EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovani sekretar, kolegice in kolegi! Najprej me moti to, kar bom uvodoma rekel, da mi je žal, da niso to stvar obdelali na delovnem telesu, na odboru, pravočasno se usedli skupaj, našli eno optimalno rešitev in bi tam te stvari pripravili, uskladili in verjetno dokaj olajšali delo Državnemu zboru. Žal do tega ni prišlo, z nekim zamikom, ne nazadnje tudi v koaliciji tega soglasja ni in to ni najboljša praksa za prihodnje tovrstno obravnavanje zadev amandmajev, ki jih imamo danes v Državnem zboru. Toliko malo kritike vsem, enim in drugim. Drugo moje stališče glede tega, kar je bilo že povedanega v Državnem zboru, menim, da slovenskega podjetnika ta amandma niti dosti ne prizadane. Dober, uspešen, dobro ve, kako se komunicira z delavci, kako dosega dobre rezultate, dobiček, da plača uspešno svoje delavce, ga ta številka 50 ali 20 ali 60 niti, po mojem, kaj dosti ne prizadane. On dobro ve, kako se služi svojemu poslu, da doseže svoj cilj. Vsi pa niso takšni, so pa tudi drugačni in za tiste verjetno poskušamo neke meje postavljati. Dvomim, da je bila narejena analiza za 50, ali je zdaj to tista optimalna številka, ki bi dala To pa je tisto, ki sedi, ki pije vode. Verjetno ni bila, to je bila malo "na prst", mogoče v sodelovanju z Obrtno zbornico, določena neka številka, ki pove neko približno mejo, ki bi lahko do tukaj, naprej pa ne. Ampak vendarle, to mi toliko niti ne pomeni, bolj pomembno mi je to, da bi vendarle lahko to vprašanje, ki je po mojem kar lahko pomembno za nekatere, škoda in žal mi je, da ga nismo uskladili pravočasno in primerno, vendarle pa vem, da iz prakse življenja, da številka 50 je lahko prava, lahko ni, ampak o tem ne bom sodil zdaj jaz. Še enkrat povem, pomembno mi je to, da mi postavljamo okviru, slovenski podjetnik se bo pa v tem okviri že dobro znašel. In nič me ne moti, da ima Slovenija veliko sp., hvala bogu, da jih ima in to je dobro za Slovenijo in to je dodana vrednost zagotovo. In ta majhna podjet
Spoštovani gospod podpredsednik Državnega zbora Republike Slovenije, spoštovane poslanke, poslanci, cenjeni gostje! Kot je bilo že omenjeno, nas danes oziroma vas danes čaka razprava o dveh novelah zakonov. Prva od njih je Novela Zakona o osnovni šoli. Tej noveli pa sledi Zakon o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja. Od obeh novel je bilo v zadnjih mesecih slišati in prebrati že zelo veliko. Ta uvod, ki ga bom predstavil, ne bo nobena novost. Pa kljub temu mi dovolite, da opozorim vseeno na nekatere pomembnejše stvari, ki jih Zakon o osnovni šoli prinaša. Najprej smo v tem zakonu dopolnili cilje. Gre zlasti za pravico otrok migrantov, ki je praktično edina zadeva, ki so jo nacionalni šolski sistemi dolžni vpeljati po evropski direktivi. Vse ostalo ostaja v suvereni domeni nacionalnih šolskih sistemov. Naslednja novost je način ocenjevanja. Zakon oziroma novela zakona bolj jasno opredeli, da je opisno ocenjevanje omejeno zgolj na prvo triado, prvi cikel, in da se v naslednjih dveh triadah ocenjuje številčno. Prav tako so učitelji dolžni pisno ali ustno obrazložiti oceno. Zakon se dotika tudi vprašanja napredovanja učencev. Prvič je omogočeno, da lahko kakšen učenec ne napreduje brez da je za to potrebno soglasje staršev, kar pomeni, da dajemo strokovno avtonomijo odločanja učiteljem. Izbirni predmeti. Kot veste, po novem ne bo treba izbirati učencem enega iz naravoslovnega sklopa, drugega iz družboslovnega. Prav tako se bo glasba štela kot izbirna dejavnost oziroma izbirni predmet. V zakonsko dikcijo, zakonsko normo prinašamo vprašanje fleksibilnega predmetnika, kjer prav tako omogočamo zavodom bolj avtonomno razporejanje ur. Zame zelo pomembna ali pa ključna novost je vzgojni načrt pri tej noveli. Kot veste, uvajamo pouk drugega tujega jezika v zadnji triadi kot obveznega tujega jezika. Tudi o tej novosti je bilo v javnosti zelo veliko rečenega. Upam, da bo tudi danes nekoliko več časa, da bomo lahko to novost utemeljili in upravičili. Opušča se splo
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani gospod poslanec! Res je, Nadzorni svet Petrola je sprejel ta sklep. Skupščina bo o tem sklepu ali projektu, da bi uvedli v podjetju Petrol takšno upravo, ki je v naši zakonodaji predvidena, da bo o tem odločala. Mislim, da v bližnji prihodnosti. Če ne prihodnji teden, v prihodnjih dneh. Samo po sebi je to možnost - kot sem rekel - ki je v zakonodaji odprta. Kar se tiče vaše ocene ali nekaterih strokovnjakov, da to ne bi bil pravi pristop za takšne družbe, je pač vprašljivo. Sicer pa bi vas rad le samo opozoril - da se takšna stvar sprejme, so potrebne posebne večine. Če se ne motim, je 75%. Skupščina bo o tej stvari odločala. V skupščini pa Vlada neposredno nima svojih predstavnikov. Hvala lepa. Zakon o prevzemih v spremembi, ki je bila že sprejeta, ne samo v tem novem Predlogu spremembe zakona o prevzemih, ki ga je Vlada sprejela zdaj še v mesecu aprilu - če se ne motim - na drugi seji tega meseca, bo predmet obravnave tudi v tem Državnem zboru v bližnji prihodnosti. Takrat bo tudi možnost, da se o tej stvari nadalje razpravlja. Dejstvo pa je, da je koncept usklajenega ravnanja lastnikov. Agencija za trg vrednostnih papirjev bi morala pregledati. Če je skupščina sklicana in je neka določena tema na dnevnem redu, če dva ali več glasujejo enako ali pa sprejmejo, to še ni usklajeno ravnanje lastnikov v tem smislu, kot ste ga vi predstavili. Na vsak način pa za to ima Slovenija svoje organe, ki morajo nad temi stvarmi bedeti. In jaz upam, da bo agencija dala svoje poročilo pravočasno, kar vidim, da vas prav posebej skrbi. Hvala.
Spoštovani! Dovolite, da predstavim mnenje poslanske skupine <PARTY> in razloge, ki so narekovali sprejem odločitve poslanske skupine, da sprejme predlog zakona skupaj z amandmaji vlade Republike Slovenije in amandmaji odbora k temu zakonu. Kot je že povedal predlagatelj, se je v skladu z obvezo po protokolu II k pridružitvenemu sporazumu in v skladu s sprejetim programom prestrukturiranja jeklarstva v Sloveniji Republika Slovenija zavezala sprejeti zakon, ki bo določal obseg in način prevzema obveznosti Slovenskih železarn d.d. s strani Republike Slovenije, in torej časovno premaknil prenehanje vseh oblik državnih pomoči Slovenskim železarnam na dan 31.12.2001. Evropski predpisi za državno pomoč v jeklarstvu so zelo strogi. Evropski sporazum za premog in jeklo dovoljuje sprejem posameznih, časovno omejenih predpisov, ki so kot ukrepi države šteti kot državna pomoč, nanašajo pa se na pomoč pri privatizaciji državnega premoženja, na pomoč pri odpuščanju zaposlenih itn. Ukrepi države v programu prestrukturiranja jeklarstva v preteklosti in do 31.12.2001 so šteti kot državna pomoč, po tem datumu državne pomoči niso več dovoljene. Proces sanacije jeklarstva sega v 90. leta, ko je slovensko jeklarstvo doživelo eno največjih kriz. Poleg tega, da so slovenske železarne izgubile trg in terjatve v republikah bivše države, so v tem obdobju pričeli zapadati tudi krediti, s katerimi so bilefinancirane velike investicije konec 80. let. Zadolženost družb v sistemu slovenskih železarn je naraščala in povzročala velike motnje v poslovanju, ogrožala pa je tudi banke in finančno stabilnost v Sloveniji. Železarstvo, ki je takrat zaposlovalo 14.000ljudi, je v gorenjski, koroški in savinjski regiji, kjer je bilo edini nosilec gospodarske moči, povzročilo izgubo razvojne moči teh regij in naraščanje brezposelnosti. Zaradi navedenega se je vlada Republike Slovenije na osnovi vrste analiz odločila, da na podlagi zahodnoevropskih vzorcev - podržavljenje, sanacija, privatizacija - pristopi k
Hvala lepa, gospod kolega podpredsednik, za besedo in tudi za kratko nadomeščanje. Cenjeni ministri, kolegice poslanke in poslanci! Obema ministroma sem že v letošnjem septembru postavil pisno poslansko vprašanje o tem, kaj bosta storila, da bo čim prej sprejeta uredba o državnem lokacijskem načrtu za odsek hitre ceste Koper-Šmarje-Dragonja. Namreč, predvidoma naj bila sprejeta šele nekje leta 2009, kar bi gradnjo premaknili najmanj do leta 2011, če ne še na kasnejši čas, kar je nezaslišano glede na stanje na tem območju. Naj povem, da se situacija že krepko približuje stanju v Prekmurju. Nekaj podatkov. Tovornih vozil je mesečno kar tam nekje med 2000 in 2500, bistveni problem pa predstavljajo osebna vozila, ki v poletnem času prehajajo mednarodni mejni prehod Dragonja. Od 20.000 do 23.000 vozil na dan, kar pomeni, da znašajo čakalne dobe za prehod meje tudi do 3 ure, da niti ne omenjam emisije hrupa, plinov, ki jih vseskozi prejemajo občani v poletnih mesecih, in njihove izjemno negativne vplive na njihovo zdravje. Oba ministra sta mi na pisno vprašanje že odgovorila, s tem da je seveda jedro problema na strani ministra za okolje in minister za okolje mi je pravzaprav samo na kratko razložil upravni postopek sprejemanja te uredbe, ki ga že poznam, in povedal, da se kaj prida skrajšati postopkov ne da. Med tem časom so se na mene obrnili prebivalci Dragonje tudi ob razgrnitvi državnega lokacijskega načrta za mejni prehod, mednarodni mejni prehod Dragonjo. Postavili so cel kup zahtev, ki se nanašajo na lajšanje njihovega stanja, ampak bojim se, da država kaj prida ne more narediti, dokler ne bo korenito spremenila zakona o urejanju prostora in tudi omogočila skrajšanje postopkov. Naj naveden samo nekaj teh zahtev občanov. Prvič. Zahtevajo čim prejšnjo izgradnjo hitre ceste mimo naselja Dragonja, ki bi omogočila potek prometnih tokov od mejnega prehoda proti Šmarjam. Potem, zahtevajo izgradnjo protihrupnih ovir na sedanji glavni cesti, ki bi vsaj delno ublažile negat
Hvala lepa. Prav lepo pozdravljeni! Predloga sprememb in dopolnitev Obrtnega zakona ne morem podpreti. Potreben bi bil nov krog pogajanj med državo in obrtno zbornico, ki bodo v korist vseh obrtnikov. Če malo izrečem ostro, ta predlog obrtnega zakona je čista norija. Stran od obrtnikov, stran od tistih, ki si sami zagotavljajo delovna mesta. Vlada zakona ni v celoti uskladila z Obrtno zbornico Slovenije. Ravno tako ima pripombe na predlog novele tudi Gospodarska zbornica Slovenije. Tiste poslanke in poslanci, ki smo se prejšnji teden udeležili vrha slovenskega gospodarstva s politiko na Brdu pri Kranju, smo med pomembnimi poudarki gospodarstvenikov slišali velik pomen podpori malemu gospodarstvu, obrtnikom in podjetnikom, saj bi le-ti z razvojem prerasli v pomembne akterje razvoja gospodarstva. Pripombe na predlog obrtnega zakona ima tudi Gospodarska zbornica Slovenije. Obrtni zakon, ki je predlagan, lahko pelje v dve smeri. Na eni strani bodo s prostovoljnim članstvom lahko izgubili obrtniki eno pravo reprezentativno zbornico vseh obrtnikov, vseh podjetnikov. Na drugi strani pa bo s prostovoljnim članstvom prišlo do izstopa članov iz Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije, kar bi lahko bil velik problem v območnih obrtno-podjetniških zbornicah, ki so jih ustanovili obrtniki sami, z lastnimi sredstvi, z lastnim denarjem gradili obrtne domove in pridobili druge prostore in vlagali so svoja finančna sredstva ter jih tudi imeli. Premoženje Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije in njenih območnih enot se je torej ustvarjalo skozi dolgaleta, od ustanovitve, z denarjem obrtnikov. Prostovoljno članstvo v Obrtno-podjetniški zbornici Slovenije ne garantira, da bo Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije edina zbornica obrtnikov. Tudi v razpravi je bilo zaznati, da so pričakovanja, da bodo člani izstopali in ustanavljali nove zbornice. Kaj šele, da bi bila Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije v prihodnosti največja oziroma celo reprezentativna. Ta status bo med obrtniki lahko iz
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Priznam, da je moj nizek pritisk narastel prekomerno, pa da skušam zadržati kulturo govora in se ne podvržem nekaterim pripombam, ki so bile tudi dane. Ampak očitno, ko govorimo mimo drugega drug drugemu ali čez drug drugega tretjemu, argumenti ne veljajo popolnoma nič. Na začetku sem v uvodnem govoru pozdravila, da se mi zdi spoštovanje do sprejetega odloka, ki ga je prejšnja vlada sprejela, da ga ta vlada spoštuje ne glede na to, ali je bivša, prejšnja, kakršnakoli. Slišali smo ničkolikokrat ministra, moje kolegice in kolege, da so bili v 3 letih namenjeni 3 milijoni evrov in tako dalje. Rebalans proračuna povišuje sredstva, ampak argumenti enostavno nič ne zaležejo. Sama sem bila v svojem razumevanju predloga zakona zelo, zelo v precepu podpreti ne podpreti. In če poznate, spoštovani kolegi, to Slovenijo, potem veste, od kje onesnaženost in degradirana območja – iz nekih stoletij pred tem, ko je tuji kapital vlagal v vsa ta industrijska območja, v vsa ta lokalna okolja, v katerih še danes prebivajo naše družine in naši ljudje. In zaradi tega je teh degradiranih območij kar nekaj. In tisto, kar želim, spoštovani minister, da bi pa mogoče le na Ministrstvu za okolje in prostor enkrat dokončno pogledali in si dali prioritete, ker o tem govorimo že kar nekaj mesecev ali tudi leta, da so degradirana območja na območju Slovenije, na katerem živijo ljudje, ki so obremenjeni in imajo posledice na področju zdravja. In zato je ta opomin ali opomba o zakonu nujna stvar, ki je vredna presoje vlade, katerekoli, in prav bi bilo, da jo ena začne. Če je odlok začetek zbiranja sredstev za odpravo teh degradiranih območij, je lahko v nadaljevanju zakon, ampak ne samo enostranski za Mežiško dolino, ampak verjetno za vsa območja, ki so degradirana. Naši otroci v Celju so bili deležni izvoza mivke iz Mežiške doline, in takrat se je stanje nekaterih otrok zelo, zelo poslabšalo. V Celju beležimo nadpovprečno obolenje na področju raka, še pos
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz sem danes že marsikaj povedal in lahko bi vse skupaj še enkrat ponavljal. Dejstvo je, da je gospod Bohinc član Združene liste socialnih demokratov s svojo stranko Združeno listo socialnih demokratov bil glavni motor in gonilo vsega tega protislovenskega oziroma proti slovenskim državljanom usmerjenega delovanja. Jaz upam in želim, da se mu bo to obrestovalo. Že tisto njegovo delovanje leta 1991, ko je v času osamosvajanja ustanavljal jugoslovansko usmerjeno stranko in se boril proti samostojnosti Slovenije, bi se mu moralo obrestovati, vendar izgleda, da ga <PARTY> in pa Liberalna demokracija nagrajujejo z ministrskimi položaji. To je unicum v svetu. Kaj podobnega ne vidimo niti v Zgornji Volti niti v Burkini Faso. Morda v kakšni majhni privatni deželici kje v zakotnem logu Afrike še vedno, vendar mislim, da tudi tam ne marajo ljudi, ki delujejo proti njihovi lastni državi in domovini. Upam, da bodo ljudje spoznali, kdo jih vleče v brezno in kdo bo izplaval iz tega brezna z debelejšimi žepi in z več denarja v žepih. Prepričan, da so to nekateri iz Liberalne demokracije in pa nekateri iz Združene liste socialnih demokratov. Jaz samo želim, da se vam ta kost, ki ste si jo zbasali v usta, zatakne v grlu.
Hvala lepa. Interpelacija je, kot kaže, tudi del programa <PARTY> in Nove Slovenije. A priznati moram, da me je njihovega programa strah, če bi jim ga bo po volitvah slučajno uspelo uresničiti. Verjamem sicer, da do tega ne bo prišlo, saj naše državljanke in državljani ne cenijo laži, neresnic, podtikanj in demagogije. Naj navedem le nekaj primerov. Problem brezposelnih je velik in boleč in vsi vemo, kdaj je nastal. A kljub temu, da število brezposelnih od leta 1993 dalje pada, in to od 137.000 na 95.000, je koalicija Slovenija v interpelaciji za vzorčno leto izbrala leto 1988, ko smo imeli 25.000 brezposelnih. Res je, takrat nismo imeli ne brezposelnih ne revnih, a bil je drug čas in druga država. Ali morda obžalujete rezultat plebiscita, bi vas vprašala. Koalicija Slovenija gradi svojo gospodarsko politiko na podpori malim podjetjem in kritizira pomoči velikim. Očitno je, da jih prav nič ne skrbi izguba delovnih mest in povečanje števila brezposelnih, pri Revozu je teh nekaj tisoč, a zanje to očitno ni pomembno. Na področju višjih in visokih šol ter univerz so v interpelaciji zapisali, da imamo v Sloveniji preslabo ponudbo. Kot da so pozabili, da smo prav v tem mandatu ustanovili še tretjo univerzo na Primorskem in da smo ustanovili še eno medicinsko fakulteto v Mariboru. S svojih tematskih okroglih miz nam sporočajo, da nam ponujajo več privatnih šol. Zakaj pa ob tem ne povedo, da privatne šole pomenijo tudi plačilo šolnin? Na področju kmetijstva sicer ugotavljajo, da prevladuje parcelna in posestna razdrobljenost in da to onemogoča racionalno in ekonomično proizvodnjo. Istočasno pravijo, da na leto propade 3.000 kmetij in da zato propada kulturna krajina in se le-ta zarašča. Resnica pa je prav nasprotna. Sprejeta je bila strategija razvoja in reforma kmetijstva, zato je se je število kmetijskih gospodarstev resda zmanjšalo iz 90.000 na 77.000, toda delež kmetijske zemlje v uporabi se je, v primerjaviz letom 1997, povečal za 4% na 465.000 hektarjev. Za 23% se je
Hvala za besedo. Pozdrav ministrici in državnemu sekretarju! Se absolutno strinjam, da je treba o črpanju evropskih sredstev govoriti in je tudi potreben odziv. Seveda opozicija ima neko svoje videnje, jaz pa mislim, da je to zgodba o uspehu. Pa bom povedal, zakaj in kako. Odziv na to črpanje evropskih sredstev ne more biti samo, bom rekel, ozko gledano na eno leto ampak, če mi dovolite, je treba pogledati skozi vse te perspektive in kaj se je dogajalo prej in po. Vemo sami, da je obdobje nekje šestletno. Da se bomo jasno in glasno pogovarjali z dejstvi, je treba najprej povedati, kakšno je bilo zatečeno stanje te vlade na področju črpanja teh evropskih sredstev. Jaz vidim tukaj enih sedem problemov, ki so bili. In sicer, dejstvo je, da smo bili med najslabšimi v črpanju evropskih sredstev, se pravi, na 19. mestu od 28. Kot drugo, nismo imeli pripravljenih programskih dokumentov, pod to se razumeta partnerski sporazum in operativni program. Kot tretje, Slovenija ni imela postavljenega sistema črpanja za obdobje 2014–2020. Četrtič, Slovenija ni imela normativnega okvira potrebnega črpanja za sredstva od te nove perspektive. Že to kaže, da je bilo stanje daleč od rožnatega, grozilo pa je tudi, da bi izgubili več sto milijonov. Kaj se je potem nadalje ugotovilo? Sama nestabilnost sistema črpanja evropskih sredstev v Sloveniji. Zakaj to govorim? Imeli smo spreminjanje inštitucij, pa če vam samo navedem nekatere, ki so bile odgovorne za izvajanje, pa se je to prekrivalo eno z drugim, ena je bila pa ni bila, in sicer Agencija za regionalni razvoj, Javna agencija RS za regionalni razvoj, Služba Vlade Republike Slovenije za strukturno politiko in regionalni razvoj, Služba Vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalno politiko, Ministrstvo za gospodarstvo, Služba Vlade RS za razvoj, se pravi, že samo to. Nadalje, zadnji in sedmi problem je bil ta, da so se predstojniki menjavali in tudi kadri, jasno. In vse to je jasno vodilo v to, da črpanje ni bilo postavlj
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani. Veliko je bilo že povedanega in še bo o banki SIB in njenih povezavah, sama pa bi v zvezi s tem izpostavila samo eno področje, ker za več tudi nimam časa. Ob izkoriščanju fizičnih oseb z elementi oderuštva, kar je nemoralno in zavrženo dejanje, s strani Oriona in z njim povezanih družb se mi postavlja vprašanje, zakaj so naši državljani razumni in odgovorni šli v podpisovanje očitno škodljivih pogodb z Orionom, zakaj prišteven državljan podpiše pogodbo o prodaji svoje hiše za tretjino ali četrtino cene ali drugo pogodbo, s katero to isto hišo odkupi na obroke in pristane celo na to, da hišo dokončno izgubi, če zamudi več kot dva obroka? Odgovor je preprost. Zato, ker v naši državi človek, ki nima službe za nedoločenčas ali drugih rednih zagotovljenih prihodkov, ne dobi kredita pri nobeni banki. Država plačuje ogromno birokracijo, vzdržuje različne institute in ustanove ustanovljene in delujoče izključno za blagor državljanov. Z vidika posameznika, ki se je znašel v finančni stiski, pa vsa ta birokracija pomeni samo oviro, ki mu preprečuje dobiti kredit po normalni poti. Da so se ljudje posluževali Oriona in podobnih možnosti za kreditiranje kaže na to, da v našem finančnem sistemu razen bank, ki so zaprte same vase in pojem birokracije, ni drugih oblik, kjer bi navaden človek lahko najel kredit, kjer bi se lahko dogovoril za ustrezno obliko kreditiranja in kjer bi na dokaj enostaven način, brez nepotrebne birokracije uredil kreditno razmerje. Na podeželju to nalogo za kmete in za druge občane dobro opravljajo hranilno-kreditne službe, do pred kratkim jih je bilo še 62 v sistemu zadružništva, ki imajo že dolgoletno tradicijo, saj so jih ustanavljali kmetje že pred 100 leti, da bi lahko z varčevanjem in kmečko solidarnostjo opremljali svoja posestva. Pri tem pa je potrebno posebej poudariti, da Kranjska slovenska hranilnica in posojilnica, ter hranilno-kreditna služba Sicura in Soča, ki so se proslavile za aferami i
Hvala lepa, predsedujoči, še enkrat za besedo. Naj se popravim od prej, prav lep pozdrav tudi državni sekretarki z Ministrstva za pravosodje in javno upravo in kolegici! Še enkrat lep pozdrav vsem skupaj. Navezala bi se na svojo razpravo v zvezi s stroški in v zvezi z odpravljanjem administrativnih ovir, predvsem pa v zvezi z okrepitvijo odgovornosti za uporabo pravic v postopkih. Govorim o predlaganem novem institutu preprečevanja neprimernega obremenjevanja javnofinančnih sredstev s stroški pregona, to je novela k 7. členu. Neprimerno obremenjevanje javnofinančnih sredstev, ki ni v rokah države, ker je pravno vezan na predhodni predlog oškodovanca kaznivega dejanja. Cilj te predlagane spremembe kot novega instituta je okrepitev odgovornosti za uporabo pravic v postopkih, saj morajo oškodovanci, ki zahtevajo pregon, tudi biti odgovorni subjekti, glede na dejstvo, da je rezultat kazenskega pregona lahko tudi kazen zapora. To se mi zdi izredno pomembno poudariti. Predvideno je, da oškodovanec nosi stroške kazenskega postopka, če predlog umakne po začetku glavne obravnave. To smo sicer že slišali, vendar pa je to nov institut, kot sem že omenila, preprečevanje neprimernega obremenjevanja javnofinančnih sredstev s stroški pregona. Zakon o kazenskem postopku namreč jasno definira, da se glavna obravnava začne s predstavitvijo obtožnice ali obtožnega predloga. Na ta način ima oškodovanec zadosti časa za tehten razmislek o smiselnosti vztrajanja pri predlogu. Hkrati se tako tudi preprečuje, da oškodovanec ne bi vložil predloga, ker bi se bal tega, da bo kasnejši umik avtomatično pomenil, da mora sam nositi vse stroške. Ne nazadnje je zaradi jasne določitve trenutka, ko umik predloga pomeni tudi stroškovno breme za oškodovanca, tudi lažje pravočasno podučiti oškodovanca o navedenem. Za to novelo v temu 7. členu je upoštevana tudi možnost, da oškodovanec umakne predlog, ker se na primer dogovori z obdolžencem za povrnitev škode, vključno s stroški. Predvidena je tudi določb