EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini <PARTY> bomo pri današnjem glasovanju ponovno podprli predlog zakona. Ob tem bi želeli izraziti tudi vso zahvalo in čestitke gospodu ministru in nekaterim na ministrstvu za odločnost in upornost pri pripravi tega zakona, tudi za hitrost pri pripravi, ki dokazuje, da ta zakon ni nastal na pritisk ali na zahtevo ene politične opcije, ene stranke ali enega izmed udeležencev, ki so udeleženi pri tem zakonu, pač pa je plod res dolgotrajnega in predvsem strokovnega ter analitičnega dela, ki ga je opravilo ministrstvo. Zato je zakon, kakršen je, dober, predvsem dober za vse, najbolj za tiste, ki se preživljajo s kmetijstvom, ki bodo lahko tudi na osnovi tega spremenjenega zakona še bolje urejali zadeve, ki so povezani z obdelovanjem zemljišč. Zakon je dober tudi za tiste, ki upravljajo s prostori, v katerih so ta zemljišča. To so občine, ki so v določena zemljišča do sedaj vložile zelo veliko finančnih sredstev in dela za spremembo in imajo na svojem območju nezazidana stavbna zemljišča, s katerimi pa je do sedaj posloval in jih prodajal Sklad kmetijskih zemljišč. Občine, ki bodo s takšno politiko lahko tudi uživale preko delnega povračila koncesnine in dobivala določene prihodke za odpravo stroškov, ki so povezani s cestami in ostalo infrastrukturo, ki se uničuje pri izkoriščanju gozdov in ostalih kmetijskih površin. Predvsem pa je ta zakon dober za sam Sklad kmetijskih zemljišč, ki bo na ta način osvobojen vsega ostalega dela, ki je v znatni meri tudi zaposloval sam sklad, ki je bil bolj prodajalec in posredovalec pri posameznih prodajah kot pa s to aktivno vlogo kmetijske politike, ki bi jo naj sklad opravljal. Ob tem se lahko zahvalim in pohvalim mnogo zelo dobrih izpostav in posameznikov na terenu, ki pa potem za vsako odločitev čakajo in morajo dobiti blagoslov iz centrale v Ljubljani. Prepričan sem, da bo na ta način s tem zakonom ta aktivna kmetijska polit
Lep pozdrav! Spoštovani poslanke in poslanci, spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi! Večina tega dne sem preživel danes tu med vami. V teh razpravah je gospod Židan naslovil nekatera vprašanja, ki so se nanašala na področja kmetijstva in okolja. Bila so tudi nekatera druga vprašanja, ki se nanašajo na ostale kolege. Nekaj bom poskušal odgovoriti oziroma povedati svoja stališča v tem splošnem delu te javne razprave, ki je sicer potekala zelo obširno v besednjaku, ki smo ga v zadnjih tednih tudi že bili vajeni v slovenskem javnem prostoru. Upam, da pa bo prevladal razum in da bomo v letošnjem letu, v tem težkem letu, ko je treba sprejeti določene drastične ukrepe, ki jih v Sloveniji, kot smo slišali, danes in v zadnjem času nismo sprejemali, sprejeli, mogoče je prvič to toliko težje. Verjamem pa, da se bomo s podobnimi problemi srečevali tudi jeseni, ko bomo morali pripraviti proračun za leto 2013 in leto 2014. Kar se tiče tistega dela, ki se nanaša na kmetijstvo in okolje, lahko mirno odgovorim, da smo pri sledenju ciljev upoštevali to, da se bo plačna politika v sedmih mesecih tega leta spremenila. Zaradi tega je bilo tudi določeno zmanjšanje na integralnem delu proračuna. Po teh zaključenih pogajanjih bo potreben še ponoven preračun. V skladu z usmeritvijo vlade je dogovorjeno, da bomo poiskali še notranje rezerve, ki bodo pač potrebne, kajti na začetku pogajanj se ni točno vedelo, ali bodo odpravljena plačna nesorazmerja ali ne bodo, ali bo šlo za pavšalno zmanjšanje ali samo za linearno zmanjšanje plač, in to vpliva predvsem v tistem delu v našem sektorju, kjer je cela vrsta javnih služb, kjer imajo nekateri kar precej zaostanka z obema odpravama teh zaostankov pri plačah. Kar se tiče ostalega kmetijskega dela, smo imeli to logiko, da smo poizkušali v delu sredstev, ki se nanašajo na program razvoja podeželja in tudi na subvencijsko politiko, ohranjati obstoječi tempo kot je bil v preteklih letih, se pravi, da se s temi sredstvi, ki so, resnici na ljubo,
Oprostite, ja. Gospod predsednik, dame in gospodje. Ta pogodba je bila podpisana lani novembra, in sicer v višini 34 milijonov evrov, in sicer za projekt uradnih sektorjev železniškega prometa. Kot pogodba sama ni sporna oziroma je precej standardna, čeprav nista priloženi priloga A in dodatek 1, ki bi ju bilo vsaj v neki sumarni obliki morda dobro videti. Vendar obrazložitev ministrstva je pomanjkljiva, tako kot se to večkrat zgodi, kadar obravnavamo razne garancije ali pa pogodbe o posojilu, ne dobimo zadostnih podatkov. Ničesar ni rečenega, po kakšnem programu se bo ta projekt razvijal, rečeno je sicer, da bo kočan do konca tega leta, vendar sedaj smo že štiri mesece v tem letu, vendar nikoder ni omenjeno, ali se je ta projekt začel, kako napreduje in do kdaj bo v resnici končan. Tudi ni povedano, če je dejansko bilo dvignjeno posojilo oziroma dar tako rekoč financiranja s strani ISPA, to je 28 milijonov, tako da bo s tem posojilom, plus to darilo oziroma pomoč, ta projekt vreden 62 milijonov evrov. Kot smo že večkrat rekli, je to ministrstvo včasih zelo skopo glede informacij, ki jih bi potrebovali, da resnično ocenimo celoten projekt in pa tudi verodostojnost tega posojila. To ministrstvo ima že tradicijo, da ni posebej radodarno s temi podatki, vendar kot dober gospodar bi tako ministrstvo in vlada morala pojasniti, kakšna posojila so doslej že bila dana infrastrukturnim projektom, kje stojijo, kako napredujejo ti projekti in koliko smo sedaj že zadolženi. Vendar tega, kljub nekaterim prejšnjim zahtevam, nikdar ne dobimo. Upam, da vsaj ministrstvo ve, kje stojimo na tej infrastrukturnih projektih in posojilih in garancijah in da skrbno gledajo, kako se ti projekti izvajajo. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije lahko rečem, da kar se tiče pogodbe nimamo pripomb, vendar želeli bi, da končno dobimo finančne podatke, ki so potrebni za oceno takšnega posojila, in pa tudi, da dobimo informacijo o delu oziroma napredku tega projekta. Hvala lepa.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar. Odbor za obrambo je na 31. nujni seji, 8. 3. 2022, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Na seji odbora so sodelovali predstavnice in predstavniki Vlade Republike Slovenije, Ministrstva za obrambo, Državnega sveta, Zakonodajno-pravne službe, Gasilske zveze Slovenije, Združenja slovenskih poklicnih gasilcev, Sindikata poklicnega gasilstva Slovenije, Zavoda za gasilsko in reševalno službo Sežana in Združenja mestnih občin Slovenije. V poslovniškem roku so amandmaje vložile opozicijske poslanske skupine <PARTY>, <PARTY>, <PARTY> in <PARTY> k 7., 12. in 24. členu predlaganega zakona. Poslanska skupina <PARTY> je vložila amandmaje k 15., 16. in 17. členu predlaganega zakona. Amandmaje so vložile tudi koalicijske poslanske skupine <PARTY>, <PARTY> in <PARTY>, in sicer k 2., 3., 5., 9., 10., 13., 23., 28., 30., 33. in 42. členu. Odbor je uvodoma opravil razpravo o predlogu Poslanske skupine Liste Marjana Šarca za sklic javne predstavitve mnenj o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu in tega predloga ni sprejel. Predstavnik predlagatelja mag. Janez Žakelj, državni sekretar Ministrstva za obrambo, je predstavil temeljne cilje in poglavitne rešitve predloga zakona. Temeljni cilj predloga zakona je omogočiti nadaljnji razvoj gasilstva ter povečati usklajenost, racionalnost in učinkovitost izvajanja operativnih nalog gasilstva. Vsebina sprememb in dopolnitev Zakona o gasilstvu je osredotočena na izvajanje javne gasilske službe in ne ureja statusnih vprašanj poklicnih gasilcev. Ta dialog poteka na pogajanjih o normativnem delu kolektivne pogodbe za dejavnost poklicnega gasilstva. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe mag. Andreja Kurent je opozorila, da bi glede na nomotehnična pravila predlagatelj moral pripraviti nov predlog zakona. ZPS je tudi izpostavila, da je pre
Hvala lepa za besedo. Prisrčen pozdrav vsem prisotnim. Vsaka velika politična sprememba s seboj posledično prinaša premike tudi na drugih področjih družbenega življenja, tudi visoko šolstvo ni neobčutljivo. V zadnjih dveh desetletjih smo imeli možnost preizkušati veliko različnih rešitev v šolstvu, ki se niso vedno izkazale za najbolj ustrezne, saj niso bile zmožne iti v korak s časom. Slovenija je zelo pozno začela spreminjati zakonodajo po smernicah bolonjske reforme, zato ni ostalo veliko časa za prilagajanje vseh elementov, ki jih implicira reforma na tako kompleksnem področju, kot je visoko šolstvo. S sprejetjem danes obravnavnega zakona bomo končno, upamo, da dolgoročno uredili področje visokega šolstva. Zahteve in pričakovanja Evropske unije, katere del smo tudi mi sami, se nagibajo k ustanovitvi enotnega visokošolskega prostora na stari celini. Ta interes nedvomno izhaja iz bolonjske deklaracije, ki v svojem bistvu omogoča možnost uresničevanja vseh štirih temeljnih svoboščin, predvsem pa prost pretok ljudi in storitev. Večja študijska mobilnost bo omogočila znanja in izkušnje, prvič v zgodovini se bo zgodilo, da bodo slovenski študentje nemoteno pridobivali znanje kjerkoli v Evropi. Tisti, ki bodo ostali doma, pa bodo deležni podobne pridobitve, saj je mobilnost predvidena tudi obojestransko. Znanje kot največja dobrina v današnjih družbi ohranja enakost. V poslanski skupini <PARTY> smo zato trdno prepričani, da mora šolstvo tako kot do sedaj ostati javna dobrina, do katere imajo dostop vsi, ki si do nje želijo. Samo tako bomo omogočili današnjim in prihodnjim rodovom, da se ne glede na družbeni stan in okoliščine, na katere sami ne morejo vplivati, uresničijo tudi v njihovem življenju. Zato podpiramo možnost kvalitetnega, vsakomur dostopnega in evropsko primerljivega visokošolskega izobraževanja. Samo takšen sistem bo garancija za samozavestne mlade izobražence, ki bodo lahko prispevali k samozavestnejši Sloveniji in Evropi. Pot do tega cilja pa pelje prek
Hvala lepa. Predsednik vlade nas je zvito potegnil v sfero, ki danes ni na dnevnem redu. Ko je danes začel utemeljevati predloge za razrešitev ministra, je govoril o gospodarskem stanju, socialnih razmerah, o socialnem dialogu, in potem zadnji dve minuti je govoril tudi nekaj o argumentaciji za razrešitev. In ko so nekateri kolegi potem v razpravi seveda odgovorili na argumentacijo predsednika vlade, je seveda on ponovno izkoristil to argumentacijo poslanskih kolegov in ponovno govoril o gospodarskih trendih, o socialnem dialogu, o ERM 2, o vstopu v Evropsko unijo. Prav nič novega, niti enega novega argumenta pa ni povedal, ki bi lahko prepričal oziroma argumentiral njegov predlog za razrešitev. Jaz sem prepričan, da je potrebno biti korekten. Dejstvo, da je Slovenije vstopila v ERM 2 in da je bila dobra kandidatka, je tudi posledica dejstva, da se je dobro pripravljena približala in vstopila v EU. In tukaj je vlogo imel tudi zunanji minister. Tu je za mene kontraargument. Hvaliti se na področju zunanje politike, istočasno pa predlagati nekoga v zamenjavo, je za mene kontraargument. In še enega bom povedal. Osebni razlogi, značajske antipatije, nezaupanje, to ni argument, ki sodi v prostor parlamentarne procedure razrešitve ministra. To je argument, ki sodi na organ neke politične stranke, torej nastop predsednika vlade me ni v ničemer prepričal, da bi spremenil jaz osebno svoje stališče. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo in lep dober dan. Zakon bomo v Slovenski nacionalni stranki podprli. Vendar pa imamo kar nekaj strokovnih pripomb, ki bi jih bilo dobro morda kdaj drugič upoštevati pri kakšni novi spremembi. Če vzamemo 3. člen, se govori o tem, katera posebna oprema je prepovedana za orožje. In tukaj se govori, recimo, z nastavki, namenjenimi izključno namestitvi dušilca. Tukaj manjka še ne segment, recimo razbijalec zvoka. To sta dve bistveno različni zadevi. Ena deluje kot v angleščini silencer, za municijo, ki je podzvočne hitrosti, razbijalec zvoka je za municijo, ki ima nadzvočno hitrost in je bistveno drugačna. To se pravi razbijalce bomo dovolili, dušilce pa ne bomo prepovedali. V 8.a členu je potrebno, kar se dokumentacije tiče, poenostaviti stvari. Že same orožne knjižice so zelo zakomplicirana zadeva, porablja se bistveno preveč prostora, medtem ko bi lahko bilo vse skupaj navedeno mogoče na eni strani ali na dveh straneh iste knjižice. Če vzamemo na primer 9. člen je vprašljivo, ko piše, da posameznik - zbiralec bo moral omogočiti policistu, da preveri njegovo zbirko. Pa vendarle ne moremo kar vsakemu policistu dovoliti, da bo prišel notri, to pomeni, da lahko tudi prometni policaj pride notri, pa reče: "Zdaj bom pa jaz pregledal." In v skladu z zakonom to je. V 10. členu bi bilo mogoče smiselno malo drugače napisati, kajti težko je reči, katero strelivo ali orožje se ne izdeluje več. Izdeluje se praktično vse orožje. Res je, da ga policija ali pa vojska ne uporablja več, ampak strelivo pa je takšno, kot je bilo že recimo leta 1898, recimo 9 milimetrov parabelum ali kaj podobnega, ali pa 7,43 za mauser in podobne stvari. Zato je treba tukaj malo drugače, bi morali popraviti. Konec koncev lugar je bil narejen leta 1908, pa uporablja isto strelivo kot bereta 92F 9 parabelum, pa je narejena tako rekoč predvčerajšnjem. Vprašljivo pa je, kaj bo s strelivom, ki se bo šele začelo delati oziroma ki ga razvijajo oziroma ki so ga začeli delati pred kratkim, re
Najlepša hvala za besedo. Pozdravljeni vsi skupaj tudi z moje strani! Odbor za finance in monetarno politiko je na 22. seji 6. 4. 2016 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki k predlogu tega zakona ni imela pripomb. Odboru je bilo predloženo tudi mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira. K predloženemu zakonu v poslovniškem roku kvalificirani predlagatelji niso vložili amandmajev. Na seji je bil podan predlog za amandma odbora k 1. členu predlagatelja poslanca Janka Vebra, o katerem je odbor glasoval in ga ni sprejel. Seji odbora so prisostvovali predstavniki Ministrstva za finance ter Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državna sekretarka na predstavniki Ministrstvu za finance pojasnila, da se s predlaganim zakonom črta pristojnost Računskega sodišča za revizijo Prvega pokojninskega sklada in obenem sledi sklepu Komisije za nadzor javnih financ iz leta 2014. Pojasnila je, da sta tako Prvi pokojninski sklad kot njegov upravljavec Modra zavarovalnica, d. d., predmet nadzora Agencije za zavarovalni nadzor, zato dvojni nadzor ni potreben. V krajši razpravi je bila izražena podpora predlagani rešitvi ter izražena mnenja, da predlagana rešitev ne pomeni izgubo nadzora, poleg tega pa Računsko sodišče lahko opravi revizijo, če meni, da je to potrebno. Izraženo pa je bilo tudi mnenje, da nadzora Agencije za zavarovalni nadzor in nadzora Računskega sodišča ni mogoče enačiti ter da predlagana rešitev ni najbolj ustrezna. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Hvala.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Poslanska skupina Nove Slovenije, kot smo že večkrat poudarili, je zastopala tudi v tem delu zadržano stališče do posega v Ustavo. Načelno namreč menimo, da posegi v Ustavo niso priporočljivi, če bistveno ne izboljšujejo demokratične in pravne konsistence države ter varstva človekovih pravic. Seveda poslanska skupina Nove Slovenije ne nasprotuje morebitnim izboljšavam, ki so nujne, kot na primer predlog za spremembo 129. člena, ki bo obravnavan v naslednji točki, katerega namen je odpravljanje sodnih zaostankov. Vendar menimo, da je potrebno pred vsako odločitvijo za poseg v temeljni pravni akt države dobro pretehtati, ali gre res za zares dovolj pomembne vsebine in ali je možno te vsebine tudi dejansko z dvotretjinsko večino doseči. Glede obravnave predloga smo kljub temu, da se nam je zdelo, da je zadeva obsojena ne neuspeh iz razlogov, ki so bili danes že navedeni, to je iz pretekle prakse in tudi hipotetične predpostavke nas niso prepričale, da je ta postopek nujen. Kljub temu smo pristopili k obravnavi resno in odgovorno in sodelovali v smislu doseganja konstruktivnega kompromisa, če bi se ga dalo doseči. Tudi mi menimo, da inštitut imunitete ni najbolje urejen v Ustavi, vendar menimo, da to ni tako pomembna vsebina s katero bi se bilo potrebno tako dolgo in tako podrobno ukvarjati. Med obravnavo predloga ustavnega zakona sta se pojavila dva predloga dopolnitev, da se posebej zapiše, da se poslanska imuniteta ne prizna za kazniva dejanja, ki spodbujajo k neenakopravnosti, nestrpnosti, nasilju in vojni. To so kršitve 63. člena Ustave. In drug predlog, da je poslanec ne glede na imuniteto odgovoren za razžalitve dobrega imena in časti, ki jih je izrekel pri opravljanju poslanske funkcije. Večina članov je s potrebno dvotretjinsko večino navzočih podprla prvi predlog. Izjemo po kateri imuniteta ne velja za 63. člen Ustave, vendar z zadostno večino ni podprla celotnega prvega razdelka, h kateremu je bil sprejet amandma. Zat
Hvala lepa. Imamo tri vprašanja. Prvi se tiče trošarinske politike. O tem bo razprava v visokem zboru še tekla. Trošarinska politika ne zadeva direktno stroškov dela, ne pritiska direktno na brezposelnost in je razporejena pretežno po tistih produktih, ki so zdravju škodljivi ali pa gre za produkte, kjer ne bo prišlo do bistvenih premikov v porabi in bo na ta način struktura porabe zadržana v približno enaki meri. Obenem so dvigi sorazmerno majhni, prilagojeni pa tistemu delu sredstev, ki smo jih pričakovali z dvigom CO₂ taks. Ker do tega ni prišlo, smo največji približek predlagali in ga bomo dali v diskusijo temu zboru. Na ta način zmanjšujemo cikličnost javnofinančnih prilivov in omogočamo nekoliko večjo stabilnost javnih financ. Drugo vprašanje je zadevalo financiranje Grčije glede na socialne izdatke. Temelji socialne države ostajajo, Vlada jim ostaja zavezana. Financiranje oziroma pomoč Grčiji gre iz B bilance, ne konkurira z izdatki, namenjenimi za pokrivanje zaščite socialno najšibkejših slojev, tudi štipendirancev in podobno. V bistvu Grčiji posojamo našo kredibilnost, in to posojilo o kredibilnosti na kapitalskem trgu potem tudi ustrezno zaračunamo, tako da bomo razliko v A bilanci v obrestnih merah pridobili. Makroekonomsko gledano to ne bodo veliki zneski, nekaj jih pa vendarle bo. Tretje vprašanje je pa bilo v zvezi z optimizmom. Optimizem izvira iz uspešnosti razvojnega, izvoznega preobrata, vezanega tudi na razvojno najbolj aktivna podjetja, na sorazmerno visoko raven industrijske proizvodnje glede na primerljiv lanski nivo od marca naprej. Obdelave podatkov kažejo rast že od septembra dalje s tendenco povratka že kar na 2008. Tukaj so vzroki za optimizem. Imamo seveda tudi težave, težave so najbolj boleče v gradbenem in nepremičninskem sektorju. Ta se je v obdobju visoke konjunkture neustrezno strukturiral in zdaj sorazmerno težko prenaša preusmerjanje tudi na druge trge z izvozno diplomacijo oziroma z diplomacijo, ki poskuša doseči izvozno preusmerj
Hvala za besedo. Hvala za vprašanje. Privatizacija ali pa dokončanje privatizacije je eden od ukrepov, ki jih bo vlada izpeljala v času tega mandata v znatni meri. V ta namen smo se tudi ustrezno organizirali. Svetovalne skupine, ki smo jih imenovali že lani, so pripravile predloge praktično za vse ključne projekte privatizacije. Na podlagi tega dela je vlada že določila koncepta privatizacije Nove kreditne banke Maribor in Telekoma Slovenije, oba postopka se začenjata letos. V roku dveh mesecev bo vlada obravnavala tudi vse ostale predloge, tudi predlog za preoblikovanje KAD-a in SOD-a v portfeljska naložbenika. Pri večini teh projektov uporabljamo formulo, po kateri bi na koncu v teh institucijah, bankah, zavarovalnici, elektroenergetskemu sistemu in tudi v drugih podjetjih, recimo v Telekomu, država ohranila četrtinski delež plus eno delnico, z možnostjo vpliva na strateške odločitve, na alokacijo teh podjetij, ne pa več z možnostjo vpliva na poslovanje teh podjetij. Ob koncu tega procesa bo približno takšna struktura. Vsi postopki se bodo izvajali v skladu s časovnico, ki je pri obeh projektih, ki sta že potrjena na vladi in določena. Če bi vas to zanimalo, bi vam lahko predstavil to tako za Novo kreditno banko Maribor kot za Telekom, smo pa to predstavili tudi, ko sta bila oba koncepta potrjena na vladi. In kot že rečeno, v naslednjih dveh mesecih bo vlada potrdila ali pa spremenila, skratka, obravnavala predloge ostalih svetovalnih skupin. Postopki tečejo v skladu s časovnico, ki je bila sprejeta ob sprejetju paketa ukrepov za izvedbo gospodarskih in socialnih reform. Najbrž niti ni potrebno dodatno odgovarjati, ker je poslanec zelo iskreno priznal, da ga odgovori ne zanimajo in da vprašanj ne postavlja zaradi odgovorov, očitno zaradi stvari, ki jih želi povedati o samem vprašanju. Skrb, izražena v zvezi s prodajo deležev KAD-a in SOD-a, je morda na mestu, vendar je ta vlada ali pa ta vladna koalicija na samem začetku ponudila članstvo v nadzornih organih, tud
Kolegice in kolegi! Ko sem videla predlog tega zakona, sem pomislila, kaj pravzaprav predlagatelja pripelje do tega. Odkrila sem sama pri sebi, ne vem, če se boste strinjali z menoj, dva temeljna razloga. Prvi temeljni razlog je po mojem mnenju, da se kljub temu, da se stalno pozivamo na domoljubje, na državotvornost in vse skupaj, vendarle ne zavedamo, kaj pomeni imeti, voditi in živeti svojo državo. Mi svoje države ne spoštujemo, in to se vidi vsak dan na najrazličnejših nivojih. Ne samo v odnosu do funkcionarjev, jaz bi rekla, da predvsem v odnosu do ljudi. Ampak to je druga zgodba, ni zgodba tega zakona. Drugi razlog, ki ga pa vidim, je pa, kar so že zdaj mnogi pred mano govorili, ideološki. Meni je iskreno žal, vam povem, iskreno žal, jaz sem prepričana levičarka, in vi to vsi veste, ampak meni je iskreno žal, da doslej še nismo imeli nekega predsednika države z desnice, ker verjetno bi današnja razprava bila precej drugačna. Če bi bil morda živ še gospod Jože Pučnik, bi morda vmes imeli gospoda Pučnika za predsednika, pa potem tega danes ne bi bilo na dnevnem redu. Jaz sem v to trdno prepričana. Morda se bo zdaj kaj spremenilo, glede na to, da je gospoda Pahorja izvolila v glavnem desnica, tako da mogoče bo to zdaj boljše. Globoko upam. Poglejmo, zakaj jaz mislim, da moramo podpreti naš predlog. Ne zaradi tega, ker bi <PARTY> bila kaj pametnejša kot kdo drug. Predvsem zaradi tega, da bi ohranili tisto malo dostojanstva predsedniku republike, bivšemu predsedniku republike, kot ga imajo primerljive funkcije v tujini. Mi stalno govorimo mi smo del Evrope, mi smo v Evropski uniji. Ne, gospe in gospodje, mi nismo v nobeni Evropski uniji po našem načinu razmišljanja in našem načinu obnašanja. Tam se točno ve, kdo je kdo. Vsak ne more biti predsednik republike, vsak ne more biti predsednik vlade, vsak ne more biti, gospe in gospodje, poslanec. In mi to sami vemo. Zelo težko smo izvoljeni, zelo težko smo izvoljeni, kadar kandidiramo na volitvah. Ta predsednik je pa re