EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, predsednik. V tem parlamentu je postala že nekako utečena praksa, da imamo vedno, ko se zgodi kakšen teroristični napad v državi članici Evropske unije, minuto molka. Najprej bi v imenu Združene levice izrazil sožalje vsem, ki so v včerajšnjih napadih v Bruslju izgubili svoje najdražje, obenem pa tudi obsojanje vseh takih nesmiselnih dejanj povsod po svetu. Vendar pa moram vseeno odločno protestirati proti tej parlamentarni praksi, da imamo minuto molk vedno samo za žrtve napadov, ki so izvedeni v Evropski uniji. S tem ta parlament javno pošilja sporočilo, da so življenja teh ljudi vredna več od življenj mnogih drugih žrtev terorističnih napadov, ki smo jih vsakodnevno priča. Samo v tem mesecu je v Iraku v terorističnih napadih življenje izgubilo več kot 100 ljudi, pa za njih ni nikomur nič mar. V Jemnu je bilo v neki cerkvi pobitih 15 civilistov. Pred dvema meseca je Daesh v sirskem mestu pobil med 150 in 300 civilistov, kurdska vasi in mesta so vsakodnevno napadana z letali države Turčije, nihče o tem ne spregovori nič. Državni zbor ni nikoli imel minute molka, ker se nam zdijo zgolj postranska statistika. Predlog Združene levice je, da imamo danes minuto molka za vse žrtve terorističnih napadov, poleg tega pa še, da minute molka nimamo samo v primerih, ko vojne, ki jih Evropa soustvarja, pridejo tudi na evropska tla, ampak da molčimo tudi takrat, ko nas vprašajo, ali bomo v teh vojnah sodelovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sam bi se skliceval na to tudi z nekega drugega vidika, zakaj menim, da tak amandma ne sodi sem. Obravnavamo nacionalni program za kulturo, gospod Jerovšek pa s strani predlagatelja komentira, da je amandma pravilen z njegovega stališča, zato ker naj bi želel več, ne vem, politično obarvanih medijev. Temu se posplošeno reče pluralnost medijev. Mislim, da mora ravno tak dokument, nacionalni program za kulturo biti kar se da politično nevtralen in ne sme teh tem vsebovati. Če je kje mesto za to tematiko, mislim, da je to ravno v Zakonu o medijih, kot vidim, da se pripravljajo v prihodnjem letu tudi nekatere rešitve za razvoj medijskega pluralizma. Ta amandma, menim, da ni primeren v tem dokumentu in ga ne bom podprl.
Hvala lepa. Lep pozdrav še iz teh klopi! V tej razpravi danes sem bil kar nekajkrat napaden, češ kaj se grem. Ampak naloga opozicije in tudi nas poslancev je, da spremljamo delo vlade in da po svojih najboljših močeh skušamo prispevati k izboljšanju zakonodaje. Mislim, da se kar trudimo, te napore prepozna tudi koalicija; mislim, da toliko predlogov, ki jih je kdaj podprla vlada od opozicije, še ni bilo. Predvsem pa je razlog za to v tem, ker vlada nič ne dela. In danes smo dobili tudi eno izmed poslank Stranke Mira Cerarja oziroma Stranke modernega Cerarja – upam, da moderno ne bo pomenilo, da se nič ne dela. Ampak bilo je povedano, da so priprave te zakonodaje, spremembe te zakonodaje v teku. Ampak poglejte, 19. decembra lani smo imeli prvič o tem glasovanje, zakon se je zavrnilo, danes smo 6. marca 2015, torej tri mesece za tem spet govorite, da so priprave, da so spremembe v teku, da se nekaj dogaja; ampak da ne smemo hiteti. Zdaj pa ne vem, tri mesece ne hiteti – je to nek rok, ko bi vsak človek pričakoval, da se bo kaj storilo, pa se ni storilo, zato smo ta zakon tudi vložili. In ne jaz, ampak ljudje imamo ali pa imajo počasi tega seznanjanja, analiziranja, proučevanja dovolj. Mislim, da je čas za delo, da se zaviha rokave in da se končno kaj premakne naprej. Danes sem tudi slišal večkrat s strani koalicijskih poslancev, da je Slovenija varna država, da nismo ogroženi. Ampak ko jaz tudi gledam to današnje dogajanje okoli vlade in odstopov, se pa mi zdi, da je Slovenija zelo ogrožena, predvsem zaradi vlade, ki jo ima. Morali bi precej več delati in ne samo govoriti. Na drugi strani pa sta morala in etika tudi padli. Imamo ministra, ki je naredil državni udar, pa je še danes kar naprej minister. Vsi glavo v pesek, saj za en teden bo to v medijih, potem pa bomo že nekako zalauafali naprej in delali. In to je vsa tragikomika morale in etike. Padli ste na izpitu. In ob tem se tudi sprašujem, če je človekova pravica, da ima učinkovito vlado. Verjetno je, ker je voli
Hvala lepa, podpredsednik. Lep pozdrav vsem! Z današnjo novelo Zakona o nalezljivih boleznih bi morali implementirati odločbo Ustavnega sodišča, pa žal ni tako. Kakšna je v resnici vsebina odločbe? Ustavno sodišče je med drugim zapisalo naslednje: »Svoboda gibanja je izraz splošne svobode ravnanja. Brez svobode gibanja si je težko zamisliti posameznikovo svobodo v najširšem pomenu besede. Svoboda gibanja je pogoj za celovito uresničevanje številnih drugih ustavno zagotovljenih človekovih pravic in temeljnih svoboščin.« Ustavno sodišče je za pravico do svobode združevanja zapisalo celo naslednje: »Gre za eno temeljnih ustavnih vrednot, ki omogoča svobodo izražanja mnenj, oblikovanje politične volje in samo organiziranosti. Pravica do združevanja je tudi izhodišče in zagotovilo za sistem politične pluralizma, brez katerega ni svobodne demokratične družbe.« To so pomenljive besede. V preprostem povzetku pomenijo to, da v času epidemije in v imenu epidemije pač ni vse dovoljeno. Ustavno sodišče je zelo jasno zavzelo stališče, da Vlada ne more in ne sme biti tista, ki bi zaradi preširoko definirane zakonske podlage omejevala človekove pravice. Kadarkoli se človekove pravice omejujejo, je vedno potrebno opraviti preizkus sorazmernosti, kar pomeni, da je treba prav vsakič pretehtati, ali je neka omejitev res zares nujno potrebna, da zagotovimo ustavno upravičen cilj, ki ga zasledujemo. Še enkrat, tudi ali pa predvsem v času epidemije. Kaj je naredila ta vlada in kaj želi sprejeti vladna koalicija? Omejevalne ukrepe, ki so jih v preteklem letu sprejemali z vladnimi odloki, s katerimi so neupravičeno, prekomerno in nesorazmerno posegali v človekove pravice in svoboščine, recimo od prepovedi prehajanja med občinami do policijske ure in prepovedi združevanja v obliki shodov, so sedaj zapisali v zakonsko besedilo. Minister Hojs je to napovedal in zgodilo se je. V zakon so med drugim po novem celo zapisali prepoved gibanja v določeni razdalji od prebivališča posameznika, prav ta
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Pred nami je Predlog zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb v drugi obravnavi. Namen predloga zakon je zaščititi manjšinske delničarje v družbah naslednicah, ki so nastale s preoblikovanjem pooblaščenih investicijskih družb. Vendar pa predlagane rešitve v prvem branju niso odražale dejanskega stanja, ki se je spremenilo v času od vložitve zakona v proceduro, in stanja, ki velja danes. Tako predlog ni upošteval, da sta se v tem času spremenila tako zakon o gospodarskih družbah kot tudi zakon o prevzemih, ki sta dodatno uredila pravice malih delničarjev. V spreminjanju sta tudi zakon o trgu vrednostnih papirjev, to je novi zakon o trgu finančnih instrumentov, ki prinaša zaostrene norme glede poročanja javnih družb, in zakon o investicijskih planih in družbah za opravljanje. Prav tako so bile predlagane rešitve usmerjene v popravljanje zamujenega v preteklosti, niso pa predvidevale učinkovite dolgoročne ureditve področja poslovanja teh družb ter statusa manjšinskih delničarjev v njih. Vlada je na predlog zakona vložila amandmaje, ki so bili na matičnem delovnem telesu sprejeti. Z njimi se je Vlada postavila proti odtujitvi oziroma oddelitvi manjšega tržnega in likvidnostnega premoženja pravnih naslednik pidov, hkrati pa je z njimi določila za vse naslednice pidov obvezen status javne družbe, vse družbe morajo uvrstiti delnice v organizirano trgovanje. Nadzor Agencije za trg vrednostnih papirjev, najvišje možne kazni za kršitelje in obvezno poročanje agenciji v skladu z določili, ki veljajo za investicijske sklade, to so mesečna poročila o naložbeni politiki. V Slovenski demokratski stranki menimo, da se je s tem končal najmnožičnejši privatizacijski proces preoblikovanja družbene lastnine, ki se je izvedel v procesu zamenjave lastniških certifikatov za delnice pidov, saj naj bi v pide certifikat vložilo kar 1,3 milijona oziroma skoraj 70% vseh imetnikov lastniških cert
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Dovolite, da vam na kratko predstavim Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009. Ta ne prinaša bistvenih sprememb, temveč se spreminja le v obsegu, ki je nujno potreben zaradi prilagoditve spremembam v proračunu, ki so predvidene v rebalansu. V zakonu so predvidene naslednje spremembe oziroma dopolnitve. Sprememba oziroma dopolnitev 7. člena je potrebna za izvajanje nakazil upravičencem, katerim rezident lahko nameni 0,5% dohodnine. Sama določba v materialnem smislu ne ureja teh izplačil, saj je podlaga za izplačilo že zakon o dohodnini, pač pa drugi odstavek tega člena za tehnično izvršitev izplačil pooblašča Vlado, da le-ta lahko med letom in na predlog Ministrstva za finance odpre pri Davčni upravi Republike Slovenije nove postavke. Ker je v naši državi uveljavljen bruto princip, se vsi prihodki iz naslova dohodnine vplačajo v integralni proračun države. Posledično se iz tega razloga na novih postavkah Davčne uprave za namen izplačil upravičencem pravice porabe zagotovijo z razporeditvijo sredstev iz tekoče proračunske rezerve. Takšna ureditev je predvidena le v letu 2008 za izplačilo dela dohodnine za leto 2007, v naslednjih letih pa se bodo pravice porabe zagotavljale že pri pripravi proračuna samega. Dopolnitev 12. člena zakona je potrebna za ohranitev lastniškega deleža in kapitalske moči v Novi Kreditni banki Maribor, in sicer izključno zaradi zagotavljanja organske rasti banke do konca leta 2011, ter za razvoj bančništva na drobno v povezavi s Poštno banko Slovenije d.d. Na ta način se bo zagotovila tudi kapitalska ustreznost banke v skladu z zahtevami Banke Slovenije. Dopolnitvi 21. in 24. člena natančneje oziroma jasneje urejata že obstoječi materialni določbi, saj je bilo v povezavi s tema določbama v praksi zaznati različna tolmačenja. S predlaganim zakonom se spreminja tudi skupni predvideni obseg zadolže
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani ministrici in minister, spoštovani poslanke in poslanci! Danes ponovno v Državnem zboru razpravljamo o reševanju migracijske problematike. Kot sem že večkrat v imenu Poslanske skupine Desus povedal, poslanke in poslanci Poslanske skupine Desus ostro zavračamo vsakršno politično obračunavanje na račun situacije, v kateri se je znašla Slovenija, in nasprotujemo takšnim zahtevam za izredne seje Državnega zbora. Vendarle smo v času, ko bi vsi morali stopiti skupaj in v iskanju najboljših rešitev predvsem sodelovati. Tudi ob tej zahtevi pobudniki seje ponavljajo, da ne želijo s takšnimi zahtevami deliti in strašiti že tako prestrašenih ljudi, da si predvsem želijo sodelovanja s koalicijo, a že na seji matičnega delovnega telesa je bilo tudi tokrat videti, da temu ni tako. Predlagatelji so med drugim ponavljali, da se bodo zaradi pomoči beguncem znižali tudi socialni transferi, pokojnine in tako dalje. Tukaj moram poudariti, da je skrb za varno starost državljanov še vedno temeljna odgovornost države, kar pomeni, da država mora in bo v prvi vrsti poskrbela za svoje državljane, zato je ves strah odveč. Predlagatelji naj se raje vprašajo, koliko davkoplačevalce stanejo nepotrebni referendumi, katerih neformalni pobudnici, roko na srce, sta ravno vaši stranki. V Poslanski skupini Desus se dobro zavedamo, s kakšnimi težavami se lahko sooči Slovenija, če ne bi prišlo do usklajene in enotne politike Evropske unije pri reševanju begunske oziroma migrantske problematike. Gre namreč za res veliko število ljudi, ki so prišli na območje s 500 milijoni prebivalcev, vendar pa smo prepričani, da gre kljub visokemu številu za obvladljiv izziv, ki se ga da rešiti z ustreznimi politikami. Prepričani smo, da se mora Evropa na krizo odzvati predvsem humano, dostojanstveno in odgovorno. Prepoznati mora, da se svet sooča z več kompleksnimi humanitarnimi krizami hkrati, tako v Siriji, Iraku, Libiji, Somaliji, Afganistanu in Nigeriji. Dejstvo je, da prav
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Če želimo razumeti ta zakon oziroma predlog zakona, bi bilo dobro, da bi poznali tudi starega. Potem bi vedeli, čemu velja podpora in čemu ne. V poslanski skupin <PARTY> smo bili naklonjeni predlogu, ki ga je predlagala vlada kot prvi predlog, ker smo ocenjevali, da je manj restriktiven od obstoječega zakona, ker ocenjujemo, da znižuje kazni, da odpira prostor svobode, da se trudi biti jasen, celosten, da bi bil tudi za vse določno definiran. Torej ima kar nekaj dimenzij, ki jih ocenjujemo kot pozitivne. Če omenimo samo nekaj takšnih stvari, večjo zaščito pred nasiljem v sorodstvenih razmerjih, antidiskriminacijski člen, pa še kaj takšnega, kar je dobro, bi se našlo. Vendar je v tem zakonu tudi nekaj predlogov, ki se nam zdijo nesprejemljivi, ki se nam zdijo slabi in ki se nam zdijo celo absurdni. Vse bolj, ko se je prizadevalo, da bi se zakon, recimo temu tako, pod narekovaji, seveda, popravil, vse slabši je bil, zlasti se je poslabšal s tistim čudnim amandmajem, za nas čudnim amandmajem v zvezi s "hora legalis", ki jo nekateri sploh ne priznajo kot "hora legalis" in tudi s postopkom, kako je bil ta amandma sprejet na koncu v matičnem delovnem telesu. Te slabosti, ki so zajete v zakonu, niso samo slabosti v zvezi s "hora legalis", pač pa tudi nekatere slabosti, ki dodatno diskriminirajo ali pa označujejo tiste, ki beračijo, ki dodatno obremenjujejo berače, ki bojda lahko vsiljivo beračijo, pa pri tem dopušča vsiljivo ustavljanje ljudi, na primer od verskih propagatorjev na cesti ali pa kakšnih reklamnih agentov. Mi sodimo, če se že vsiljivost na cesti prepoveduje, se naj prepoveduje vsem, ne zgolj beračem. Prav tako je za nas nesprejemljivo to, da je zakon v mnogih delih arbitraren, da tisti, ki je bojda storil prekršek, sploh ne more vedeti, ali je storil prekršek ali ne, tako dolgo, dokler nekdo drug ne pove, ali ga to moti ali ne, in torej nekdo drug določi arbitrarno danes ja, jutri ne, da je to bil prekršek. O nekih absurdnih p
Hvala lepa. Sicer mi je gospod minister v delu odgovora zelo korektno odgovoril, kakšni so postopki, ki jih vodi trenutno Ministrstvo za zunanje zadeve v zvezi s prekinitvijo delovnega razmerja generalnega konzula v Trstu, vendar je pri svojem odgovoru tudi povedal, da 10 drugih diplomatov ravno tako izpolnjuje pogoje za upokojitev, razen pogoja število let delovne dobe. Seveda problem ni v tem, da nimajo dovolj delovne dobe, problem je v tem, da so delovali del svoje službene kariere, nekateri 4, nekateri 10, nekateri celo več let v zveznem sekretariatu za zunanje zadeve bivše skupne države in po razlagah uradnikov ministrstva se ta delovna doba ne šteje v delovno dobo. S tem je kršena ustava Republike Slovenije. Vsa delovna doba na območju bivše SFRJ se mora šteti v delovno dobo in zato predlagam, da opravimo to razpravo, se pogovorimo o tem in pričakujem, da bo minister v skladu z zakonom in ustavo ravnal in vsem tem desetim, zaposlenim na Ministrstvu za zunanje zadeve, vročil enake odločbe, kot jih je vročil gospodu Ruplu. Hvala.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Spoštovani državni sekretar, spoštovane kolegice in kolegi! Res je burna razprava, zelo zanimivo je poslušati državnega sekretarja in predlagatelja. Moram moram pohvaliti napore predlagatelja, da poskuša slediti predlogu Obrtno-podjetniške zbornice, da ponovno vlaga ta zakon, že drugič po dobrih dveh mesecih, s to dopolnitvijo ureditve dvojnega statusa. Naj se najprej osredotočim na dvojni status. Vsi skupaj si želimo, da bi bilo čim več zaposlenih, temu vsi pritrjujemo, tako mladi kot starejši. Mladi si želijo čim prej vstopiti na trg dela, starejši pa čim dlje časa ostati delovno aktivni, seveda zgolj tisti, ki se čutijo še delovno sposobne, ker vedo, da so pokojnine dokaj nizko odmerjene in, kot je rekel državni sekretar, s podaljšanjem delovne dobe se tudi pokojninska osnova dviguje. Do tu vse lepo in prav. Torej, upokojitev ni obvezna, razen v javnem sektorju, kjer to po ZUJF velja in sama pogodba o zaposlitvi preneha. Se pravi, vsak samostojni podjetnik se samostojno odloča, ali bo nadaljeval s svojo dejavnostjo, ali bo svojo dejavnost prenesel na katerega izmed zaposlenih, ali pa bo, na žalost, zaprl svojo dejavnost. V našem pravnem sistemu sedaj velja, da prejemanje pokojnine in status zavarovanca nista združljiva. To pomeni, da upokojenec ne more prejemati pokojnine in biti še dodatno zaposlen. Težava lahko nastane tudi po tem predlogu predlagatelja v primeru, da se nekdo odloči, da bo v delovnem razmerju in prejemal pokojnino. Tu gre za starejše osebe, po 65. letu starosti se velikokrat zgodi, da pride do večjih zdravstvenih težav in – kaj se zgodi. Po predlogu predlagatelja bi takšen zavarovanec prejemal pokojnino, lahko bi se zgodilo, da bi bil nezmožen za delo, prejemal nadomestilo za čas nezmožnosti za delo – se pravi, bil bi v neenakem položaju kot ostali zaposleni, kar je zame nesprejemljivo. Lahko bi se teoretično zgodilo tudi to, da bi bil do konca svojega življenja v bolniškem staležu, se pravi, prejemal bi na
Hvala lepa, predsedujoča. Ta nesramnost malo prej priča o tem, ali so vas nesramne besede ali pa sladke besede, samo to dvoje je možno. Pač, rojeni zlatousti, ves čas se hvalisate in sprenevedate, kako ste opoziciji ponudili partnersko sodelovanje, in grda grda opozicija ga je seveda zavrnila. Ampak če bi bilo to res, potem ne bi ta grda grda opozicija pri protikoronskih ukrepih predlagala najmanj 100 amandmajev, od katerih ste sprejeli natanko enega. Tokrat predlagamo 50 amandmajev Aja, dva ste, no, dva. Tokrat predlagamo 50 amandmajev in po tej logiki boste – kaj? Sprejeli pol amandmaja, mogoče enega in se temu reče sodelovanje. Toliko uvodoma, da se ne boste toliko hvalisali na vse pretege. Hvalisate se seveda tudi okrog tega predloga sprememb proračuna, na vsa usta se na široko hvalite, kako je socialen, kako je razvojen, kako je zelen, celo zelen je, in transparenten. No, nič kaj od tega ni zares res, pa bom potem to zelo razčlenila, da ne boste rekli, da govorim kar nekaj v tri dni. Ker bomo malo pogledali v drobovje tega proračuna pa bomo videli, kako stojijo stvari. Imate pa res dobro naoljen piar in to so pač predstave za javnost, kakopak, kaj pa drugega. Zbodlo me je denimo, kar je rekel kolega Horvat – meni je žal, da ga ta trenutek ni tukaj, upam, da nas spremlja po televiziji – da ni res, da ta vlada ne mara nevladnih organizacij. To je rekel. Češ, koliko sredstev jim namenja. No ampak jaz bom pa k temu dodala: kakor komu. Ko je na primer Zavod svetega Stanislava največji prejemnik javnih sredstev med civilnodružbenimi organizacijami ali pa ko ima Zavod Antona Martina Slomška od države več finančnih sredstev kot Smučarska zveza Slovenije, potem verjamem, da se to kolegu Horvatu zdi fino in fajn. Da ne omenjam, da je največja civilnodružbena organizacija v državi, to je Rimokatoliška cerkev, oproščena davkov, in država celo plačuje socialne prispevke duhovnikom. Tako. Da ne boste rekli, da si izmišljujem, to piše v podatkovni bazi Erar, poglejte si, če n
Spoštovane poslanke, gospodje poslanci, gospod predsednik! Predložil sem listo ministrov, s katero vas je seznanil gospod predsednik državnega zbora. Sestavljanje vlade je vedno zelo zahteven in nič kaj prijeten proces. Včasih je na posameznih resorjih na razpolago več kvalitetnih kandidatov in treba je izbrati, kdo med njimi bi bil imenovan, drugi, ki niso izbrani, so na nek način razočarani. Žal mi je, da se tudi vsa njihova imena potem pojavljajo v javnosti Tega nikoli ne dela mandatar, nikoli nisem sam posredoval teh imen v javnost. Vem, da jim je potem neprijetno, če se niso znašli na koncu na predlagani listi. Ponekod je tudi tako, da bi mandatar želel koga, vendar ne more iz takšnih ali drugačnih razlogov dobiti njegovega pristanka. Pri vseh teh okoliščinah sem poskušal priti do najboljše možne liste ministrov oziroma ministric, in ta lista je danes pred vami. Prepričan sem, da je to dobra lista, da so na njej kvalitetni kandidati, da imajo nekateri med njimi precej izkušenj, že vladnih izkušenj, drugi prihajajo na novo v vlado, vendar imajo za sabo bogato strokovno in drugačno pot. Tudi za njih sem prepričan, da bodo uspešno delovali kot ministri. Govorili smo že o zapletu z zakonom o vladi, kjer verjetno za kak mesec dni še velja stari zakon. Bom tako, kot sem najavil, če potrdite izbrano ministrsko ekipo, za to prehodno obdobje, ker to lahko storim za čas do treh mesecev, pooblastil dr. Teo Petrin, da poleg ministrstva za gospodarske dejavnosti opravlja tudi dolžnosti ministra za mednarodne ekonomske odnose in razvoj in pa ministra za drobno gospodarstvo in za malo gospodarstvo in turizem. In pa dr. Lucijo Čok, da kot ministrica za šolstvo in šport pokriva tudi ministrstvo za znanost. Do tistega trenutka, torej pričakujemo, da bo to čez slab mesec dni, ko se bodo ti resorji združili v skupna resorja: resor za gospodarstvo in pa resor za šolstvo in znanost. Od kandidatov pričakujem, tako kot verjetno vsa naša javnost, vsi naši državljani, da bodo ne samo kv
predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju. Tudi sami podpiramo vse predloge in zakonske rešitve, katere kakorkoli sledijo ciljem, ki so lahko v korist zaposlenim oziroma delavcem. Kot vidimo v obrazložitvi predlagatelja, je bil obravnavi predlog zakona pripravljen z namenom iskanja rešitev glede sprememb, ki jih bo prenašal oziroma prinašal novega zakona o gospodarskih družbah. Zakon o gospodarskih družbah je zagotovo eden izmed najpomembnejših zakonov, ki pomembno vpliva na razvoj podjetništva v Sloveniji. Ampak, kot vemo, je ta zakon o gospodarskih družbah šele v drugi obravnavi in ga bomo obravnavali v naslednjih dneh. Iz javne predstavitve mnenj, ki je bila opravljena o predlogu zakona o gospodarskih družbah dne 26. januarja, in je razvidno, da se za obravnavana vprašanja sodelovanja zaposlenih pri upravljanju predvideva kompromisna rešitev, ki pa še ni dokončno izoblikovana. Vloženih je veliko amandmajev in končno besedilo tega zakona in sprejete rešitve bodo lahko bistveno spremenjene glede na prvotno besedilo. In ravno zato, se nam v <PARTY> zdi nesmiselno, predvsem pa neracionalno sprejemati zakon, katerega vsebina se nanaša na zakonske rešitve drugega zakona, kateri sploh še ni sprejet. Takšno stališče je v svojem poročilu zavzela tudi zakonodajno-pravna služba, ki ugotavlja, da so rešitve, predvidene v predlaganem zakonu, v tesni medsebojni soodvisnosti z rešitvami, ki so predvidene v zakonu o gospodarskih družbah, ki pa je, kot smo že omenili, šele v obravnavi zakonodajnega postopka. Tudi vlada Republike Slovenije v svojem mnenju ugotavlja, da so predlagane spremembe in dopolnitve predloga zakona popolnoma nekompatibilne in nekonsistentne s predlagano ureditvijo enotirnega sistema in ga zato ni mogoče podpreti. Časovno tudi ni smotrno predhodno urejati vprašanja participacije delavcev v enotirnem sistemu, ko le-ta sploh še ni dokončno uzakonjen. Zato je povsem razumljivo, da vlada nasprotuje tako oblikovanem