EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Ne bom predolga v svoji razpravi. Vsebinsko so veliko o predlaganem zakonu povedali že kolegi iz <PARTY> pa seveda gospod minister, ki ga v njegovem prizadevanju podpiram, in pozdravljam predlog, ki je danes pred nami. Seveda je to šele prva obravnava in glede na naš zakonodajni postopek, ki ga imamo v Državnem zboru, bo časa za razpravo in pa morebitno dopolnjevanje zakona z amandmaji še dovolj. Bistvo nove ureditve smo danes slišali jasno in ga tudi pozdravljam. Rada pa bi pokomentirala naslednje. Poslanci <PARTY> so vse do danes prav ob vsaki priložnosti dosledno zagovarjali in poudarjali, da je zgolj in samo Ustavno sodišče tisto, ki je usposobljeno dajati ustavno presojo o tem, ali je kaj ustavno ali ne. No, danes pa iz teh istih vrst lahko slišimo očitke, da je predlog zakona, ki je danes pred nami, neustaven. To je zmotilo že kolegico Meiro in je zmotilo tudi mene. Kar tako počez podana ocena o tem, da je predlog zakona neustaven, to se mi zdi skrajno nekorektno. Toliko o tej vaši doslednosti, ki to ni, pač pa je to očitno dokaz, da se obračate malce tako po vetru, tako kot vam trenutno paše. Če se dotaknem še izjave kolega Lisca, ki je prej zelo učeno prebral en latinski izrek in mu čestitam za to. Kolega Lisec, to načelo, torej prepoved reformatio in peius, kar pomeni prepoved spremembe na slabše, se uporablja v kazenskem pravu, ko se obsodilna sodba zoper obdolženca na pritožbenem postopku, se pravi na drugi instanci, ne sme spremeniti v njegovo škodo. Ta primerjava z zakonodajnim postopkom seveda ni niti posrečena niti pravilna, ker bi potemtakem recimo vaš zloglasni Zujf ne mogel biti sprejet, ker je pač krčil pravice javnih uslužbencev. Moj skromni predlog je, pa se zavedam, da verjetno ne bo padel na plodna tla, da razpravljajmo korektno in da v svojih razpravah ne manipuliramo z besedami, ker dejansko s tem manipuliramo z našimi državljani, kar je pa skrajno nespoštljivo. In tudi govorjenje o tem, koliko varnostnik
Lep pozdrav! To sem tudi jaz želel povedati, ne da bi se z gospodom Brulcem pogovarjala. Morda bi komu koristilo, da bi res prebral vse tri knjige o orožju in še kakšno drugo knjigo, in bi potem dobil neko mix resnico o vsem tem. Zakaj, spoštovane poslanke, jeza v razpravah nekaterih razpravljavcev? Zakaj? O čem je treba v tem hramu demokracije in tudi predstavnikom ljudstva z jezo govoriti? Ali je to potrebno? Ni, gospe in gospodje. Zakaj bi morali govoriti o tem, da je treba nekaj narediti? Kolegi iz Slovenske demokratske stranke govorijo o tem, kaj vse je komunizem naredil. Znotraj svoje stranke lahko razčistite vse s svojim predsednikom, ki je bil član taiste osovražene stranke, in lahko to mirno naredite tako, da boste z njim razčistili. Ampak poglejte, minister je na začetku povedal nekaj, s čimer se strinjam. Strah počasi prihaja v življenja posameznikov v naši državi, strah tajkunov, strah podjetnikov, ki so narobe delali, strah politikov, ki jim počasi sodišče dela. In prav je tako. To bi moral biti edini strah, za katerega bi bilo prav, da je takšen. Sem za to, da bi ta strah bil samo takšen, da se bojijo tisti, ki so kaj narobe naredili. Gospe in gospodje, toliko govorite o teh stricih iz ozadja. Nekaj časa sem mislil, da mislite na gospoda Brulca in mene, ker sediva tukaj zadaj in sva najstarejša v tem parlamentu. Kako za vraga nihče od vseh teh, ki govorijo o teh stricih, ki vodijo Slovenijo, nima toliko nečesa, kar bi lahko imel, da bi povedal, kdo je ta človek. Saj najbrž Borut Pahor ni edini, ki ve, kdo so strici iz ozadja. Naredite prijavo, prijavite, saj to znate. Naredite. Ko bom jaz vedel za nekoga, ki to dela, ga bom zagotovo prijavil. To vam zagotavljam. Danes ste veliko govorili o bančništvu, kdo je odgovoren, kako so se krediti dobivali, telefonski krediti, vse ostalo. Ali v petih letih, ko ste vodili vlado, niste mogli narediti nič za to, da bi to raziskali, nobenega zakona sprejeti? Je vsega kriva ta vlada, ki zadevo vodi tri mesece? Ali, t
Hvala, predsedujoči. Predstavnica ministrstva, spoštovani kolegice in kolegi! Zadnje čase smo v tem hramu demokracije bili večkrat priča, da so na različnih prilikah, odborih, nekateri poslanci javno izražali zahvalo zdravstvenim delavcem za vse opravljeno, kar so v zadnjem letu v času trajanja te epidemije postorili v boju proti covidu. Žal se ta hvala večkrat ne izraža tudi v konkretnih dejanjih. Priče oziroma zgodbe, ki prihajajo na plan v teh dneh, so milo rečeno, grozne. Na plan prihajajo podatki o celem kaosu pri izplačevanju nagrad za zaposlene v zdravstvu; od tega, da so nekateri zdravstveni zavodi oziroma bolnišnice izplačevali dodatke vsem poprek, v isti višini ljudem, ki niso bili na delovnih mestih, kjer so bili izpostavljeni covidu, do tega, da nekateri celo niso bili v službah, pa so prejemali ta dodatek. Ne vem, kaj bi ob teh podatkih človek rekel, no, razen to, da, prvič, prvo kar je, ni korektno in ni pošteno do tistih, ki so bili upravičeni do teh dodatkov, ki so svoja življenja in pa ure preživljali v boju s covidom v težkih razmerah, da ne omenjam vsega tega. Drugo, kar pa je popolnoma nesprejemljivo – tu upam, da bo tudi minister za zdravje tudi ustrezno ukrepal –, to pa je, negospodarno ravnanje z javnimi sredstvi. Da ne omenjam zneskov, ki smo jim bili priča v teh dneh, s tem da jim <PARTY> pa tudi vsi ostali sopredlagatelji tega dodatnega zakona o nagrajevanju seveda tistim, ki jim pripada in ki so delali v teh pogojih, ne nasprotujemo, od ministra pa zahtevamo, da to zadevo v zvezi z dodatki ustrezno tudi razišče oziroma tudi sankcionira. Toliko malo, okrog uvoda. Okrog same novele zakona, s katero se danes srečujemo že drugič. Pri prvem glasovanju sta nam zmanjkala dva glasova. Glede na obljube računam, da danes uspemo zbrati dovolj glasov, da ta zakon, ki popravlja nekatere krivice pri nagrajevanju zdravstvenih delavcev, danes tudi sprejmemo. Na kratko, tisto, kar prinaša ta naša novela, to je, da smo vključili nekatere skupine, ki so bile
Meni je prav žal, ker sem prvi, ker bi bil raje zadnji. Ampak, poglejte, prijavil sem se tako kot vsi. Rekel sem, da bom postregel z enim takšnim enostavnim izračunom, kako smo prišli do teh 50 milijonov evrov finančnih posledic, ki jih bo imelo. Vlada navaja, da se je lani zaposlilo 20 tisoč ljudi brez tega ukrepa, tudi brez ukrepa, ki je sedaj v SPIZ-2, to se pravi tega delnega subvencioniranja prispevkov za pokojninsko blagajno. Skratka, lahko računamo, da bi delodajalci, tudi če ta ukrep ne bi bili sprejet v letu 2013, zaposlili 20 tisoč ljudi. Tako lahko računamo. Ob tem velja poudariti, da smo zaostrili zaposlovanje za določen čas, kajti na istem delovnem mestu z isto osebo se ne more več verižiti pogodb za določen čas. To pomeni, da bodo številni delodajalci že zaradi Zakona o delovnih razmerjih prisiljeni zaposliti za nedoločen čas, če ne bodo, seveda, kršili zakona. To se pravi, da lahko pričakujemo, da se bo nek trend zaposlitev za nedoločen čas zgodil tudi zaradi delovnopravne zakonodaje. Če jim pridete nasproti še s tem ukrepom, to se pravi, bo verjetnost, da se bo tudi od teh 20 tisoč ljudi, ki bi se tako ali tako zaposlili, velika večina zaposlila tako, da bo delodajalec izkoristili to subvencijo, to je logično. To se pravi, ni samo 5 tisoč tistih novih upravičencev, ki bi bili sicer brezposelni, ampak tudi dobršen del teh 20 tisoč, ki bi se že sicer zaposlili, vendar se bodo sedaj, ko je ta ukrep na voljo, zaposlili v skladu s tem ukrepom, to je logično. Saj imajo kadrovske službe firm nalogo, da poiščejo vse ukrepe, da delodajalec ob zaposlitvi najbolje skozi pride, to je povsem logično. Kar pomeni ob predpostavki, ki jo navaja ministrstvo, da če bo plača tega novega zaposlenega nekje med minimalno plačo in povprečno plačo, da bo delodajalec prihranil približno 4 tisoč evrov zaradi teh prispevkov v dveh letih, kar pomeni 2 tisoč evrov na leto. 2 tisoč evrov bo prihranil na leto. In če špekuliramo, da se jih bo od teh 20 tisoč, recimo, 15 tisoč zaposl
Hvala lepa. V Sloveniji je več deset tisoč nevladnih organizacij, ki jih na vso srečo ne vodi več deset tisoč strankarsko pripadnih ljudi ampak so te funkcije vodenja neprofitnih, nevladnih in nepoklicnih organizacij v rokah ljudi, ki si želijo narediti preko nevladnih organizacij kar se da veliko dobrega za Slovenke in Slovence na zelo različnih področjih, ki jih nevladne organizacije pokrivajo. In zaradi tega mislim, da govoriti in očitati posameznim politikom ali ljudem, ki so v sorodstvu s posameznimi politiki. Neverjetno! Se pravi, da bomo morali sprejeti zakon, ki bo preprečeval oziroma ki bo obravnaval nezdružljivost funkcije v nevladni organizaciji s kakršnim koli sorodstvom s kakršnim koli politikom v tej državi. Jaz mislim, da bo Vlada poskrbela za to, da bodo nevladne organizacije normalno funkcionirale, da bodo delale tisto, zaradi česar so se ustanovile, in da bodo nepolitične in delale na področju, za katerega so bile postavljene. Želim si pa, da bi Vlada predvsem poskrbela za eno od bistvenih nalog, ki so pred nami: težki izzivi na področju onesnaževanja okolja, na področju zmanjševanja bremena na okolju. Prepričana sem, po predstavitvi, ki sem jo slišala na Odboru za okolje in prostor, da imamo tudi na temu področju dobrega ministra oziroma bomo imeli dobrega ministra in zato celotni ministrski ekipi, ki jo bo vodil naš predsednik Borut Pahor, želim srečno pot v naslednje štiriletno obdobje.
Gospod predsedujoči, hvala za besedo. Poslanke, poslanci! Zelo na kratko bi rad utemeljil, zakaj smo se odločili, da gremo v spremembo. Namreč, po treh letih uvajanja obveznega drugega tujega jezika v sedmi, osmi in deveti razred osnovnih šol smo ugotovili, da stvari ne tečejo po predvidenem vrstnem redu in glavni problem je, da primanjkuje strokovnega kadra. Po trenutnih izračunih jih od učiteljev, ki učijo ta drugi tuj jezik, 165 nima ustrezne izobrazbe, v 324 šolah pa jezik še ni vključen, kar pomeni, da bi nam vse skupaj manjkalo okrog 260 učiteljev. To je glavni razlog, zaradi katerega ne moremo iti z obveznim uvajanjem drugega tujega jezika v sedmi, osmi in deveti razred že v letu 2011/2012, zato predlagamo premik vsaj za dve leti. V tem času bomo opravili vse ustrezne razprave in pogledali, ali je tovrstna ureditev sploh dobra. Gre tudi za to, da rezultati spremljave kažejo – namreč učencev, ki so bili že v prvem in drugem letu poučevani v temu drugemu jeziku, da jih kar 14 % v prvem šolskem letu ni uspelo izpolniti minimalnih ciljev in standardov, od teh v drugem letu pa kar 27,9 – torej teh, ki so sedaj v osmem razredu. Torej, pustimo si še dve leti časa za to, da bomo premislili, ali je ta ukrep sploh dober. V vsakem primeru pa v naslednjem šolskem letu iz objektivnih razlogov nismo pripravljeni, da bi lahko s tem kot obveznim predmetom startali, zato predlagam in vas prosim, da predlog spremembe Zakona o osnovni šoli podprete. Hvala.
Hvala za besedo. Tudi sam se nisem imel namena oglasiti v obrazložitvi, vendar so bile razprave in obrazložitve take, da se moram oglasiti, protestirati proti nekaterim izjavam. Jaz se ne čutim tistega, ki v Državnem zboru laže in zganja demagogijo, kot so nekateri govorili pred menoj. Iz kasnejših obrazložitev so tudi določeni z nasprotne strani jasno povedali, da se določeni ukrepi, ki so bili tako zatrjevani in napovedani s strani Vlade in predsednice Vlade, dejansko izvršujejo. Se pravi, minimalna plača se znižuje. Govoriti o tem, ali se znižuje samo za en evro in toliko na mesec ali se za več ali manj, mislim, da ko smo prišli na ta nivo, sem pa res zaskrbljen za razprave v Državnem zboru. Kajti naslednjič bo prišlo do tega, da bo nekdo nekomu odvzel 50 evrov, pa bomo rekli, saj to ni važno, ni bilo dogovorjeno, to je minimalno za nekoga. Na tem nivoju ne bi želel pristati. Na tak način govoriti o težavah, ki so v slovenskem prostoru zaznane, in omalovaževati vsak evro, ki ga nekdo pogreša v svojem, na nek način zaključnem računu, in se nad tem skoraj zabavati s strani nekaterih, me skrbi. Želel bi, da resno razmislite, ali je ta zakon tako dober, da mu damo podporo. Ob tem, da so vsi, in Vlada in tudi nekateri vaši poslanci priznali, da je to enostranski poseg in da ni v skladu s tistim, kar ste se obvezali in kar ste tudi javno govorili in javno tudi zatrjevali. Zato tega zakona absolutno ne bom podprl.
Hvala lepa za besedo. Drage poslanke in poslanci! Velikokrat imam občutek, da je korupcije več v tistih državah, ki so od nas nekoliko oddaljene. Ta občutek dobimo predvsem zaradi dejstva, ker je tam korupcija mogoče nekoliko bolj vidna in jasna. Ampak na našo veliko žalost, lahko ugotovimo vedno znova, da je korupcije med nami vedno več, takšne, ki je predvsem skrita in pozna kanale, kako delovati; še več, kako ostati predvsem nekaznovan pri teh dejanjih. Če je kaj, potem je v naši državi postalo skoraj že vsakdanje, ali pa je vsaj občutek tak, da nihče ne odgovarja za nič; in to je narobe. Mi imamo Komisijo za preprečevanje korupcije, ki je bila v preteklosti vedno ali pa velikokrat tarča političnih napadov in predvsem oviranja pri svojem delu, predvsem s strani Slovenske demokratske stranke. Ne samo to, nekateri poslanci iz omenjene stranke se še vedno delajo norca iz te komisije in delajo vse na tem, da komisija pri svojem delu ne bi bila uspešna. Gospod Jerovšek si celo želi učinkovite komisije, a ji nasprotuje. Skrbi ga, koliko strani ima poročilo komisije, in ne dejanska korupcija, ki se v naši državi dogaja. To, žal, ne gre skupaj in to je še en dokaz več v smeri, da se nekateri žal požvižgajo na preprečevanje korupcije; še več, če nekdo, ki vodi komisijo, izreče kakšno negativno mnenje glede nekoga, ki prihaja iz vrst <PARTY>-a, je kar naenkrat nesposoben za vodenje te komisije. Dragi gospodje! Vsem nam mora biti enkrat za vselej jasno, da predsednik za preprečevanje korupcije oziroma protikorupcijske komisije ne more biti vaš ali naš, ampak nekdo, ki je povsem neodvisen in ki si bo upal ob pravem času povedati, kdo in kdaj je naredil neko koruptivno dejanje. Ker še enkrat, v tej državi korupcije ne preprečujemo dovolj učinkovito in tisti, ki so res koruptivni, velikokrat pri nas ne odgovarjajo. Slovenija ima resolucijo o preprečevanju korupcije, ki pa je žal v okviru svojih omejenih možnosti načrtno uresničevala samo Komisija za preprečevanje korupcije, ve
Hvala za besedo, gospod predsednik. Cilj spremembe zakona je, da se ponovno skrajša potreben čas za registracijo poslovnih subjektov. Zadnje spremembe so jasno potrdile znani rek, da je pot v pekel tlakovana z najboljšimi nameni. Z najboljšimi nameni smo potreben čas za registracijo poslovnega subjekta podaljšali za dva do trikrat, in to moramo sedaj popraviti. Po odločbi Ustavnega sodišča iz maja 2013 o skladnosti 10.a, 10.b in še nekaterih členov tega zakona so registrski organi, to sta sodišče,in AJPES, in drugi deležniki opozorili na težave pri izvajanju veljavnih določb omenjenih členov, in sicer na neobstoj evidenc podatkov, nepopolne evidence podatkov in neverodostojnost podatkov v evidencah ter na nekatere druge nejasnosti. To je povzročilo že omenjeno podaljšanje potrebnega časa za registracijo poslovnih subjektov. S predlogom zakona se oži nabor okoliščin, na podlagi katerih lahko registrski organ omeji ustanovitev družbe ali samostojnega podjetnika in pridobitev statusa družbenika. Hkrati se registrskim organom, notarjem in VEM-točkam z zakonom omogoči pridobivanje podatkov iz uradnih evidenc. Spremembo zakona podpira tudi Gospodarska zbornica Slovenije, ker gre za rešitve, ki gredo v smer na eni strani pospeševanja postopkov registracije, na drugi strani pa preprečevanja zlorab, ki se dogajajo, predvsem v obliki slamnatih podjetij, veriženja in ostalih slabih praks, ki mečejo slabo luč na celotno gospodarstvo. Omenim naj še, da je predlagatelj v obrazložitvi novele zakona izpostavil tudi načelo sorazmerja med uresničevanjem svobodne gospodarske pobude in določanjem pogojev ustanavljanja gospodarskih družb in samostojnih podjetnikov. Iz razlogov zagotavljanja višjih standardov v gospodarstvu, ki se odražajo v tem, da pravnomočno obsojene osebe s taksativno naštetimi kaznivimi dejanji ne morejo oziroma ne smejo v določenem časovnem obdobju ustanoviti družb ali nastopati kot družbeniki, je takšna omejitev svobodne gospodarske pobude smiselno in utemeljeno o
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani predsednik Vlade, poslanke in poslanci! Kandidat za ministra dr. Senko Pličanič je v začetku uvodne predstavitve izpostavil pomen pravne države kot enega ključnih stebrov države ter poudaril, da se jo lahko doseže samo ob brezpogojnem sodelovanju vseh treh vej oblasti. Po mnenju kandidata lahko o pravni državi govorimo, ko imamo odlično delujoča pravosodni sistem in javno upravo, ki delujeta kot servis državljanov. V nadaljevanju je kandidat za ministra predstavil pristojnosti ministrstva ter poudaril ključne cilje in naloge ministrovanja po posameznih področjih, in sicer v pravosodju, javni upravi in lokalni samoupravi. Na področju pravosodja je izpostavil zlasti naslednje cilje: popolno neodvisnost sodne veje oblasti, pri čemer je zlasti vmešavanje politike v delo sodstva nedopustno; uvedbo poskusnega mandata sodnikov skupaj z uvedbo obveznega izobraževanja in preizkusa znanja, kar bo pogoj za izvolite v trajni sodniški mandat; hitrejše sodne epiloge, zlasti v odmevnih kazenskih zadevah; reševanje čim večjega števila sporov, zlasti gospodarskih, na alternativne načine, kot sta mediacija in arbitraža. V zvezi s prenosom delovnega področja organizacije in statusa državnega tožilstva in nadzora nad poslovanjem državnega tožilstva na Ministrstvo za notranje zadeve je kandidat poudaril, da ne vidi možnosti za vplivanje na delo tožilcev v konkretnih zadevah, ne glede na to, v okvir katerega ministrstva je državno tožilstvo uvrščeno. Kljub temu pa se mu zdijo argumenti velikega dela pravne stroke, da takšna rešitev iz vrste strokovnih razlogov ni ustrezna, prepričljivi, zato bo predlagal, da se koalicijska pogodba ob soglasju vseh koalicijskih partnerjev o tej rešitvi ustrezno spremeni. Na področju javne uprave se bo kandidat za ministra zavzemal zlasti za bolj racionalno organizacijo državne uprave in v zvezi s tem za ustanovitev upravnih okrajev; za racionalizacijo upravnih postopkov oziroma odpravo administrativnih ovir; za nadgrad
Hvala lepa za besedo. Še enkrat lep pozdrav. Državni svet je pričakovano izglasoval veto na spremembe zakona o zadrugah. V Poslanski skupini <PARTY> menimo, da je na vseh nivojih in v vseh institucijah treba zagotoviti transparentno finančno poslovanje. Višji standard pri tem prav gotovo predstavlja tudi neodvisna in strokovno opravljena revizija. Zato smo trdno prepričani, da je prav in smiselno, da tudi zadruge svoje revizije opravljajo in naročajo pri za to določenih in postavljenih institucijah, ki jih določa zakon o reviziji. Ne vidimo nobenega razloga, da bi bile zadruge izjema in da bi si revizijske naloge organizirale same znotraj lastnih služb Zadružne zveze Slovenije. Zato je predlagani veto na zakon o zadrugah po mnenju Poslanske skupine <PARTY> nesmiseln. V Poslanski skupini <PARTY> bomo ponovno glasovali za zakon o zadrugah.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani predsednik Vlade, ministrski zbor, spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani ostali prisotni! Danes popolnjujemo še zadnje prazno mesto v Vladi, ki bo dobila novega gospodarskega ministra. Pred časom smo izrazili pričakovanje, naj ministrski predsednik za to mesto ponudi močnega kandidata. Upamo, da je danes temu res tako. Širša javnost je bodočemu ministru namenila pozitivno ozračje in veliko mero naklonjenosti. Gospodarstveniki imenovanje gospoda Počivalška pozdravljajo, seveda pa hkrati vanj polagajo velika pričakovanja in od njega pričakujejo odgovorno ravnanje. Tudi mi. Gospodarstvo v tem trenutku kaže vse prej kot idilično podobo. A danes, ko imamo po vseh peripetijah okoli gospodarskega ministra končno na mizi ime, z večjim optimizmom zremo v prihodnost. Gospodarska slika riše izzive, a hkrati tudi velike priložnosti. Veliko dobrih predlogov in rešitev je že na mizi. Verjamemo, da jih je še več v zametkih idej, ki čakajo pravi trenutek in kompetentnega sogovornika.Tega, verjamem, dobijo danes. Vse kaže, da je bodoči minister nalogi dorasel in da mu bo uspelo resor, ki je bil potisnjen na rob, ponovno postaviti v ospredje. Pričakujemo, da bo tudi v Vladi užival potrebno podporo, ki mu bo omogočila, da se uspešno sooči z izzivi, ki ga čakajo. Prezadolženost gospodarstva, kreditni krč, potreba po prestrukturiranju, zmanjševanje sive ekonomije, plačilna nedisciplina – to so težave, s katerimi se sooča slovensko gospodarstvo, ki pa žal nimajo enoznačnih in lahkih rešitev. <PARTY> ocenjujemo, da je bil ministrski kandidat ob predstavitvi svojih pogledov, vizij in kompetenc na matičnem delovnem telesu suveren. Blizu pa nam je tudi njegov pogled na privatizacijo in upravljanje z državnim premoženjem. Verjamemo, da bo s svojo načelnostjo, izkušnjami in jasno vizijo zmogel narediti korak, ki ne bo le pomenil zagotavljanja stabilne gospodarske rasti, temveč bo hkrati pomenil tudi zaščito domače proizvodnje in našega dela
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Spoštovana državna sekretarka! Meni je zelo všeč vaš energični nastop, tako da si ljudje, ki vas spremljamo, bolje zapomnimo to, kar sporočate javnosti. Morda so vas k temu spodbudili mladi obiskovalci, ki jih lepo pozdravljam. Ampak poglejte, spoštovana državna sekretarka, ta zakon, ki pravite, da je sedaj v javni obravnavi, govorim o zakonu o socialno varstvenih prejemkih, s tem zakonom, ki je v javni obravnavi, vi v bistvu popravljate vašo napako. Vaša napaka ali bolj točno napaka naveze Svetlik-Mrak je naredila napako, in to napako je sedaj treba popraviti. Izražam spoštovanje in priznanje, da ste zaznali napako in da ste jo pripravljeni tudi popraviti. Vendar bi tudi sam želel, pa sem iz opozicije, da je koalicija tukaj enotna. Vi morate držati skupaj. To sicer ni skrb poslancev Nove Slovenije, ampak to je vaša skrb. Tukaj vidim tudi, da gre za nek prestiž Socialnih demokratov, ki je kar butnil ta zakon ven v javno razpravo in kolikor imam informacij, ne vem, če so ravno vsi moji kolegi iz koalicije bili s tem zakonom seznanjeni. Ampak to sedaj ni današnja tema. Tema je socialna politika, tema je pravzaprav 2. člen slovenske ustave, ki pravi, da je Slovenija pravna in socialna država. Mislim, da je to eden najpomembnejših členov od vseh 174 členov. O tem smo imeli, zanimivo, včeraj tudi zelo dobro razpravo v poznih popoldanskih urah na Odboru za finance, ko smo govorili o proračunskih dokumentih za leto 2018. Nismo govorili zgolj knjigovodsko, računovodsko, zgolj o številkah, ampak smo se spraševali, kakšni so odgovori glede proračuna Republike Slovenije za leto 2018 na vprašanje, kako bomo mi živeli leta 2018, kako bomo v tej državi živeli glede na proračun, ki pač deli dobrih 9 milijard evrov. Kako bodo živeli stari, kako bodo živeli aktivni ljudje, zaposleni, kako bodo živeli mladi, da ne bodo odhajali iz te države? Mladi izobraženi na žalost ne rabijo študirati proraču