EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo. Gospod predsednik, spoštovani ministri, državne sekretarke, predstavniki in predstavnice vlade, spoštovani kolegice in kolegi! Ne bom imel referata o ekonomski politiki in o javnih financah. Da ne bo nesporazuma, to ni opazka na kolege, ki so govorili v imenu poslanskih skupin pred mano in so povedali zelo veliko bogatih misli, ki bodo pri našem nadaljnjem delu, gotovo koristne predvsem pri obravnavi gospodarske politike in proračuna za prihodnje in prihodnja leta. To je le pojasnilo, zakaj bom pri predstavitvi, ko bom predstavilstališč poslanske skupine Združene liste sorazmeroma kratek. Osebno namreč tudi menim, da se je potrebno držati točke na dnevnem redu, to je rebalans proračuna za letošnje leto. To je red veličine in je približno 1% odhodkov proračuna. Mislim in to si dovolim še uvodoma reči, da inflacija besed ne prispeva k večjim prihodkom proračuna, k večji dodani vrednosti in k večji racionalnosti. Kvečjemu, če porabimo preveč časa, več kot je potrebno, lahko prispevamo k večjim odhodkom in to dostikrat neproduktivnim. Poslanke in poslanci naše poslanske skupine bomo podprli predlagani rebalans. Menimo namreč, da je glede na Zakon o javnih financah in glede na spremenjena makroekonomska gibanja ter glede na manjše prihodke posledično od pričakovanih oziroma načrtovanihnormalno in korektno, da je vlada pravočasno pripravila in predložila državnemu zboru rebalans proračuna. Naj ob tem povem, da sem sam, ko sem v imenu poslanske skupine predstavljal stališča ob sprejemanju proračuna za letošnje in prihodnje leto, ob koncu svoje razprave dejal, da je zelo verjetno pričakovati, da bo potrebno sprejemati rebalans tega proračuna. Priznati moram, da je obseg rebalansa, to je zmanjšanje odhodkov za okoli 1%, da je to relativno majhen poseg v proračun, kar je zadovoljivo in dobro. Ta poseg v zmanjšanje proračuna je vsebinsko in po sestavi tak, da ne bodo prizadeti pomembni cilji gospodarske in socialne politike, ki so bili sprejeti s sprejetim pro
V predstavitvi mnenja poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke do tega zakona smo izpostavili tudi vprašanje vira, kajti dejstvo je, da govorimo o 10 milijardah slovenskih tolarjev, če povežemo vse tri kredite oziroma vse tri prosilce kreditov. Jaz bi še enkrat lepo prosil vlado Republike Slovenije, če opredeli in če pove simulacijo, kaj bo, če bo izpeljano poroštvo. To bo postala v takem primeru obremenitev za državni proračun in sedaj ne vem, zdi se mi zelo neodgovorno, da kljub temu, da gre za področje šolstva, spuščamo tovrstno obremenitev državnega proračuna in se obnašamo, kot da tega ni. Resnično bi rad s strani vlade Republike Slovenije dobil pojasnilo, kakšna je verjetnost, da bo do obremenitve državnega proračuna prišlo in iz katerih postavk nameravate potem pokriti tovrstne obveznosti. Res je, da ste v vsebini predloga zakona govorili delno o načinu izplačila oziroma o kreditni sposobnosti univerze v Mariboru, univerze v Ljubljani in pa Študentske organizacije, toda dejstvo je, vsaj po naši oceni, da bi se znalo zgoditi. To bojazen bi radi razčistili pred glasovanjem. Zato vas prosimo če nas razsvetlite oziroma seznanite z možnosti obremenitve državnega proračuna. Hvala.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Nisem pričakoval, da bom tako hitro na vrsti, ampak očitno uživa ta minister zelo veliko podporo koalicije, ki ga zelo zavzeto zagovarja, očitno noben nima nekih argumentov, ki bi jih izrazil v podporo temu ministru. Tudi sam moram reči, da sem zelo skeptičen glede kandidature dotičnega dr. Iztoka Puriča, ki bo zavzel resor, za katerega vsi ugotavljate, da je zelo pomemben v tem trenutku. Že v prejšnjem mandatu je bilo veliko opozoril na to, da se na tem resorju stvari ne odvijajo tako, kot je bilo pričakovanje v Državnem zboru, predvsem pa, kot je bilo pričakovanje med lokalnimi skupnostmi, ki so na nek način tiste ključne porabnice tega denarja, ki prihaja iz evropskih virov. Glede na to, da verjetno vsi poslanci, ki imate poslanske skupine, se srečujete z lokalnimi skupnostmi, z njihovimi predstavniki, z razvojnimi agencijami, ste verjetno vsi imeli zadostno število informacij, kako potekajo stvari na tem resorju. Navkljub vsem opozorilom v Državnem zboru, ki so bila namenjena prejšnji vladi, prejšnji ministrski ekipi, ministrici, ki je to vodila, se stvari dejansko niso spremenile. Še več, na koncu zdaj ugotavljamo celo, da nas je marsikdo iz tega resorja dobesedno zavajal s podatki. Kot rečeno, kdorkoli se je srečeval z nivojem lokalnih skupnosti in razvojnih agencij, je vedel, da so te informacije nepravilne oziroma napačne in da gre za zavajanje, vendar se Vlada navkljub opozorilom, navkljub sejam matičnih odborov in tudi seji v Državnem zboru, ki je obravnavala to tematiko – njihovo delovanje praktično ni spremenilo. In zdaj postavljate na to mesto nekega gospoda, ki ste ga vzeli iz faze upokojenstva, kar pomeni, da odžirate neko delovno mesto nekemu mlademu sposobnemu strokovnjaku, ki bi ga lahko dobili v nekem primernem naboru, in dajete človeka, ki bi Na nek način bi bilo še razumljivo, če bi izhajal iz nekega tega področja, iz neke res javne uprave, ki bi se ukvarjala s področjem črpa
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik Državnega zbora, vsem skupaj lep pozdrav, posebej še dr. Kristanu! Naj začnem predstavitev stališča Poslanske skupine Desus s citatom iz koalicijske pogodbe, kjer je prav na pobudo stranke Desus zapisano, da potrebujemo modifikacijo volilne in referendumske zakonodaje. Zapisano je, citiram: "V skladu s tem bo na dnevni red Državnega zbora že v letu 2014 uvrščen Predlog zakona o volitvah". To je predlog ZDUS. Ker smo se v Poslanski skupini Desus zavedali te zaveze, zapisane v koalicijskem sporazumu, in ker se zavedamo, da trenutna volilna zakonodaja ni optimalna ter da potrebuje posodobitev, smo navkljub mnenju Zakonodajno-pravne službe o neustavnosti in hudih pomanjkljivostih predloga novele vložili predloge amandmajev, ki bi odpravili vsaj tehnične nepravilnosti v predlogu zakona. Na tem mestu naj še enkrat povem, kljub vloženim amandmajem in vsemu trudu, ki so ga izkazali v ZDUS v okviru programa Aktivno državljanstvo, je zakon še vedno vseboval neustavne člene. V Poslanski skupini Desus smo prepričani, da je izboljšava volilne in referendumske zakonodaje mogoča, vendar zgolj ob širokem konsenzu tako znotraj koalicijskih strank kot tudi v civilni javnosti. Zakon je sicer dobra osnova za razpravo, ki bi ljudem do neke mere omogočala večji vpliv na izvolitev posameznikov, a hkrati se sprašujemo, če ni omenjeni predlog, sploh, ker uživa veliko podporo med poslanci <PARTY>, v resnici bližnjica do večinskega sistema, za katerega pa vemo, da za raznoliko slovensko družbo ni najbolj primeren. To trditev bom ponazorila z nemško prakso, saj predlog novele zakona temelji na nemškem modelu. Govorimo o kombiniranem večinsko-proporcionalnem volilnem sistemu, saj bi 44 poslancev volili po večinskem sistemu, 44 pa po proporcionalnem, a v Nemčiji se je izkazalo, da ljudje tudi z večinskim glasom glasujejo strogo po strankarskih preferencah in sploh ne izbirajo med neodvisnimi kandidati. V Nemčiji tako z večinskim glasom več kot 30 let ni bi
Hvala lepa. Kot poslanec tega državnega zbora, verjetno pa vsi vi, kolegice in kolegi, morate vedeti, kaj se bo dogajalo naprej. In če me kdo vpraša, ali bo naša vlada v naslednjem letu tudi vložila zakon, ki bo omogočal izvajanje programov, ki so bili začeti, pa ne dokončani, s šolskim tolarjem ali pa s kulturnim tolarjem, moram jaz vedeti odgovor na to vprašanje. In ker že eno leto in pol moledujemo - saj kolegi lahko povedo, vsi, ki so pač s tega področja - moledujemo in prosimo vlado, naj nam na to odgovori, mislim, da je to najmanj, kar zahtevamo. Da nam reče ja ali pa ne. Potem bom tudi vedel, kako se bom v tem primeru odločil oziroma bo to napotilo za moje delo, ali bom lahko kot poslanec tudi sampotem zopet šel na to trnovo pot pa bom vse kolege in kolegice oziroma bomo mi prosili gor, da bomo izglasovali tudi za našo kulturo še kaj denarja, pa za našo šolo pa za našo znanost kaj denarja. Mislim, da je to popolnoma upravičeno. Jaz vas, dr. Keber,kot ministra "de luxe" smatram, da ste uspeli pa da ste prišli s temi rečmi in skrbite za svoje področje. Malo manj sem pač navdušen nad tistimi, ki niso s svojimi prizadevanji uspeli uresničiti tega, kar je ta državni zbor pa odbor za kulturo, šolstvo in šport od njih zahteval. Zato bi, predsednik, še enkrat poprosil, saj dan je dolg, je navaden delovni dan, naj pridejo ljudje iz vlade sem in naj nam na to vprašanje odgovorijo, in bom jaz potem z lahkim srcem tudi pritisnil na to tipko in bom potem tudi glasoval za ta zakon, dr. Keber, da ne bo pomote. Predsednik, v izogib proceduralnim zapletom in ker voda ne gori, bi predlagal, da se do takrat, ko bom tudi sam poskušal dobiti od vlade informacije, ki mi bodo zagotovile, da bom z lahkim srcem za to glasoval, zdaj namreč ne morem glasovati, ker ne vem, kakšna politika se bo vodila na tem področju, nekaj je tudi kolega Školč predlagal, bi predlagal, ker ni nujno, da se ta zakon danes sprejme, da se odločanje o tem zakonu premakne na naslednjo sejo.
Mi ne nasprotujemo temu amandmaju, glede na to, da je takšna tudi zakonska rešitev, tako ali tako. <PARTY> je to urejeno v 3. členu v drugem odstavku, kjer je eksplicitno dikcija, da vse osebe, ki opravljajo funkcijo ali delajo v organu, imajo dostop do tajnih podatkov do stopnje "interno". To jeureditev iz tega zakona. Ta z amandmajem je v bistvu samo še dodatno pojasnjena, podkrepljena, zato ji ne nasprotujemo. Morda je kvečjemu nepotrebna, ampak kot rečeno, ne nasprotujemo. Mi bi želeli, da ta člen in s tem izjema ostane enostavno iz razlogov, ki jih življenje sproti oblikuje. Gre v bistvu za dovoljenje, ki ga lahko izda predstojnik osebi, ki je že v fazi varnostnega preverjanja. To pomeni, da predstojnik tudi že ima vprašalnik, na podlagi katerega se lahko seznani z vsemi okoliščinami v zvezi s to osebo. Ta njegova odločitev je začasna, to pomeni, tega samo, dokler ni dokončno izpeljano varnostno preverjanje in sprejeta o tem odločitev. Enostavno življenjski razlogi narekujejo, da bi takšna izjema bila, hkrati pa standardi Nata dovoljujejo takšno izjemno predčasno možnost podelitve dovoljenja. Tako, bi predlagal, da vendarle tega člena ne črtamo in da izjema ostane. Mi podpiramo ta amandma, ker se nam zdi, da jasneje opredeljuje namen tega člena. Kar zadeva prvega amandmaja k 45. členu, mi ne nasprotujemo temu amandmaju. Dodaja se še soglasje ministra za notranje zadeve. Kar pa zadeva drugega amandmaja, pa mislim, da je brezpredmeten po že sprejetih odločitvah. Tu se predlaga črtanje tretjega odstavka, vendar glede na to, da urad ostane, ker je bil sprejet vladni predlog, črtanje ne pride v poštev. Predlagali bi, da se tega amandmaja ne sprejme, ker v bistvu vsebuje sankcijo za primer, da v dveletnem roku ne uvedemo nove klasifikacije tajnosti. Namreč, sankcija je prenehanje te tajnosti, amandma se pa zavzema, da te sankcije ni. Smatramo, da bi morala ostati, da bi dejansko uveljavili zakon v dveh letih na način, kot njegovi standardi velevajo, zato predlagamo,
Hvala. Samo to bom rekel, proti bom. Ker recimo, gospod Kremžar je prej lepo povedal, pa on je vaš, ali pa recimo tam, iz tiste skupine, to se vi pač doma zmenite, kako imate, je lepo povedal, da imamo toliko obstoječe zakonodaje in tako lepo napisano, da je samo potrebno spoštovati in je vse urejeno. In dejansko je to res. Saj ima prav, popolnoma prav ima. Mi novih zakonov na tem področju dejansko ne potrebujemo. Zdaj, če hočemo biti všeč nekomu, da spet, ne vem kaj vse delamo in ustvarjamo neko polemiko in upanje ljudstvu, da bomo vsa ta vprašanja uredili. Ne. To so lažne obljube, ki jih ima na milijone ta oblast. Gospod Penko je tudi lepo povedal, kazenskih sankcij je na tisoče, vse je zapisano, nihče ne uresničuje. Lepo vas prosim, dokler mi ne bomo kaznovali tistega, kar sem prej povedal, ki noče izreči sankcij proti tistemu, ki je koruptivno dejanje storil ali pa karkoli drugega v zvezi s tem, tako dolgo ne bo nič. Mi ne sankcioniramo tistih, ki bi morali sankcije izvajati - kako pa naj jih sankcioniramo? Samo tako, da jih kadrovsko umaknemo, kaznujemo zato, ker niso storili svojega dela in tako naprej. Tega pa mi ne bomo naredili oziroma vi. Ne. Nima smisla, škoda časa, pa denarja. 400, 300 milijonov denarja bomo spet vrgli stran, in iz tega ne bo nič.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, pred vami je zelo kompleksna in zahtevna problematika. Problem tako imenovanih izbrisanih se vleče že 20 let, in čas je, da ga spravimo z mize. Slovensko Ustavno sodišče in Evropsko sodišče za človekove pravice sta razsodila, da je slovenska oblast leta 1992 z izbrisom naredila pravno napako in številnim ljudem povzročila krivico. Slovenija mora sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice uresničiti. To moramo storiti zaradi ugleda naše države, zaradi zavezanosti načelom pravne države, pa tudi zato, ker je pravično. Zakon, ki je pred vami, uresničuje, kar nam je naložilo Evropsko sodišče za človekove pravice. Vzpostavlja odškodninsko shemo za izbrisane. Odškodnina bo po zakonu pripadla vsem izbrisanim, ki so si na katerikoli pravni podlagi uredili status. Torej državljanstvo ali dovoljenje za stalno prebivanje. Naj spomnim, da je bila pridobitev dovoljenja za stalno pridobivanje za izbrisane s statusnim zakonom iz leta 1999, noveliranim leta 2010, izredno poenostavljena. Status je lahko uredil vsakdo, ki je v času izbrisa izkazal vsaj minimalni interes po prebivanju v Sloveniji. Odškodnina, ki torej pripada vsem tistim, ki so si uredili status, teh je nekaj več kot 10 tisoč, bo po zakonu znašala 40 evrov za vsak mesec izbrisa. To je tako imenovani pavšal. Pavšal je primerljiv z odškodnino, ki jo denimo dobivajo begunci in delovni deportiranci po zakonu, ki ureja žrtve vojnega nasilja. Ta pavšal bo odmerjen v enostavnem in hitrem upravnem postopku, brez kakršnihkoli birokratskih zapletov. Upravičenec pa bo lahko nato vložil tožbo, s katero bo v pravdnem postopku uveljavljal višjo odškodnino glede na individualne okoliščine. V pravdi se ne bodo upoštevali zastaralni rok, skupna odškodnina pa bo limitirana na 2,5-kratnik pavšala. Za 20 let izbrisa na primer bi upravičenec sprejel 9 tisoč 600 evrov pavšala oziroma v pravdi skupaj maksimalno 24 tisoč evrov. Odškodnina bo plačana v petih obrokih, med leti 2014 in 20
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav ministru, ki se nam je pridružil. Slovensko morje predstavlja približno eno tretjino celotnega Tržaškega zaliva, ki je vrstno pestro, raznoliko, saj v ulovih gospodarskih ribičev zasledimo okoli 120 različnih rib in drugih organizmov. V njem so številne vrste rib prisotne samo sezonsko. Slovenci imamo radi orado, ki je prvovrstna riba izrednega okusa, še posebej pripravljena na žaru in pripravljena v pečici. Slovenski ribiči dobro vedo, da orade živijo do 30 metrov globine, izjemoma pa zaidejo še globlje. Problem nastane, ker dobro prenašajo manj slano vodo in zaidejo tudi v naše solinske kanale, kar našim pridelovalcem školjk povzroča sive lase. Dejstvo je, da orade našim školjkarjem pozno poleti in jeseni povzročajo precej škode v gojiščih klapavic. Iztovor orade v zadnjih letih raste in je po količini in ekonomski vrednosti med vodilnimi ribolovnimi vrstami, vendar kljub temu letne količine dosegajo slabih 20 ton. Ocenjujemo, da je za ohranitev in razvoj slovenskega školjkarstva pomembno, da lahko slovenski gojitelji školjk v miru vzgojijo določeno količino školjk. Povedali so nam, da so izredno zadovoljni s pridelkom, povpraševanjem in prodajo, a hkrati opozarjajo, da jim tekom leta večina pridelka uničijo požrešne orade. Med najbolj priljubljenimi so užitne klapavice, ki nas po pridelavi na prebivalca uvrščajo na sam evropski vrh. Naši državljanke in državljani so spoznali, da gre za varno, zdravo in najcenejšo morsko hrano. V slovenskem morju, ki ga žal imamo zelo malo, nujno rabimo reguliran, nadzorovan in zakonit ribolov v pasu bližje od 150 metrov od objektov morskega kmetovanja. Zakon bo omogočal izlov orad in drugih rib na podlagi posebnega dovoljenja znotraj ribolovnih rezervatov Strunjana in Portoroža, kjer je ribolov sicer prepovedan. V bodoče med kršitvami varstvenega režima v sečoveljskih solinah ne sme biti nedovoljenega ribolova v nočnem času. Od leta 2016 pa do danes so namreč izdali več kot 30 plač
Hvala za besedo, predsedujoči. Za začetek se bom uprl na Slovar slovenskega knjižnega jezika. Beseda »nepreklicno« pomeni nekaj, kar se ne da spremeniti. Glede na vse te vaše manevre, gospod Hojs, bi mogoče morali to definicijo popraviti na način, da nepreklicnost pomeni nekaj, kar se ne da spremeniti, lahko pa tudi se. Ampak glede na zaenkrat splošno veljavno definicijo, je narava vašega odstopa jasna. V trenutku, ko ste nepreklicno odstopili, vam je v skladu s 115. členom Ustave Republike Slovenije funkcija ministra prenehala in vaše sprenevedanje, da boste pa zdaj še enkrat premislili, počakali na ne vem kaj, je – milo rečeno – čudno. Na nek način je absurdna tudi današnja interpelacija, saj ste se svoji funkciji že nepreklicno odrekli, ampak vseeno, če grem naprej. Na novinarski konferenci 30. junija ste povedali, »kar se tiče mojega odstopa, sem s svojim odstopom 15 minut pred to novinarsko konferenco obvestil predsednika Vlade. Predsednik Vlade je sprejel moj nepreklicni odstop«. To informacijo, gospod Hojs, ste dali vsej slovenski javnosti in verjamem, da v razsodnem stanju. Pa vendar ste skoraj tri mesece po odstopu še vedno tu in to s polnimi pooblastili. Sprašujem se, koliko ste sploh še verodostojni in koliko vam lahko zaupa slovenska javnost, če tako zlahka umaknete izrečeno besedo. 30. junija, se pravi na isti dan, kot ste vi odstopili, je Nacionalni preiskovalni urad v jutranjih urah izvedel hišno preiskavo na domu ministra Počivalška, in sicer v zvezi z nabavo zaščitne opreme. Za to hišno preiskavo ste trdili, da je politično motivirana, in sprašujem se, ali ste odstopili, ker niste mogli vplivati na njen potek. Ampak tu je potrebno poudariti, da se v skladu z Zakonom o kazenskem postopku hišna preiskava izvede samo v primeru, ko obstaja utemeljen sum kaznivega dejanja. Očitno so torej preiskovalni organi ugotovili, da tak sum obstaja in zato so sploh lahko dobili sodno odredbo. Ne gre torej za političen pregon, kot ste trdili vi, verjamem pa, da vas
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Gospa ministrica, minister je pa že šel! Zadnja leta pa še nekaj več sem preko ministra za pravosodje, vašega predhodnika, spraševal gotove stvari o povojnih žrtvah in podobno. Seveda, dobival sem zelo nejasne odgovore. Če pogledate korespondenco, ki sem jo prejel od ministra Bizjaka, nisem o nobeni stvari dobil jasnega odgovora. Bodisi, da je policija še raziskovala, vi niste mogli nič povedati, tožilci se še nismo odločili, nikdar mi niste povedali, saj tega nisem vprašal, kar mi je žal, da bi vi lahko v te stvari pogledali, če bi uporabljali 66. člen zakona o državnih tožilcih. Ampak eno stvar ste mi pa povedali, zelo specifično in o tem sem vas že prej vprašal, pa nisem dobil preko Bizjaka nobenega odgovora. Vi specifično pravite, da ste leta 2001 na vaše tožilstvo poklicali tri pravne specialiste, ki jih omenjate, in so vam razložili, kakšen je status povojnih žrtev oziroma žrtev slovenskega genocida. Povedali so vam, da so to civilisti, da ne padejo pod zaščito mednarodnih določb itd. Sedaj me pa resnično zanima: Če je to res, da ste te specialiste dobili, so vam gotovo morali dati kakšno pravno mnenje. Jaz bi rad to pravno mnenje, kot sem vas že enkrat prosil, dobil. V civilizirani družbi se postopa tako da, če imate vi svoje mnenje, ga pokažete, potem pa lahko naprej diskutiramo. Tako pa je nemogoče, ker jaz mislim, da je to samo zavajanje in da nima to nobene strokovne podlage. Zato vas sprašujem: Ali lahko to dobim in kdaj? V tem času mi pa lahko tudi razližite, zakaj še vedno vztrajate pri tem, kar ste odločili pred štirimi oziroma tremi leti. Hvala lepa. Hvala lepa. Veste, gospa ministrica, tu gre za velik zločin, 10.000 in več ljudi. In vi na podlagi tega, kar trije ljudje mislijo, greste pa določite smer, v katero boste hodili, ker vam odgovarja. Če bi bili to partizani, sem prepričan, da bi ti gospodje drugače sodili. In vi greste na podlagi tega odločat, kako se bo s temi ljudmi ravnalo. In se je ravnalo kot s civili
Hvala lepa. Spoštovani vsi skupaj. No, ko sem dobili v poslansko pisarno oziroma v svojo pisarno ta predlog gospoda ministra oziroma gospoda Ropa o razrešitvi ministra za zunanje zadeve in prebral to skromno obrazložitev, niti na pol strani napisano, sem se dejansko začudil in nisem mogel verjeti, da lahko predsednik vlade na tako skromen način lahko poda razrešitev tako pomembnega ministra, kot je minister, gospod dr. Dimitrij Rupel. V tej kratki obrazložitvi, na podlagi katere ocenjujem, da predsednik vlade verjetno ne zna kaj boljše argumentirati in napisati, kar nikoli tudi ni znal, razen če mu kdo ne napiše, da lahko prebere - niti z eno besedo in niti z enim stavkom ni napisal, kaj je slabega gospod minister, Dimitrij Rupel, napravil, da bi ga bilo treba razrešiti. Niti z eno besedo! Govori o nezaupanju, o celi vrsti drugih navedb, ki sploh nimajo zveze z nobeno vsebino dela, ki ga je opravlja gospod minister za zunanje zadeve. To, kar sedaj nekateri govorite, da je gospod minister za zunanje zadeve delal proti enotni politiki vlade, to je čista laž! In citirate tukaj ustavo! Sedaj mi povejte z enim stavkom ali pa z enim dejanjem, kaj je gospod minister naredil narobe, v nasprotju s sklepi državnega zbora, s sklepi odbora za zunanjo politiko, v nasprotju s sklepi vlade itd.? To smo že ugotovili danes, da tega ni bilo in so torej ti argumenti, ki jih vi navajate, v celoti neupravičeni. Sam ugotavljam nekaj drugega, ugotavljam nekaj drugega, da je gospod Rop resnično zadnje čase postal izredno nestrpen človek, izredno zamerljiv človek tudi ignorantski in to nisem spoznal šele sedaj, ampak to poznam že dolgo časa. Naj samo povem en primer, kaj se je zgodilo, ko je bil še minister za delo. To je približno štiri leta tega nazaj ali pa mogoče pet let nazaj. Bila je neka otvoritev, ne bom povedal, katere objekta, recimo v Posavju, na kateri sem bil tudi sam prisoten. Gospod minister je bil kot nek slavnostni govornik. Saj drži, da se mi tukaj v parlamentu pač spopada