EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa tudi za tiste odgovore, ki ste jih dali, gospa ministrica, prej, ampak jaz verjamem, da se vam je tam v enem stavku nekoliko zareklo, kot ste dejali, da se nadzor pa vendarle v neki točki mora nehati. Upam, da niste tako mislili, sicer pa, če sodim po tej vladi in ministrih, ki so v tej vladi, pa je to mogoče strategija in doktrina te vlade, sploh <PARTY> in <PARTY>a, ki pa izhaja iz <PARTY> – saj to je isto, vse je eno in isto – kjer je prišel, povedal, se zlagal javnosti – in se nič ni zgodilo, minister Golobič, kjer se je pokazalo, kako in kaj se dobivajo na osebni ravni krediti – in se nič ni zgodilo, kjer so se na preiskovalni komisiji mirne duše zlagali okrog podjetij v tujini gospodje Jankoviči – in se nič ni zgodilo. Seveda organi pregona niso nič naredili, vsaj za enkrat ne, vsaj obelodanilo se to ni. In tudi tokrat, ker je na spletni strani, Finance so dale na spletno stran tudi to pogodbo o gospodu Topleku, pogodbo o ureditvi medsebojnih razmerij tihe družbe. Jaz ne vem, v katerem slovenskem zakonu piše, da je lahko v členu tudi alineja, ki pravi, da tiha družba navzven ne bo uporabljala oznake za tiho družbo, temveč ima ta pogodba in ureditev po njej le interni značaj. To je definitivno koruptivno dejanje. In če je koruptivno dejanje, bi že zaradi tega morali ukrepati. Sploh tisti, ki imate dovoljenje, pravico, da z mojo državo upravljate. V tretjem členu te pogodbe tudi piše, da je nosilec tihe družbe preko družbe SHOP, d. o. o., dolžan vabiti tihega družbenika. Torej tiha družba, tihi družbenik. Torej dolžan je vabiti tega gospoda Topleka na sestanke, kot če bi bil družbenik, in z njim tudi usklajevati vse morebitne transakcije. Kaj vse iz tega izhaja, ljubi bog? Iz tega izhaja lahko tudi to, da bodo nekateri denar, profit namenjali za kakršnakoli dejanja. Oprostite, če hočete tudi teroristična dejanja. In seveda navzven bo to vse legalno in korektno. Sam sem v poslanskem vprašanju tako pisno kot ustno pozval ministra za finance, da ne more
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! V Sloveniji imamo izredne razmere na dveh področjih, zdravstvenem in političnem. Začetek obeh pa ironično sovpada. V Sloveniji je bila razglašena epidemija zaradi virusa covida-19 le dan pred nastopom nove vlade. Informacije o novem virusu so krožile že nekaj tednov prej, a vendar nas tedanji predsednik vlade ni konkretneje pripravil na bližajočo nevarnost. Tisti trenutek je bil pričetek izrednih zdravstvenih razmer. S prevzemom vodenja nove vlade pa smo vstopili tudi v politične izredne razmere. Na Trgu republike so se prvi protestniki zbirali že pred nastankom nove vlade, ko se je možnost oblikovanja šele nakazovala. Nato pa so ti protesti postali neka stalnica, se spremenili v kolesarske proteste in na koncu potekali vsak petek. Še danes velja, da za te neprijavljene proteste ni bilo znanih organizatorjev, kljub temu da so po družbenih omrežjih znane osebe pozivale k udeležbi. Ko pa je bilo potrebno prevzeti odgovornost, pa organizatorja ni bilo. Prvi takšni neorganizirani protesti, ki so se sprevrgli v nasilje, so bili že 5. novembra 2020. Na protestu je prišlo tudi do poškodb med udeleženci in policisti, poškodovan je bil tudi predstavnik medijev, fotograf. Vsi smo objestno obnašanje obsodili, nekaj dni za tem pa so vidnejši politiki ponovno pozivali k protestom. V Poslanski skupini Desus sprejemamo, da so protesti legitimna pravica v vsaki demokratični ureditvi, vendar pa ne moremo sprejeti nasilnega postopanja in uničevanja tuje lastnine. Podobna zgodba se je ponovila 5. oktobra 2021, ko je bil aktiviran 9. člen Zakona o nalogah in pooblastilih policije. Zaradi mednarodnega srečanja EU so marsikateri ta dan želeli izkoristiti za lastno promocijo preko protestov ob nasprotovanju PCT ukrepom. Seveda so se tudi ti protesti sprevrgli v nasilne, policija pa je bila za zagotavljanje varnosti primorana uporabiti ostrejše prijeme, med drugim tudi solzivec in vodni top. Ukrepi so
Hvala za besedo, gospod predsednik. Dober večer vsem skupaj! Jaz bi seveda najprej hotel nekako osvežiti namen današnje razprave. Ko smo govorili o pogojih za zagotavljanje enakosti položaja financiranja v tej referendumski kampanji, se je zelo malo o tem govorilo, govorilo se je vse drugo. Najprej bi mogoče neke stvari rad odgovoril gospodu ali pa kolegu Gorenaku, samo vidim, da ga ni več, ampak gremo naprej. Najprej bi se ustavil pri financiranju, omenjen je bil denar, slabih 100 tisoč evrov, ki si ga je vlada nekako namenila za to kampanjo, v kateri bo pravzaprav razlagala te stvari, ki gredo na referendum oziroma stvari, ki so potrebne za izgradnjo tega drugega tira. Zdaj, tukaj je bilo rečeno 90 tisoč, je tako zvenelo kot da je bilo to 90 milijonov. 90 tisoč je konec koncev davkoplačevalski denar in je bilo rečeno tudi iz vseh strani, da je zakonito. V redu. Ampak zakonito, seveda je tisti predlagatelj, ki je bil, zdaj ne vem, ali je samo Vili Kovačič ali je to, verjetno je tudi <PARTY> zadaj, zahteval referendum. Referendum je tudi zakonit, ampak ta referendum bo stal okrog 3 milijone in pol. To je tudi davkoplačevalski denar, pa ga ne bi bilo treba. Ampak denarja je 40-krat več kot pa tistih 90 tisoč. Ta zadeva je vendarle malo drugačna. Še nekaj sem se spomnil, brexitovci so leta 2016 uporabili enako taktiko kot pa Vili Kovačič in <PARTY>. Vladi so očitali neupravičeno uporabo davkoplačevalskega denarja za vladne letake. Samo za vladne letake so uporabili v Veliki Britaniji 9 milijonov funtov. Zdaj lahko govorimo tako ali drugače. Jaz ne bom govoril zdaj naprej o finančni sliki tega drugega tira, čeprav neke stvari so mi jasne. Za mene, jaz nisem član Odbora za infrastrukturo in sem prej nazorno poslušal gospoda Zorčiča, ki je jasno pojasnil stvari, pa je bilo potem kasneje rečeno, da je zelo nejasno, negotovo, da celo sam dvomi v to kalkulacijo. Tako da o tem ne bom govoril. Za zaključek naj samo povem, da bom referendum, seveda, podprl 24. septembra, kar n
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem v dvorani! Pred nami je Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o tajnih podatkih, ki ga Vlada Republike Slovenije ne podpira. Kljub temu pa je dobil podporo na matičnem delovnem telesu. Tudi v naši poslanski skupini bomo predlog zakona podprli. Dostop do tajnih podatkov brez dovoljenja pomeni, da imajo pravico do dostopa samo tiste osebe, ki imajo dovoljenje, se morajo s tem podatki seznaniti zaradi opravljanja funkcije ali delovnih nalog. Na te osebe se z dopolnjenim predlogom novele zakona uvršča še predsednika in člane Državne revizijske komisije, ki je pomemben organ nadzora v postopku javnega naročanja. Gre torej za predlog, s katerim se, enostavno povedano, želi urediti predvsem področje upravičenca do dostopa do tajnih podatkov. Cilj zakona je namreč zagotovilo, da za predsednika in člane Državne revizijske komisije kot za državne funkcionarje v samostojnem in neodvisnem državnem organu glede dostopa do tajnih podatkov velja enaka pravica kot za nekatere druge funkcionarje, na primer člane Računskega sodišča, župane, občinske svetnike in tako dalje, ter da te pravice v prihodnje veljajo tudi za člane nadzornih odborov občine. Kot že rečeno, bomo v naši poslanski skupini predlog zakona podprli.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovana ministrica, spoštovani ministri, kolegice, kolegi lep pozdrav! Naravne nesreče so in očitno bodo vse bolj pogoste. Komisija ministrstva za okolje in prostor ima pri ocenjevanju nastale škode zelo visok prag 2,6 milijonov evra, ki mora biti dosežen, da država pomaga pri sanaciji posledic nesreče. Ta prag obsega 0,3 promila vrednosti državnega proračuna. V težavah so vse občine, ki tega visokega praga nastale škode ne dosežejo in so pri stroških sanacije prepuščene le svojim proračunskim sredstvom. O odpravi posledic in upravičenosti do državne pomoči govori Zakon o odpravi posledic naravnih nesreč, Uradni list Republike Slovenije številka 114/2005 v 11. členu. Gospoda ministra sprašujem: Kakšne so usmeritve Ministrstva za okolje in prostor glede pomoči pri sanacijah? In: Ali se bo visoki prag škode v prihodnosti znižal ali spremenil ali kakorkoli dopolnil? Hvala. Proceduralno. Jaz sem bil pripravljen še na odgovor ministra, če bi mi ga dal, za dopolnitev, pa Potem tudi predlagam, to pravico po 246. členu Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Povedanega je bilo danes že veliko. Deklaracijo, ki jo danes ponovno obravnavamo, je ta državni zbor obravnaval že štirikrat; danes jo obravnavamo četrtič. Ob tem, da je leta 2009 bil Državni zbor formalno z vsebino deklaracije seznanjen in to bi moralo biti dovolj. Ne vem, kaj si mislijo mladi, ki so ravnokar zapustili ta balkon in spremljali današnjo sejo. Čemu je to namen? Iz leta v leto – ali pa celo iz meseca v mesec, obujamo in ponavljamo stalno ene in iste ideološke teme. Ali je sprava nujna? Seveda je sprava nujna. Sprava je nujna! In slovenski narod se je za moje pojme že spravil. Na simbolni ravni leta 1990, ko sta takratni predsednik predsedstva Milan Kučan in takratni nadškof Alojzij Šuštar na nek način s spravnim dogodkom to spravo obeležila. Zelo velik in zelo pomemben dogodek za našo državo. Tudi <PARTY>, mi, ki smo ponosni nasledniki Zveze komunistov, smo leta 1996, kot je že tovariš Brglez povedal, sprejeli deklaracijo, kjer jasno in nedvoumno obsojamo povojne poboje, ki so bili zločini. To lahko ponovimo še enkrat ali pa večkrat, če je potrebno: povojni, izvensodni povojni poboji so bili zločini. Enako, kot je bil zločin kolaboracijo z največjim zlom človeštva – fašizmom in nacizmom. In to je, spoštovane kolegice in kolegi, glavni namen današnje razprave! To, da revidirate zgodovino! Da se reče, da so bili belogardisti, domobranci na pravi strani zgodovine; da se zanika njihovo sodelovanje z okupatorjem. Na to absolutno ne bomo pristali. Pa tudi če še desetkrat vložite zahtevo za enako razpravo v državni zbor. Na to ne pristajamo, to so dejstva, ki jih priznava celotna svobodna Evropa. Ve se, da je bil partizanski boj na pravi strani zgodovine, da se je boril zoper fašizem in nacizem, in ve se, da je v Sloveniji obstajala tudi kolaboracija, ki jo na vsak način skušate opravičevati. Evo, tukaj imamo članek iz Slovenca. To je, če morda ne veste, predvojni klerikaln
Hvala lepa. Še enkrat bi rad poudaril, da ni prav nobenega razloga, da se sprejme ta amandma k 9. členu. Popolnoma zadošča osnovno zakonsko besedilo in vse, kar v današnjem dnevu poslušamo, je sicer lahko dobronamerno, vendar, najmanj kar lahko rečem, prepozno. Zakon je bil dan v redno proceduro, nihče od vas, dragi kolegi, ki ste danes polni besed o dobrih namerah v kmetijstvu pa ki vse veste, ni videl v tem zakonskem predlogu nobene potrebe po tem, da bi se ga kaj dopolnilo, da bi se ga kaj popravilo, da bi se ga dalo v javno razpravo. Zamudili ste prvi rok z zahtevkom za javno razpravo, v roku za vlaganje amandmajev za obravnavo v drugem branju niste vložili nobenega amandmaja. Danes, ko se pa sprejema in ko ste končno zmogli dva amandmaja, je pa vse narobe v tem kmetijstvu. Mi v koaliciji ne trdimo, da je vse v najlepšem redu in vse najboljše, ker se enostavno vsega čez noč ne da popraviti in urediti, niti nisem trdil, kar mi je bilo očitano, da se cedita med in mleko. Nesporno pa je dejstvo in tega je ugotovil Kmetijski institut, da se je v letu 2005 prvič pokazalo neko izboljšanje; ali pa drugače, da so se vstavili negativni trendiki smo jim bili priča v preteklem obdobju, in to je dosežek. Dosežek je tudi to, da je ta koalicija sprejela kmetijsko politiko plačilne sheme in da smo tudi s programom razvoja podeželja, ki je bil sprejet in ki nam je bil potrjen, postavili pogoje, znane pogoje kmetovanja za sedemletno obdobje. In če kdo trdi, da ni načrtov in programov, verjetno ne pozna sprejetih okvirov kmetijske politike. Verjetno ne pozna sprejetih kmetijskih okvirov kmetijske politike. Da bi se pa ta sprejeta kmetijska politika, da bi se program razvoja podeželja in vse, kar sodi zraven, lahko izvajal, pa je nujna sprememba tega zakona, ki je danes pred nami, s ciljem predvsem odprave administrativnih ovir in poenostavitev, ki so nujne za to, da našemu kmetu olajšamo pridobivanje državnih pomoči, brez katerih si razvoja kmetijstva v bodoče najbrž ni mogoče pr
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospodu Židanu sem zastavil vprašanje o zelo problematični temi. Zadnjih 14 dni smo priča široki javni razpravi o uvedbi novih davkov, o uvedbi davkov na nepremičnine. V zvezi s tem sem ministra vprašal o tem, kako je ministrstvo do sedaj ravnalo in bo v bodoče ravnalo in kako je on osebno ravnal v zvezi z davkom na kmetijska zemljišča, gozdove in še posebej na kmetijske objekte. Njegov odgovor je bil nekoliko mlačen. Na koncu je vendarle nekako dejal, da je proti temu davku ali vsaj nekemu zmanjšanju. Mislim, da je treba v Državnem zboru opraviti širšo razpravo, v kateri bomo razjasnili te zadeve, ugotovili, kakšna so jasna stališča ministra glede tega in na ta način zagotovili to, da davka na kmetijska zemljišča, ki so v uporabi, gozdove in na gospodarske objekte, ki jih imajo slovenski kmetje, ne bomo vpeljali. To je edino sporočilo, ki ga lahko imamo, in z razpravo tukaj lahko ministru pomagamo, da bo na Vladi, ki očitno želi te davke vpeljati, lažje prispeval k temu, da se ti davki ne uvedejo. S tem ne bomo omogočili ropanja slovenskega podeželja. S tem ne bomo omogočili 800 milijonov prihodkov države na račun kmeta, predvsem malega kmeta, ki že sedaj težko živi in preživlja svojo družino s poštenim delom na kmetijah. Predlagam, da podpremo takšen predlog. Jaz bom podprl predlog za takšno razpravo. Hvala lepa. Hvala lepa, gospod predsednik. To vprašanje se vleče že dva meseca. Osebno bom podprl ta predlog. Menim, da bi bila potrebna širša razprava. V tej državi smo z osamosvojitvijo sprejeli določene zaveze, tudi ustavne zaveze. Te zaveze govorijo o tem, da se bodo priznavale enake pravice ljudem, ki so delali v drugih republikah oziroma zveznih organih tudi v Sloveniji. Sedaj smo pa skozi te razprave lahko ugotovili, tako iz odgovora zunanjega ministra pred enim mesecem kot iz odgovora ministrice za delo, da temu ni tako, da lahko nekateri ljudje zato, ker ne vložijo neke zahteve, delajo dlje časa in si s tem zagotavljajo drugačn
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Pred letom dni, lanskega marca je bila sprejeta novela Zakona o tujcih, ki jo je predlagala Vlada. Med drugim je nekoliko posegla tudi v pogoje, ki jih morajo izpolnjevati tujci pri izobraževanju v Republiki Sloveniji. Sprožila je nemalo nasprotovanj tako v javnosti kakor tudi med poslanci. Septembra lani je skupina poslank in poslancev poskušala z dopolnitvijo veljavnega zakona, ki bi odpravila učinek sprejete novele, vendarje ta predlog zakona svojo pot zaključil že na matičnem delovnem telesu, na Odboru za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo. Tokrat je podobno dopolnitev Zakona o tujcih predlagal Državni svet in doživel enako usodo. Državni svet navaja, da je Državni zbor s sprejetjem omenjene novele negativno spremenil položaj tujih dijakov in študentov, saj je poostril in otežil način izpolnjevanja pogojev, ki jih ti morajo izpolnjevati za pridobitev dovoljenja za prebivanje in izobraževanje v Sloveniji. Prejšnja ureditev je namreč omogočala, da zahtevana sredstva za preživljanje študentje tretjih držav izkazujejo samo in le s pisno izjavo staršev oziroma zakonitih zastopnikov, ki so jih dolžni preživljati, po sprejeti noveli pa naj bi študentje že pred začetkom študija morali izkazati obstoj celotnih sredstev za eno leto vnaprej. Namen predloga zakona je torej nekoliko modificirati določbo glede dokazovanja izpolnjevanja pogojev zadostnih sredstev za preživljanje študentov iz tretjih držav. Po mnenju predlagatelja je namreč smiselno, da se ponovno vzpostavi možnost, da lahko študent zadostna sredstva za preživljanje izkazuje zgolj s pisno izjavo staršev oziroma zakonitih zastopnikov, ki so ga po pravu države, katere državljan je, dolžni preživljati, tako kot je to veljalo pred spremembami zakona. Če se to ne bo zgodilo, potem Državni svet napoveduje, da se bo občutno zmanjšalo število tujih študentov na slovenskih višjih šolah in univerzah. To pa pomeni tudi hud udarec za sl
Spoštovani gospod predsednik, poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je 24.1. na dopisni seji sprejela sklep, da podpira sklep Odbora za zdravstvo Državnega zbora Republike Slovenije, z dne 23.1.2006, in predlaga državnemu zboru, da sklep odbora za zdravstvo sprejme. Vlada Republike Slovenije ugotavlja, da vzajemna zdravstvena zavarovalnica ni bila ustanovljena na podlagi določb zakona o zavarovalništvu, temveč je bila ustanovljena na podlagi posebnega zakona, torej zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, zato je potrebno presojati kriterije in pogoje za preoblikovanje po tem posebnem zakonu in ne po ustreznih členih zakona o zavarovalništvu. Ker so bila sredstva za ustanovitev vzajemne zdravstvene zavarovalnice združevana po določbah tega posebnega zakona, ki je določil pogoje za ustanovitev posebne vzajemne zavarovalnice, je potrebno na novo opredeliti namenskost teh sredstev, saj so bila po določbah zakona neodplačno prenešena za uveljavitev načel in ciljev vzajemnosti. Ustanovitveni kapital je bil izplačan iz sredstev prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja za namene vzajemnosti, ne pa kapitala delniške družbe z namenom lastninjenja. Začeti postopek preoblikovanja vzajemne zdravstvene zavarovalnice po sklepu nadzornega sklepa oziroma o spremembah statuta Vzajemne, ki omogoča preoblikovanje, ne zagotavlja pravic zavarovancem. Na osnovi zakona so bile na Vzajemno prenesene zavarovalne pogodbe, sklenjene leta 1993, na podlagi katerih pa vsi zavarovanci nimajo pravice o predvidenem preoblikovanju, ampak jih imajo le zavarovalci tudi v primeru, ko so jim le-ti premije le odtrgovali od njihovih plač. Oškodovani bodo tudi zavarovanci po vojnih zakonih, v katerih je bil zavarovalec ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, vzajemna pa je z 31.12.2005 v nasprotju z 18. členom zakona odpovedala pogodbo. Po določbah zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarov
Lep pozdrav vsem, še posebej ministru Žerjavu! Minister, kmalu bo leto dni, odkar ste minister na, po moji oceni, zelo pomembnem resorju. Zato vas sprašujem: Koliko novih delovnih mest je bilo v tem času ustvarjenih v Sloveniji? Tiste kabinetne lahko spustite. Je to 500, tisoč, 5 tisoč, 10 tisoč? Podatki, s katerimi razpolagamo, kažejo nekaj čisto drugega. To je, da je delovnih mest iz meseca v mesec ali pa iz dneva v dan manj. Verjamem, da se še spomnite tiste vaše izjave, da ne Vlada ne vi niste Božiček – kar seveda vemo, da niste –, a ko smo govorili o reševanju Primorja in o, skupaj s podizvajalci, nekaj več kot 3 tisoč delovnih mestih, upam, da poznate podatek, da je Slovenijo v letošnjem letu, mislim, da do konca septembra, zapustilo eden ali dva manj kot 8 tisoč ljudi; 8 tisoč mladih, visoko izobraženih ljudi, za katere je Slovenija plačevala šolanje, je Slovenijo zapustilo, ker v njej ne vidijo bodočnosti, nimajo se kje zaposliti. Mislim, da vam je zadnjič tudi vrh gospodarstva povedal nekaj zelo podobnega. Ne strinjam se z odgovorom ali pa z izjavo predsednika Vlade, da so sindikati govorili nekaj povsem drugega, kot so govorili gospodarstveniki; vsi vam razlagamo, da so v tem trenutku nova delovna mesta najpomembnejša, da nas nobena reforma, ki jo pripravljamo, ne bo rešila iz te krize, če ne bo novih delovnih mest. Se pravi: Koliko jih je bilo do danes ustvarjenih in kakšni so vaši načrti za naprej? Spoštovani minister! Vesela sem, da ste končno tudi vi rekli, da je varčevanje na eni strani in da je treba še kaj drugega, ker do zdaj smo poslušali samo in izključno: varčevanje. Kako se zmanjšuje število zaposlenih ali brezposelnih – temu bom rekla statistična telovadba, kako nekoga izbrišeš iz seznama. Dejstvo je, da je brezposelnih in lačnih v naši Sloveniji na žalost vedno več. 200 ukrepov, 3 paketi – zaenkrat, na žalost, ni učinka. Bom čez leto ali čez pol leta, če boste še minister, preverila, koliko novih delovnih mest bo takrat ustvarjenih, vseeno pa
Tega zakona v poslanski skupini Nove Slovenije ne bomo podprli. To je vsiljeni zakon. Prej se je vlada zmenila z enim delom socialnih partnerjev, ostale je ogoljufala, sedaj pa to prodaja in nam vsiljuje v parlamentu, da bi sprejeli. Tu je veliko megle. Z gospodom Kebričem se sicer strinjam, vendar, gospod Kebrič, to je verjetno zadnja faza pokojninske reforme v tem mandatu. Pri prejšnjih ste vsi sodelovali, pritiskali na tipke in zato imamo takšne pokojnine, kot so. Morali boste govorjenje in pritiskanje na tipke povezati in zadeva bo v slovenskem prostoru mnogo bolj transparentna. Na Brdu je <PARTY> potrdil ta predlog zakona, zato ne vem, zakaj ste se zdaj v trenutku obrnili - ali prej ti argumenti niso veljali? Zmanjšalo bo vplačila v zdravstveni fond, dodatno se bodo zmanjšale pokojnine, zmanjšal se bo priliv od dohodnine v proračun, torej zdravstveni fond bo še nadalje še bolj trpel to je v nasprotju s pokojninsko reformo. Hkrati pa je zakon tudi sporen z ustavnopravnega stališča. Limiti premij so takšni, da niso skladni z matičnim zakonom. Skratka, nočemo legalizirati nečesa, kar ni v skladu s pravom, kar je vsiljeno in kar je slabo za Slovenijo.
Najlepša hvala, spoštovani predsednik, predsednik Vlade, cenjeni ministrski zbor. Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je tisto, ki človeka na nek način spremlja od rojstva pa do smrti. Obseg nalog odgovornosti, ki ga s tem prevzema to ministrstvo, pomeni, da se dogajajo tudi napake. Da to ministrstvo najbolj od vsega potrebuje ministrico ali ministra, ki se pred izzivi ne skriva, ki pred napakami ne beži, ampak odgovarja in dela, skladno s svojimi pristojnostmi in skladno s pričakovanji ljudi. Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je v tem in predhodnem mandatu imelo ministrico in jo ima tudi danes, ki je počela ravno to. Plod njenega dela je tudi bistveno zmanjšanje brezposelnosti, plod njenega dela je povečanje sredstev za aktivno politiko zaposlovanja, to da imamo danes 97 tisoč več upravičencev za otroške dodatke, 3 tisoč več upravičencev za štipendije, da imamo štipendije za deficitarne poklice, da v primeru deložacij lahko računamo na prehodna stanovanja, da v primeru izvršb sredstva otroških dodatkov, denarne socialne pomoči, varstvenega dodatka ostajajo na računih, skratka, da je standard življenja ljudi višji, kot bi bil, če bi na tem ministrstvu sedel kdo, ki socialne politike, solidarnosti in tudi poštenega odnosa do dela ne razume. Dr. Anja Kopač Mrak je pokazala, da tu ni zato, da bi forsirala in uveljavljala enostranske ukrepe, da želi presegati konflikt med kapitalom in delom, da želi svoje rešitve uveljavljati na podlagi socialnega dialoga, s tem da povezuje tako delodajalce kot sindikate, da poskuša narediti tisto, kar je najbolj pomembno, razumeti, da tako tisti, ki ustvarjajo, kot tisti, ki s kapitalom upravljajo, morajo ustvarjati v sožitju in v duhu skupnostne odgovornosti. <PARTY> bomo glasovali proti interpelaciji in si še naprej želimo odgovorno in predvsem odločno vodstvo ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Izzivov je namreč še mnogo. Hvala lepa.