistema lahko damo ustrezno informacijo. V letnem poročilu Banka Slovenije predvsem ugotavlja gibanja na področju makroekonomskih trendov v lanskem letu. Pri tem bi rad še enkrat opozoril, da je Banka Slovenije ob tem letnem poročilu izdala še nekaj drugih dokumentov, ki so javnosti na razpolago, tako na internetnih straneh Banke Slovenije kot tudi sicer v pisni obliki, v katerih je analizirala dogodke in predvsem se odločala o srednjeročnem okviru svojega delovanja, ki je pomemben s stališča vstopa Slovenije v Evropsko unijo in pa tudi v evropski monetarni sistem. Če na kratko samo povzamem poročilo in se na koncu predvsem dotaknem aktualne ekonomsko-politične usmeritve Banke Slovenije pri vodenju njene politike, bi povedal naslednje. Za lansko leto je bilo značilno predvsem bistveno bolj turbulentno gospodarsko okolje, tako v svetu kot tudi doma, kot smo mu bili priča pred tem obdobjem. To se pravi, začelo se je obdobje ohlajanja gospodarske aktivnosti, ki je bilo prisotno že v začetku leta, kar pa se je samo še zaostrilo z znanimi dogodki po 11. septembru v Združenih državah Amerike. To je vpliva