EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Rad bi zavrnil vsa namigovanja o kakršnikoli povezanosti Združene liste s tem dogodkom in ugibanje v to smer, da je bila akcija politično načrtovana ali kaj podobnega. Potrdim pa lahko dogodke, ki so bili javnosti priobčeni. Policija je dala doslej dve informaciji, na sobotni in današnji novinarski konferenci. Dokončnega poročila o tem dogodku, v smislu dokončne ugotovitve pravilnosti ravnanja policistov o tej zadevi še ni. Minister za notranje zadeve je ravnal tako, kot mu zakon nalaga v tem primeru. Takoj v soboto je terjal od generalne policijske uprave o tej zadevi poročilo, in ga tudi dobil, danes zjutraj ob 8. uri; obširno izčrpno poročilo o faktografiji dogodkov. To poročilo je že pregledal urad za nadzor nad delom policije in se opredelil, da je potrebno dodati nekatera pojasnila, razjasniti nekatere okoliščine, skratka terjal dodatno pojasnilo. To dodatno pojasnilo od policije pričakujemo do 1. oktobra. Policijska uprava je tudi že imenovala komisijo, ki bo izvedla nadzor in preverila okoliščine vseh teh dogajanj. In če se bodo ugotovila, tako kot se ugotavljajo sedaj, razhajanja med pričevanjem ene strani in pa policijskimi poročili in zatrjevanju policistov, potem bo opravljeno tisto, kar je v takšnem primeru v navadi in tudi pravilo. Skratka, izveden bo neposreden nadzor z natančno rekonstrukcijo vseh dogodkov, ki jo bodo izpeljali delavci ministrstva za notranje zadeve oziroma urada za nadzor nad delom policije. Zaslišane bodo ponovno tudi priče, policisti, skratka vsi tisti, ki so v tem bili udeleženi ali kakorkoli lahko pripomorejo k razjasnitvi dejanskega stanja. Mi želimo natančno ugotoviti ali je prišlo do prekoračitve pooblastil, ali je prišlo do kršitve načela sorazmernosti v uporabi policijske sile. Dejansko je bila uporabljena fizična sila in pa sredstva za ukrepanje. Ali je torej policija ravnala po postopkih, kot so zelo natančno zabeleženi v inštrukcijah, ki jih policija za takšne primere ima. Torej število policistov ni bilo nič nenavadno v
Hvala lepa za besedo, še enkrat. Lepo pozdravljeni! Pravzaprav se mi zdi nekoliko nerazumljivo, da smo se pri tem zakonu znašli na tako različnih bregovih s tako različnimi mišljeni in ne nazadnje tudi s tako različnimi razlagami in pa razumevanjem tega zakona, ki vendarle prinaša nekaj dobrega, nekaj pozitivnega, nekaj bolj demokratičnega in nekaj bolj transparentnega. Z amandmaji, ki jih predlagajo <PARTY> in pa <PARTY>, se ne morem strinjati. Razumljivo, ker ti amandmaji pravzaprav ščitijo obstoječi sistem, na osnovi katerega so se delila sredstva športnim organizacijam preko Fundacije za šport, ščitijo pa tudi določene privilegije, ki so bili skozi ta sistem tudi pridobljeni. Tako se s tem amandmajem absolutno ne morem strinjati, ker amandmaji gredo v tej smeri, da se nič ne sme spremeniti, čeprav me to nekoliko čudi, ker kar nekajkrat je bilo slišano danes, da je sicer zakon treba spremeniti, da je treba pristopiti k sistemskim spremembam tega zakona. Ko pa vendarle imamo na mizi neke spremembe – dobro, razumljivo, vsi se s temi spremembami ne morete strinjati –, potem je pa dejansko vse narobe. Tudi v samem stališču poslanske skupine smo mi posebej uporabili izraz posrednik. Zame je vendarle nerazumljivo, zakaj Olimpijski komite Slovenije pri tej zgodbi, to se pravi pri imenovanju članov sveta fundacije, mora biti nek posrednik. Ali ni vendarle bolj demokratična in transparentna oblika, če se v svet fundacije direktno na predloge športnih zvez izvolijo člani sveta fundacije. Številnih argumentov s strani nasprotnikov tega predloga zakona enostavno ne razumem. Nič nimam proti Olimpijskemu komiteju, res pa je, da ne drži tisto, kar ste nekateri govorili. Civilna iniciativna pa resnično nima nobenega vpliva na imenovanje ljudi v Olimpijski komite. In verjetno je res, da nekateri ljudje tam na vrhovih Olimpijskega komiteja pa sedijo že mnogo predolgo. Ampak civilna iniciativa pa na imenovanje teh ljudi kakšnega posebnega vpliva nima. Moti me tudi to, da pravite, d
Gospod predsedujoči, poslanke in poslanci lep pozdrav. Hvala za besedo. Pred nami je rebalans proračuna Republike Slovenije. Verjetno je bilo zelo težko sestaviti bodisi proračun, bodisi rebalans, ki bi zadovoljil vse, in ne glede na to, ali je to občinski ali je državni. Posebej je seveda težko zagotoviti zadovoljstvo z rebalansom, če ga sprejemamo v težjih, makroekonomskih pogojih in če gre navzdol. Ne glede na to, bi pa želel reči, da sam ocenjujem, da je priprava rebalansa s strani Vlade Republike Slovenije pravilen odziv na spremenjene pogoje gospodarjenja v svetu. Sigurno je, da je slovensko gospodarstvo malo in da je kot takšno še bolj podloženo spremembam na mednarodnem trgu. Vemo, da takšne spremembe negativno vplivajo tudi na mnogo večja gospodarstva, kot so naša. Zato menim, da odgovori o zmanjšanjem bruto proizvodu, niso samo izgovori na mednarodne razmere, ampak so dejstva. Želel bi reči gospodu ministru, naj se ne zgleduje po Irski kot je bilo tukaj rečeno. Rast na Irskem je namreč samo 0,3, pri nas je pa, vsaj takšne sem jaz dobil podatke, 3,1. To se pravi, da je rast bruto domačega proizvoda na Irskem desetkrat manjša, kot je pri nas, in bi tak izgled bil res slab. Prav gotovo je objektivno dejstvo, da je v vseh evropskih razvitih državah ta rast mnogo manjša, v celotni evropski skupnosti štirikrat manjša, se pravi 0,8%. Pri nas vseeno še pričakujemo 3,1%. Prav gotovo pa bi lahko, s tem se pa strinjam, prihodke povečali z ustrezno davčno reformo. Apeliram na vlado in ministra, da to čimprej izvedejo. Upam, da bo opozicija ta prizadevanja podprla. Ne bi se pa mogel strinjati z oceno, da pravzaprav tako pripravljen rebalans proračuna nič ali pa negativno vpliva na razvoj gospodarstva - uravnavanje inflacije, politika obrestnih mer, tako imenovana deindeksacija in davčna politika določajo pogoje gospodarjenje in imajo večji vpliv na gospodarstvo kot pa kratkoročni ukrepi. Če je naša gospodarska rast kljub vsemu štirikrat večja, kot je v evropski skupnos
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Repliko imam pravzaprav kar na več razpravljavcev, od gospoda Cukjatija, Kelemine, Bernika, Jerovška in tudi gospoda Rokavca, pa mogoče še koga. Dejstvo je, da lahko vsakdo res govori, kar hoče, hkrati pa seveda za svoje besede tudi odgovarja, če drugemu ne, samemu sebi. Trdno sem prepričana, da je gospod Cukjati razsoden človek in da je natančno vedel, kaj pomeni dvakratno branje prisege Hitlerju v demokratičnem parlamentu, v parlamentu in državi, ki si prizadeva priključiti Evropski uniji, katere demokratična ureditev in celotno bodoče življenje temelji na protifašizmu in protinacizmu, in to so tudi zapisali v svojih dokumentih, v Evropski uniji, kamor si želimo priti. Če sem pravilno brala kdaj kakšne zgodovinske knjige, in to ne samo slovenskih oziroma ne samo tistih, ki so jih pisali slovenski ali jugoslovanski avtorji, potem je tam jasno zapisana zgodovina, kdo je sodeloval v zavezniški in kdo v Hitlerjevi koaliciji. In zakaj se oglašam in želim replicirati? Tudi zavoljo misli, ki jo je izrekel gospod Anderlič, da bo na koncu pisalo samo, kdo je glasoval za in proti, in kako je bil zakon sprejet. Čeprav vem, da se vsi natanko zavedamo, da gre v zgodovino kompletna razprava ob zakonu in da je sporočilo tistega, kar je želel zakonodajalec povedati z zakonom, tudi v vseh magnetogramih in v vseh razpravah. Zato, spoštovane kolegice in kolegi, predvsem kolegi, ki sem jih prej imenovala, morali ste pričakovati nekatere replike. Menim, da se trudimo replicirati na korekten in dostojen ter civiliziran način. Še enkrat bi rada rekla, sama razumem ta zakon kot zakon, ki želi urediti grobove. Pieteto razumem kot temeljno dolžnost pravne države, da zagotovi vsem ljudem, ne glede na to, kako se je do njih opredelila zgodovina, in ne glede na njihovo prepričanje za časa življenja, dostojen grob, živim pa kraj spomina. To je moje trdno prepričanje. Temu je namenjen ta zakon. Ko pa razpravljamo, nekateri ste začeli s tem, o zgodovini in sprevr
"To povest vam pripovedujem, kakor se je po resnici vršila, z vsemi svojimi nekrščanskimi krivicami in z vso svojo veliko žalostjo. Nobene laži ni zraven, nič lepih besed in nobene hinavščine. Obstrmeli so ljudje na Betajnovi in so plahi povesili glave, zakaj vzdignilo se je na hribu in je stopilo v dolino kakor črna smrt. Velika in tiha senca je stopila v dolino: glava teman oblak, noge silne jagnedi na loki; svetla kosa, na rami sloneča pa se bleščala tja do Ljubljane." Na željo nekaterih, Ivan Cankar – naprej pa že vemo. Hvala.
Hvala lepa za besedo. Ta člen oziroma amandma zgleda približno tako, "če je krava crknila meni, naj še sosedu". Sam osebno sem prav gotovo proti tako visokim kaznim. In logika tega vladnega predloga, da je kazni treba podvojiti, temu sledi - če so se podvojile kazni na skoraj vseh področjih, razen izjem, ki smo jih slišali, če pač nimaš s sabo vozniškega dovoljenja ali nekaj podobnega, potem se naj podvojijo povsod. Ne pa, da se, kot je predlagatelj zapisal, ohranjajo, ampak žal tudi to ni res, celo zmanjšujejo se. 30 tisoč, mimogrede, znaša 125 evrov, sedaj je predlog 120 evrov, ampak ne bodimo malenkostni. In zaradi tega še enkrat poudarjam, da sem zelo skeptičen do tega, da bodo tako visoke kazni dosegle svoj cilj, zmanjšale število nesreč in žrtev na cestah, ampak prej obratno, dosegle bodo prej obratno. In zaradi tega je res, kot sem uvodoma rekel, ta amandma samo v smislu tega, da zakon postane bolj konsistenten. To že, zakon postane bolj konsistenten, če so se povsod kazni podvojile ali pa še več, potem naj se drugod za neprofesionalne voznike in potem naj se tudi tukaj. Ampak kot rečeno, sam še enkrat poudarjam, ne verjamem, da je to tista prava pot, da je to rešitev kako bomo zagotovili večjo varnost na cestah. Že ob razpravi sem izpostavil, da je bolj pomembno, bistveno bolj pomembno je usposobiti voznike in jih tudi prav vzgojiti ne pa z represijo. Preventiva je tista, ki bo nekaj dala. Ko smo pa že pri tem členu pa spet ne morem mimo tega na kar sem prav tako že prvič opozoril in sicer, prepovedano je sunkovito speljevaje, zaviranje in ustavljanje. Takrat me je zanimalo kaj pomeni sunkovito, koliko metrov na sekundo kvadrat pospeška ali pojemka to pomeni? Če je predlagatelj imel v mislih glas potem naj to tako napiše, da ne smejo gume cviliti ponoči pred hišami ljudi, ki spijo ne pa da da takšno dikcijo, ki nikjer ne zdrži. Sunkovito ali ne sunkovito, opredelite kaj to pomeni, koliko pojemka, koliko pospeška. Za nekoga bo nekaj sunkovito za nekoga drugeg
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Spoštovane kolegice, kolegi! Zakoni, kakršen je bil ZUJF, v našo družbo vnašajo nemir in nestrpnost, to si upam trditi. Jaz sem celo rekla, da tak zakon pomeni neke vrste moralni hazard z ljudmi. Iz Ustave Republike Slovenije izhaja dolžnost spoštovanja načela enakosti, iz tega je seveda zahtevana enaka obravnava in prepovedana diskriminacija, ki bi morala biti skladno s pravnimi normami in redom tudi sankcionirana. Pa temu žal ni vedno tako. V preteklosti je bilo vse preveč primerov, ko so se namerno zaobšla opozorila o možni protiustavnosti predlaganih zakonskih rešitev, ki jo je na predlog Vlade potrdila potem v veliki meri vladna koalicija oziroma Državni zbor. Ko se namerno krši ustava, govorimo o razvrednotenju ustave, in slednje ima, hočeš ali nočeš, izjemen psihološki učinek na družbo. Ni več pravil, vse je dovoljeno, nič ni sveto. Na teh točkah se izgublja zaupanje in vera v državo, pravičnost in varnost. Prejšnja vladna koalicija je 11. 5. 2012 sprejela ZUJF. V okviru ukrepa, ki se nanaša na nižanje pokojnin, ki v delu ali v celoti predstavljajo obveznost državnega proračuna, je 143. člen ZUJF znižal pokojnine nekaterim skupinam uživalcev pokojnin, za katere je Republika Slovenija na podlagi prvega odstavka 232. člena ZPIZ-1 neposredno zagotavljala sredstva iz državnega proračuna. ZUJF je v drugem, tretjem in četrtem odstavku 143. člena določal znižanje pokojnin, na primer udeležencem narodnoosvobodilne vojne, vojnim veteranom, bivšim vojaškim zavarovancem, upravičencem do višjega zneska po zakonu o popravi krivic, izjemne pokojnine in tako dalje. 26 tisoč 300 je bilo takšnih upokojencev. Jaz se ne bom na tej točki spuščala v razloge, zakaj takšno selektivno nižanje pokojnin, pa vendar vse nakazuje na to, da je bilo ozadje tudi neke vrste ideološki boj. Ampak ne bom danes o tem. Ničkolikokrat smo v okviru poslanske skupine zelo jasno povedali, da takšnemu početju nasprotujemo. Trikrat smo z lastnim predlogom zakona posku
Hvala za besedo. V Poslanski skupini <PARTY> se bomo pri glasovanju o tem zakonu vzdržali. Žalosti nas, da zaradi dveh spornih členov ne moremo dati podpore zakonu, ki predvideva večino ukrepov, ki so dobri. Ne moremo se strinjati s podelitvijo bianco pooblastila, ki ga zakon daje direktorjem zavodov za prestajanje kazni zapora, da bodo brez vnaprej postavljenih pravil iger lahko samovoljno odločali, komu se prekine kazen zapora. Tak ukrep je prekomeren in neodgovoren. In medtem ko boste arbitrarno spuščali zapornike iz zaporov, moramo biti vsi ostali državljani v prostovoljnem zaporu z omejenim gibanjem. Naši zdravstveni delavci garajo, prav tako Civilna zaščita, policisti, delajo trgovke, poštarji, taksisti, delavci v tovarnah. In vsi samo zato, da ta država lahko funkcionira, da se zagotavlja zdravje državljanov. Medtem pa vi sprejmete zakon, ki bo brez kakršnekoli vnaprejšnje presoje zapornike spuščal iz zapora, in mimogrede si tako po tihem v Vladi še zvišate plače. To enostavno ni pošteno.
Podpredsednik, hvala lepa. Spoštovana ministrica, spoštovani državni sekretar,spoštovani kolegice in kolegi! Vsebina obravnavanega predloga zakona je bila v obdobju 2017 do 2018 ter v prvem in drugem krogu medresorskega in strokovnega usklajevanja v letu 2019 že vključena v enovit koncept novega Zakona o varstvu osebnih podatkov, tako imenovani ZVOP-1. Ampak zaradi preglednosti in lažjega izvajanja je zakonska materija sedaj razdeljena na dva zakona, od katerih Predlog zakona o varstvu osebnih podatkov na področju obravnavanja kaznivih dejanj prvenstveno pomeni prenos Direktive (EU) 2016/680 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij; in delno tudi prenos Direktive (EU) 2016/681 glede evidenc letalskih potnikov. Omenjeno direktivo bi sicer morala Slovenija v svoj pravni red vnesti že do maja 2018. Zakon, ki ga je pripravila Vlada, ureja obdelovanje in varstvo osebnih podatkov v postopkih pred tako imenovanimi represivnimi organi ter določa postopke, ki jih lahko ubere posameznik ob sumu nezakonite obdelave. Zakon bo tako primarno veljal za Policijo, državna tožilstva, zavode za prestajanje kazni zapora in probacijske enote Uprave za probacijo. Delno bo ta zakon veljal tudi za kazensko sodstvo. Tukaj je izvzet del, ki se nanaša na neodvisno sodno odločanje, torej na faze preiskovanja, sojenja in odločanja o pravnih sredstvih. Poglavitne rešitve predmetnega Predloga zakona o varstvu osebnih podatkov na področju obravnavanja kaznivih dejanj so naslednje. Drugače kot v ZVOP-1 so določena načela zakonitosti, poštenosti in sorazmernosti, znatno je spremenjena definicija privolitve posameznika za obdelavo njegovih osebnih podatkov. Na novo so razdelane definicije in obdelave v zvezi s posebnimi vrstami osebnih podatkov; določena je nova ureditev glede drugih, do sedaj naknadnih namenov obdelave osebnih podatkov. Za up
Slovenska država je utemeljena na demokratični volji ljudi. V teh izjemnih zgodovinskih obdobjih je ta državnost nastajala od spodaj navzgor. V teh izjemnih zgodovinskih obdobjih je demokratična volja ljudi odločila, da bomo Slovenci gospodarji na svoji zemlji. To je bil tudi obet in to so bile sanje, ki smo jih kot narod sanjali pred 20 leti, zato ker smo verjeli, da bomo kot gospodarji na svoji zemlji bolje upravljali s svojo usodo. Zato je treba vedno in dosledno braniti demokratično pravico, ustavno pravico do referenduma. <PARTY> jo bomo zagovarjali vedno, zato ker je sama državnost utemeljena na njej. Zato jo zagovarjamo tudi tokrat. Vedno smo se pripravljeni odreči možnosti, da politika sama generira referendumska vprašanja. Nikoli pa nismo pripravljeni ljudstvu odreči možnosti, da odloči o temeljnih vprašanjih slovenske sedanjosti, in še več, slovenske prihodnosti. <PARTY> nimamo dolgov – nimamo dolgov ne do tranzicijskih elit, ki so čas prehoda znali izkoristiti za bogatenje in privatizacijo do včeraj skupnega premoženja in nimamo dolgov do revanšistične desnice, katere edini smoter je vzpostavitev ekonomske elite, ki bo sposobna trajnega zagotavljanja politične in vrednostne prevlade v Sloveniji. Imamo pa dolg do ljudi. Znamo ocenjevati svoja ravnanja. In tudi do svojih ravnanj smo kritični. In pri tem ugotavljamo, da so bili poskusi tudi naše vlade, da reši problem bančnega krča nezadostni. Prvič zato, ker smo ,primerjalno gledano z drugimi državami, v sanacijo bančnega sistema vložili bistveno manj javnih sredstev kot Nemčija, Nizozemska, Avstrija. In drugič zato, ker smo se v upanju, da postajamo zrela družba in da se je politika sposobna odpovedati posegom v upravljanje pomembnih gospodarskih sistemov, vzdržali ukrepanja tudi tam, kjer je bilo očitno to nujno – v bankah. Zato danes zelo neobremenjeno gledamo na problem, ves čas, vsa leta opozarjamo na to, da je prezadolženost slovenskega gospodarstva in posledičen kreditni krč, ključen problem, ki onem
Najlepša hvala. Vsak, ki je gledal tudi Odbor za gospodarstvo, kjer smo ta zakon obravnavali, predvsem predlog, morda si lahko zavrti ta film nazaj in vidi, kakšni so bili protiargumenti vsem nam s strani koalicije. Torej, ni jih bilo; bili so potegnjeni iz petnih žil, kot bi rekli nekateri retoriki. Poglejte, večkrat govorite o socialni drži, o socialnem izključevanju. Torej šolarji v neki šoli, kjer starši spravijo nekaj borih evrov za nek izlet, bodo zdaj morali plačati več, ker bodo najeli agencijo, da bodo lahko šli na izlet. Enako je z upokojenci. Vprašanje strokovnosti: ali učitelj, na primer, zemljepisa, ki pelje svoje dijake na Dunaj, ali pa v Gradec, ali pa v Beograd – za vas, ker ga rajši vidite –, ali je bolj strokoven ali ni. Sedaj ta poprava tega zakona v tem trenutku rešuje življenjske probleme ljudi in to je bistvo zakonodaje. Ko govorite o sistemskosti in o kraji, spoštovani kolega iz <PARTY>, stranka <PARTY> je leta in leta delala na Zakonu o vajeništvu, predvsem o tem. Trikrat smo ga v tem mandatu vložili, zamisel ste ukradli, lahko rečemo, sfižili; sfižili, bi bil pravi izraz, ker bodo najbolj ljudje razumeli, čeprav boste rekli, da ni tipična slovenščina. In poglejte, ravno tu vam vračam žogico: tipična birokratska miselnost! Poglejte bistvo vsega, kar smo pa pozabili, spoštovani kolegi iz Nove Slovenije, povedali ste, da so oni vplivali na inšpektorje. Ali poznajo Zakon o inšpekcijskem nadzoru? Saj ni problema. To je tipično to, kar govorim ves čas: diktatura privilegiranega dela javnega sektorja v parlamentu preko <PARTY>. To je ta zgodba, češ, mi imamo vpliv celo na inšpektorja, lahko rečemo tri mesece ne rabite spoštovati zakona. To je pa velika poanta te zgodbe. To je največja poanta, kar smo se lahko naučili – njihov velik vpliv na inšpekcijo, ki so v organih sestav ministrstva. Najlepša hvala.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod minister, spoštovani državni sekretarji, kolegice in kolegi. Kar velikokrat sem razmišljal, če v Državnemu zboru ne bi bilo kamer, bi bile razprave mnogokrat krajše in drugačne. Vendar v tem primeru, ko je kolega Trofenik govoril, sem bil vesel, da so bile kamere prižgane, ker verjamem in vem, da je povedal kar veliko resnice, in vesel sem, če je bilo pri tem delu njegove razprave kar precej gledalcev v Sloveniji. "Pripravljeni smo prevzeti odgovornost," je povedal predsednik Vlade in Vlada, ko je prevzemal Vlado Republike Slovenije. Prepričan sem, da je Vlada, ko je pripravila ta rebalans, ve, kaj dela, in da s tem rebalansom naprej oziroma da pri tem rebalansu niso izgubljene pravice upokojencev, pravice socialno šibkih tako, da te pravice ne bodo okrnjene oziroma da bodo ti imeli svoje dohodke, tako kot je bilo pred tem. Kriza - jasna stvar. Slovenija, danes poslušam, je najslabša država v tem zahodnemu bloku ali v evropski skupnosti. Res je, mali smo, res pa je tudi nekaj, da mali veliko prej občuti krizo, kot pa veliki. Če ponazorim, recimo, enega velikega kmeta in pa enega majhnega kmeta in da bi bila lakota, je mali veliko prej lačen kot veliki. Ampak nekaj pa je tudi res. Če imaš ti dobrega gospodarja, ki zna gospodariti, potem tudi dober gospodar velik kasneje občuti krizo kot pa gospodar, ki slabše gospodari s svojim premoženjem. In mogoče je tu tudi del krivde, da je Slovenija zdaj v tako slabem položaju, če je to res. Ta rebalans, ki ga je pripravila Vlada, bom podprl tako kot vsi v Poslanski skupini <PARTY>. Seveda pa ne bomo podprli amandmajev k temu rebalansu. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovani gospod minister s sodelavko, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 19. seji 8. septembra 2010 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila v pogledu skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika. Služba je podala pripombe k vrsti določb predloga zakona. Večina pripomb je upoštevanih v vrsti vloženih amandmajev, ki so jih na podlagi navedenega mnenja v poslovniškem roku vložile koalicijske poslanske skupine. Seji odbora je prisostvoval minister, pristojen za finance, in predstavnice oziroma predstavniki Ministrstva za finance, predstavnik Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora in predstavnica Združenja bank Slovenije. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov je državna sekretarka Ministrstva za finance kot predstavnica predlagateljice zakona podala podrobnejšo predstavitev namena zakona in predstavitev rešitev, ki v slovenski pravni red prenašajo direktivo 2009/111 ES in direktivo 2009/14 ES in hkrati delno prilagajajo ureditev jamstva za vloge, skladno z direktivo 94/19 ES. V zaključku je bila amandmajem koalicijskih poslanskih skupin, ki odpravljajo večino pomanjkljivosti, na katere je v svojem mnenju opozorila Zakonodajno-pravna služba, v imenu Vlade izražena podpora. V okviru predstavitve mnenja Zakonodajno-pravne službe je predstavnik navedene službe poudaril, da v amandmaju koalicije posredovane pripombe upoštevajo le pri deloma, v terminološkem pogledu, sicer korektno amandmirani prehodni določbi 82. člena. Glede praktičnih posledic določen pomislek ostaja. V razpravi, kjer je bilo izpostavljeno vprašanje, v kolikšni meri je zadevna novela povezana s potrebo po dokapitalizaciji slovenskih bank, zlasti bank v večinski državni lasti, je bilo s strani Vlade m