EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala. bo treba v minuti pa pol opraviti, kajne. Predvsem, kar se tiče gospoda ministraVam, zgleda, glede na cel dan razprave, še zdaj ni jasno, kje je pravzaprav problem. Vi lahko s celo Vlado paradirate po vsej Sloveniji, ampak dokler ne boste svojih ukrepov razlagali v tej stavbi, v Državnem zboru, kjer pa vas bolj poredko vidimo, bo težava ostala ista. Ne znate povedati, ne znate razložiti. Še pred nekaj meseci ste iz vaše stranke kazali s prstom na krivce za epidemijo, pa celo neosnovano na tiste, ki so vam kao nezakonito prisluškovali, sledili in vpogledovali v evidence. Danes pa za 700 plus okuženih na dan obtožujete ljudi in medije, za 16 milijard evrov minusa, 16 tisoč milijonov minusa v naslednjih treh letih in rekordno zadolžitev pa obdolžujete virus. Razlog je povsem enostaven in nesposobnost je ena druga agenda, ki se skriva v ozadju: podreditev bistvenih sistemov, privatizacija še tistega, kar je ostalo, predvsem pa kontrola preostalega državnega premoženja, pa v vsakem od teh se lahko prepoznate – s kadrovskimi menjavami, z ustanovitvijo demografskega sklada, ki se napoveduje, združevanjem agencij in tako naprej. Blizu ljudem – meni se zdi to vse skupaj bolj blizu javnim financam.
Spoštovana, najlepša hvala za besedo. Svoje poslanske kolege nekako pozivam, da smo danes racionalni, v kolikor si želimo, da popravimo te zadeve. Vseeno pa pozivam na neko racionalnost, da se spomnimo na ljudi, ki so izven parlamenta, ki živijo težko, ki se prebijajo iz dneva v dan. Predvsem pa, da se spomnimo vseh tistih, ki morda lahko kaj dodajo glede tega, da se mi zavzemamo, da je ta odškodnina 25 evrov, tiste, ki pa mislijo, da je več, pa te ljudi pozivam, da jim dodajo. Univerzitetna diplomirana pravnica Katarina Kresal, 23. februar 2009: "<PARTY> je zelo dobro manipulirala s svojimi izjavami, vse velike napore glede ogromnih odškodnin, ki prihajajo, pa so popolnoma neosnovane, demagoške in izmišljene." Tukaj imam tudi izjavo univerzitetno diplomiranega pravnika Mirana Potrča: "Danes oba veva, da zakon o obligacijah onemogoča vsakršno uveljavljanje odškodnin nad petimi leti, ker je to absoluten zastaralni rok." Tukaj imam tudi izjavo univerzitetno diplomiranega pravnika Aleša Zalarja, 14. december 2009:" Pa nikjer ni tistih odškodnin, o katerih ste vi govorili." Tukaj imam izjavo gospoda Matjaža Hanžka, 7. decembra 2003: "Govorjenje o odškodninah je samo racionalizacijah svoje ksenofobije in iskanje izgovora, kako preprečiti izvedbo odločitev Ustavnega sodišča." Tukaj imam še izjavo tudi univerzitetno diplomiranega pravnika Matevža Krivica, 12. januar 2004:" Več kot polovica izbrisanih namreč ima status ponovno pridobljen že več kot tri leta nazaj in jim potem sploh nobene odškodnine ne bi več pripadale, preostalim pa v zadnjih treh letih seveda ni mogla nastati kakšna posebno velika škoda." Spoštovani kolegi, če ste lahko vsaj delno prebrali napovedi univerzitetno diplomiranih pravnih strokovnjakov, ki so nam nekako razlagali, da teh odškodnin ne bo, prosim vas, da vsaj v tej zadnji fazi, da verjamete enkrat Slovenski demokratski stranki in da ste racionalni in da se predvsem zavedate za škodo vseh tistih državljanov in državljank Republike Slovenije, ki de
Najlepša hvala za besedo. Ni problem 1. september 2019, ni problem 2022, katerokoli letnico navajamo, po moji oceni, pa sem toliko mlajša, je problem že leto 2008, 2009, 2010, do danes. Informatizacija v naši državi zastaja popolnoma na vseh področjih in očitno to, kar danes obravnavamo, ni izjema. Kolega se sprašuje, ali smo samostojni ali smo podaljšek vlade. Absolutno smo samostojni. Je pa dejstvo, da je vlada izvršilna veja oblasti, ki nam predstavlja neka objektivna dejstva, lahko jim verjamemo, lahko jim ne, lahko nas prepričajo, lahko nas pa tudi ne. Mene je obstoječe stanje, kot ga je predstavila vladna stran, prepričalo, da bi z uveljavitvijo te novele prišlo do kolapsa. Verjamem, da si nihče ne želi tega, da bi najšibkejši doživeli kolaps zaradi tega, ker smo mi vsilili, da neka novela obvelja in da mora to vlada speljati; čeprav na podlagi dejstev, ki obstajajo, vemo, da je to nemogoče. Po moji oceni je popravek zakona v tem trenutku edina realna opcija, ki jo imamo. Druga opcija oziroma ena še bolj pomembna stvar, ki jo pa imamo, je, da bolj odgovorno vršimo nadzor nad vlado. Tukaj bomo v Poslanski skupini Liste Marjana Šarca absolutno, tudi po zagotovilih ministrice, pristopali k temu veliko bolj odgovorno, kot so pristopale očitno pretekle vlade, ki tega, kot govorim, že od leta 2007, 2008; ne vem, točno kdaj sem bila jaz že v informacijski dobi, pa država na določenih segmentih še vedno ni. Mislim, da je tukaj iskati osnovni problem, pa ne v tem, ali je kriva prejšnja ministrica, sedanja ministrica; ampak celoten skupek je naredil mozaik tega, kar imamo v naši državi, da procesi niso primerno informatizirani. In danes vlagati amandmaje – popolnoma legitimni, ali so pravilno vloženi ali ne – so druge zadeve, ampak je brezpredmetno. To Poslanska skupina Nova Slovenija še kako dobro ve, da bi s sprejetjem vaših amandmajev res prišlo do nekega kolapsa, če ministrstvo zatrjuje, da ta stvar ni mogoča. Kaj naj naredimo v tem trenutku drugega, kot da verjamem
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Ob zaključku bi rad ponovil namen, da je <PARTY> ponovno vložila predlog spremembe Zakona o bančništvu predvsem za področje, ki se nanaša na dokumente, ki so zaupne narave. Prepričani smo, da bi se glede na sanacijo bančnega sistema, ki je bila opravljena s strani davkoplačevalcev – bom ponovil, davkoplačevalcev –, za več kot 5 milijard evrov, Državni zbor moral seznaniti s temi dokumenti. Zanimiv predlog je prišel predvsem s strani cenjenega poslanskega kolega Verbiča, ki je omenil, da bi pa mogoče ta zakon šel v spremembo, da napišemo samo za potrebe preiskovalne komisije. Glede na to, da je danes zakon v prvem branju, bi lahko takšen predlog podprla tudi večina koalicijskih poslank in poslancev in bi v drugem branju šli v to spremembo. Pomembno se mi zdi, da preiskovalna komisija ima dostop do teh podatkov. Tudi vi, spoštovana državna sekretarka, ste ugotovili dejansko stanje, da preiskovalna komisija ima probleme s pridobivanjem teh dokumentov. Vrsto dokumentov mora preiskovalna komisija zahtevati preko sodišča. Nekaj dokumentov dobi, imamo pa tudi primer, ko o isti stvari dve različni sodišči odločata različno. In kje je tu problem? Tu je problem tudi časovna komponenta. Časovna komponenta je pa funkcija, ki igra za tistega, ki je v nekem domnevnem kaznivem dejanju. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da moramo ustvariti takšno okolje, da bo preiskovalna komisija lahko opravljala svoje delo, kar je njeno osnovno poslanstvo, ne pa, da se večino časa preiskovalna komisija mora ukvarjati z birokracijo, administracijo in se boriti s sodnimi mlini, ali so sploh upravičeni do dostopa. Prepričan sem, da preiskovalna komisija tu izgublja prepomemben čas. Glede na predlog, ki je bil dan, sem prepričan, da bi tudi v drugem branju kot predlagatelji v Slovenski demokratski stranki, če bi imeli neko zagotovilo, da je tu večja verjetnost za podporo, takšen predlog, ki je bil podan s strani poslanca Verbiča, tudi dejansko
Hvala za besedo gospod podpredsednik. Spoštovana ministrica, kolegice in kolegi! Predlagani zakon sledi odločbi Ustavnega sodišča, ki je ugotovilo, da je šesti odstavek 4. člena Zakona o volilni in referendumski kampanji v neskladju z Ustavo, če se nanaša na Državni svet. Zagotavljanje sredstev naj bi bilo urejeno. Po uveljavitvi predlagane spremembe se Državnemu svetu na njegovo zahtevo tudi ta sredstva odobrijo. Do tukaj vse lepo in prav, ampak Vlada je zelo hitro pristavila piskerček. Vsako povečanje od tega se mi zdi nesprejemljivo v tem času. Zato smo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlagali amandmaje, ki bi na koncu koncev ohranili le tisti del novele, ki sledi odločbi Ustavnega sodišča. Moje mnenje je, da naj Vlada svoje stališče zagovarja v kampanji prek koalicijskih strank. Stranke za to dobivajo sredstva, za take namene naj se načrtujejo sredstva. Če pa sredstev ni, da se lahko takšna kampanja pelje, so pač načrtovalci in tisti, ki vodijo politiko strank in Vlade sami odgovorni. Na tak način, da Vlada dobi še dodatna sredstva, se zanesljivo ruši ta enakopraven položaj na tem delu. Zaradi tega odločitev in predloge Slovenske ljudske stranke popolnoma podpiram. Mislim, da bi bilo v tem času kakršnokoli dodatno povečevanje sredstev popolnoma nesprejemljivo, razen tistih že dogovorjenih in kar je treba v skladu z zakonodajo izvajati in zagotavljati. Hvala lepa.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica, državni sekretar, kolegice in kolegi! Stanje na področju prostorskega načrtovanja in gradnje objektov pri nas je preveč togo. Postopki so dolgotrajni ter komplicirani in kot taki zavirajo gospodarski razvoj. Danes so gradnje objektov, nakup nepremičnin, njihova raba v Sloveniji dražja in bistveno manj varna kot v primerljivih evropskih državah. Večji delež krivde se skriva v slabosti zakonodaje in načinu njenega izvajanja. Kljub številnim manjšim spremembam prostorske zakonodaje, ki smo jih sprejeli v tem mandatu, so potrebne korenitejše spremembe, o katerih že potekajo strokovne razprave. Urejanje načrtovanja prostora nista samo strokovni vprašanji, ampak neposredno zadevata tudi javni interes in različne zasebne interese. Odpovedovanje lastnemu interesu v korist skupnosti, katere člani smo, je neizogibno; vendar mora biti predvidljivo, razumno in sorazmerno s koristmi, ki jih prinaša. In prav na tem področju se v praksi pojavljajo številne težave. Eno takšnih poskušamo odpraviti s predlogom tega zakona. Ključni cilj predloga je ureditev pogoja za razlastitev oziroma omejitev lastninske pravice na nepremičninah, ki so potrebne za graditev žičniških naprav. V Državljanski listi se strinjamo, da žičniške naprave ne prinašajo zgolj koristi za investitorja, ampak širšo družbeno in gospodarsko korist, zato podpiramo spremembe, ki poenostavljajo postopke pri gradnji teh objektov. Zapleteni birokratski postopki ne smejo biti ovira za nov razvoj, za nove poslovne priložnosti, kot je na primer projekt izgradnje smučišča v Bohinjski Bistrici, ki bo imel pomemben doprinos občini, lokalnemu prebivalstvu in razvoju športnega turizma. Opozarjamo pa, da mora biti razlastitev zadnji možni in hkrati najostrejši ukrep za pridobitev lastninske pravice na nepremičninah. Lastnikov interes se mora v določenih primerih umakniti javnemu interesu, vendar mora pri tem razlastitveni upravičenec storiti vse, da postopek razlastitve ne bo potreben. Z
Spoštovani! V Pozitivni Sloveniji podpiramo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji. Predlog zakona ponuja rešitve v primeru navijaških izgredov, ki jih po ocenah policije, Ministrstva za notranje zadeve, posameznih klubov in tudi strokovnjakov nujno potrebujemo. V Pozitivni Sloveniji upamo na širšo podporo predloga zakona tudi v tej dvorani. Pri vprašanju varnosti vseh gledalcev in obiskovalcev športnih prireditev ne bi smele v ospredje potiskati prestiž predlagateljstva. Predlog zakona je dober in pomemben za varen obisk športnih prireditev, zato ni pomembno, kdo ga predlaga. Ministrstvo za notranje zadeve, ki je pristojno za urejanje tega področja, na načelni ravni predlogu zakona ne nasprotuje. Večkrat je celo poudarilo, da tudi sami pripravljajo tovrstno zakonodajo, to smo danes že slišali, ki pa žal zakonodajnega začetka v tem mandatu še ni zagledala. V Pozitivni Sloveniji smo se zato odločili, da ti dve policijski pooblastili vnesemo v sistemski zakon s področja policije, to je Zakon o policiji, ker je dobro, da Slovenija pravočasno dobi izpolnjen zakon o policiji, ki bo navijaškim izgrednikom onemogočal udeležbo na športnih prireditvah, policija pa bi lahko zaradi neprimernega vedenja celo prekinila njihovo potovanje na športno prireditev. Takšna pooblastila policije bi bila dobrodošla tudi v luči organizacije evropskega prvenstva v košarki leta 2013, kajti nikoli ne vemo, na kateri športnih prireditvah se taki incidenti lahko pojavijo. Praksa kaže, da se izgredi ne dogajajo zgolj na nogometnih tekmah in tudi ne zgolj med domačimi navijači. Zakon s temi pooblastili bi bil dobrodošel kot odgovor vsem mednarodnim športnim zvezam, kako bomo v Sloveniji poskrbeli za varnost na športnih prireditvah z mednarodno udeležbo. Zato še enkrat poudarjam, da v Poslanski skupini <PARTY> sklep, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, podpiramo in ga bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa, spoštovani gospod minister za odgovor. V povezavi z mrežami regionalnih centrov za ravnanje z odpadki v Sloveniji sem vprašala predvsem zaradi tega, ker po sedaj dostopnih podatkih Slovenja nima dovolj kapacitet za predelavo, tako da je na nek način nesmiselno krčiti kapacitete. Bolj smiselno je povečati prispevno območje in predvsem, kar se mi zdi izjemnega pomena, koristiti kohezijska sredstva v čim večji možni meri. V povezavi s tem vprašanjem o poteku izgradnje mreže regionalnih centrov v Sloveniji sem imela v mislih poleg ostalih navedenih, kar ste mi odgovorili in bi prosila potem tudi za ta vaš pisni dokument, ker očitno imate tako napisan odgovor, tudi določena območja, kot je bilo območje Trebnjega in še drugje v Sloveniji, kjer so bila določena vprašanja o priključitvi. V povezavi s Cerodom, druga faza, pa me je zanimalo ali mogoče nisem zaznala odgovora, kako je s podpisom aneksa številka štiri, Cerod, druga faza, s strani posavskih občin in tudi občine Črnomelj, čeprav so mi vse vključene občine poudarile, da jim je bilo s strani ministrstva odgovorjeno, da medobčinski aneks, podpis le-tega ni osnova za sofinanciranje projekta. Gre za namero, bojazen, da bi tukaj šlo za izločitev tega projekta s spremembo in mogoče bolj vključitev sredstev za, ne vem, MBO center Posavja ali kaj takšnega.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar, drage kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Stranke modernega centra se zavedamo nujnosti in pomembnosti spremembe zakona o živinoreji, ki se nanaša na veljavnost priznanja rejskih organizacij in potrjevanje rejskih programov, kajti s tem ustvarimo pravne podlage za ohranitev izvorne rodovniške knjige za lipicanca, ki je biser in ponos Slovenije, slovenske živinoreje in turizma. Cilj spremembe zakona je spreminjanje obdobja veljavnosti rejskih organizacij in rejskih programov iz zakonsko določenega petletnega obdobja v časovno neomejeno obdobje, kot to omogoča tudi uredba Evropske unije in je to praksa že v mnogih evropskih državah. S spremembo zakona odpravljamo tudi administrativne ovire in znižujemo administrativne stroške, ki so povezani z vlaganjem in obravnavo vlog ter izdajo odločb. Našo opredelitev do predlaganih sprememb zakona utemeljujemo z naslednjim. V skladu z določili zakona se letos izteče petletno obdobje priznanja rejskim organizacijam in veljavnost rejskih programov, zato bi morale rejske organizacije v skladu s trenutno veljavno zakonodajo do konca junija oziroma 1. 7. podati vloge za priznanje rejskih organizacij in potrjevanje rejskih programov, pri čemer pa je treba dokazovati, da v času vložitve vloge ne obstaja nobena druga organizacija, ki bi v skladu z uredbo EU, ki ohranja instrument izvorne rodovniške knjige, vodila rodovniško knjigo za isto pasmo, kar pa bi bil problem v primeru lipicanca, saj sta na območju Evropske unije trenutno dve rejski organizaciji, ki vodita izvorno rodovniško knjigo za lipicansko pasmo, in sicer v Sloveniji Kobilarna Lipica ter v Avstriji Kobilarna Piber. Če bomo potrdili predlagano spremembo, se bomo s tem izognili izgubi Lipicanca. Spoštovani! Upam, da smo vas z navedenimi argumenti prepričali in da se pridružujete našemu stališču do predlaganih nujnih sprememb zakona, ki pa ga bo zaradi zastarelosti treba čim prej povsem na novo zasnovati
Najlepša hvala, gospod predsednik. Samo zdaj menda jaz tudi obstruiram to sejo. Hotela sem reagirati in mislim, da vseeno, preden obstruiram tudi sama to sejo, da je prav, da povem. Poslušala sem prej razlago gospoda ministra dr. Šturma, ki je rekel: "Žal nimamo v Sloveniji takšne ureditve, ko bi imeli posebne izpite tako za odvetnike, kot za sodnike, kot za tožilce." Poglejte, nedavno od tega smo sprejemali tudi dopolnitve zakona o pravniškem državnem izpitu. Niti slučajno takrat ni bilo slišati s strani predlagatelja, da bi uvedli takšne ločene sisteme izpitov. Nasprotno. V tem zakonu smo celo rahljali pogoje za to, kdaj lahko kdo nastopi delo kot odvetnik, kot sodnik ali pa kot tožilec. Torej je ta argument nekako odveč. Rekli ste, da so postopki v Sloveniji dolgi v povprečju štiri leta. Nekateri, ali pa mnogo jih je, pa so seveda še daljši. Poglejte, mi smo pred kratkim sprejeli zakon o pravdnem postopku. Namen teh sprememb, tega zakona o pravdnem postopku pa je bil, da bodo zaradi tega zakona bistveno, bistveno skrajšani postopki pred sodišči, ker bo že v pritožbi sodišče meritorno odločilo, če to zelo poenostavljeno povem. Tako ne morem videti drugače tega predlaganega zakona kot v funkciji, da gre dejansko za razkazovanje mišic izvršne oblasti napram sodni veji oblasti in da gre za namen kaznovanja, konkretno gospoda Penka, bivšega višjega tožilca. To si upam trditi tudi iz vsebine 5. člena tega zakona, kjer je bilo sporno in Zakonodajno-pravna služba je opozorila, da je nejasen ta 5. člen in da pravzaprav vsebuje neko prikrito retroaktivnost. Zdaj, ko se je izkazalo, da seveda ta retroaktivnost ne pride v poštev, pa ravno s sprejemanjem tega zakona zaradi gospoda Penka dobivate priložnost, da v javnosti očrnite ime gospoda Penka in še nekaterih drugih, ki so bili danes omenjeni. To je nesprejemljivo. In tudi gospod predsednik, ko so se nekateri poslanci oglašali o stvareh, ki nimajo zveze s tem zakonom, bi jih vi bili dolžni na to opozoriti. Jaz pa bom izraz
Bom pa zato krajši. Gospod minister je pravilno poprej napovedal in je rekel, to je tehnični zakon, ki pravzaprav govori, kako naj se zavaruje uporaba gensko spremenjenih organizmov. Namreč, zakon o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi, ki ga danes obravnavamo, ima samo te tehnično naštete zadeve, ki jih bomo v državi in v EU morali upoštevati. Za samo javnost je pa le prav, da preberem z 29. strani Poročevalca št. 74 odstavek, ki govori: "Direktiva 2001/18 Evropske skupnosti neposredno ureja obveščanje in sodelovanje javnosti v postopku za izdajo dovoljenja za dajanje izdelka na trg, in sicer tako, da jo zagotavlja pristojni organ EU. Ta je tudi naslovnik za mnenje in pripombe javnosti, ki jih mora posredovati pristojnim organom vseh držav članic, vključenih v postopek odločanja o dovoljenju. Zaradi tega so v zakonu o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi predlagane take spremembe določb, ki urejajo sodelovanje javnosti v postopku in obveščanje o izdelkih, za katere je izdano dovoljenje za dajanje na trg. Zaradi tega morajo tudi vsi izdelki z gensko spremenjenimi organizmi, ki so izdelani iz gensko spremenjenih organizmov, imeti tudi oznako, da so tako pripravljeni." V letošnjem letu na seminarju TAIEX-a v Bruslju, ko smo bili predstavniki državnega zbora, nam je bilo pod točko gensko spremenjeni organizmi povedano tudi sledeče. 2001. leta je bila prva direktiva za izpuščanje takih organizmov v okolje. 2003. leta so Združene države Amerike sprejele omejitve. In seveda zaradivelikega kapitala in velike možnosti zaslužka se je to še kar nekam prehitro nadaljevalo in dobivali smo tudi k nam gensko spremenjene organizme. Dva do trije izpusti so bili opravljeni v Španiji, Evropska unija pa je skupno imela v januarju 2003 šele registriranih 23 izpustov. Torej, vsi skupaj na svetu gremo naprej, vsi hočemo nekaj več, varnost pa je pri tem zagotovljena samo s takimi zakoni, kot ga danes sprejemamo. Težko, tako kot je prej rekel gospod poslanec Sok, bi imeli danes n
Hvala lepa. Je že govoril enkrat. Zelo na kratko. V bistvu jaz resnično ne razumem, zakaj tega amandmaja koalicija ne more sprejeti. Ne razumem. Danes je razmerje takšno, da ste vi v poziciji, da vladate, mi smo v poziciji, da smo opozicija, za vse te napake, ki smo jih delali, smo plačali račun na volitvah. Vi ste seveda s svojimi obljubami, lahko tudi rečem lažnimi obljubami, dobili mandat, da vladate. In ne razumem, zakaj je tako nemogoče sprejeti amandma, ki govori, da letni načrt upravljanja naložb potrdi Državni zbor na predlog uprave <PARTY>H, ki jo tako ali tako imenuje večina v Vladi, tega resnično ne razumem. Zakaj si jemljemo to pristojnost. Tega ne razumem. Sedaj bom pa nekaj vprašal gospoda državnega sekretarja. V ta holding ste dali tudi sklad za razgradnjo nuklearke. To je 150 milijonov. Kljub temu da ste dobili opozorilo od strokovnih služb, da ta sklad ne sme iti v ta holding, gospod državni sekretar. Zakaj ne sme iti? Ker so vas opozorili, mi imamo konvencijo o jedrski varnosti in o ravnanju z odpadki in imamo meddržavno pogodbo. Mi rinemo ta sklad, ki ima 150 milijonov denarja, vemo, za kaj bomo potrebovali ta denar, rinemo ga v ta holding. Zakaj ste to naredili kljub opozorilu državnega sekretarja na ministrstvu za energetiko? Hvala lepa.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovani predsednik vlade, mag. Tone Rop, spoštovane kandidatke in kandidati za ministrske resorje! Menjava vlade, v kateri so le manjše kadrovske spremembe in dopolnitve, nekako sredi mandata je vendarle tudi priložnost in velika odgovornost za dokončanje tistega projekta, ki smo si ga zastavili v letu 2000, ko smo imenovali vlado. V tem mandatu in ob tej priložnosti te programe nekoliko tudi dopolnjujete. Ne le vlada, tudi mi poslanci smo vstopili v ta že izrečeni drugi polčas tega mandata. Če smo pred dvema letoma podprli, vsaj koalicija, program vlade dr. Janeza Drnovška, bomo tudi danes, mislim da tudi samo koalicija, podprli program, ki ga postavljate vi za ta drugi del mandata, ki je še pred nami. Najboljši sodnik, ali ravnamo prav ali ne, ali se odločamo dobro ali slabo, bodo pa naslednje parlamentarne volitve. Tam nekje v pozni jeseni 2004 bomo videli, kaj bodo presodili naši volivci, naši državljani. Takrat bomo lahko rekli, ali smo se odločali res prav ali ne, ali je vse to, kar je bilo in kar bo danes izrečeno, prav ali ne. Sam sodim, da je Slovenija v tem zadnjem desetletju dosegla tako dobre rezultate, ki jih mnogi drugi priznavajo. To je vendarle vstop v Evropsko unijo, povabilo v Nato. Vseh teh povabil gotovo ne bi bilo tudi brez notranjih pozitivnih premikov. Da je Slovenija dosegla ta viden napredek, nam zunaj naših meja priznavajo tisti, ki so bolj razviti od nas, Evropa, svet, pa tudi tisti, ki so za nami. Če poznamo današnje stanje v nekaterih državah naše bivše skupne države Jugoslavije, pa tistih držav, ki so bile pod sovjetskim vplivom ali nekako v vzhodnem bloku, kje so oni danes, potem lahko vidimo, kje bi navsezadnje tudi lahko bili mi, če se ne biiz tega oklepa pred dvanajstimi leti izluščili. Ne dvomim in ne rečem, da tudi mi nimamo težav in problemov, potem bi bil gotovo slep. Da je mnogo odprtih nalog, ki jih je treba še opraviti, tako vlada, ki bo morala s temi predlogi priti, in tudi mi, ki jim bomo mor