EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana gospa ministrica! V naših razpravah se seveda pojavljata in kot rdeča nit vlečeta dve besedi. To sta "pravna država" in pa "izbrisani". Ampak, da rečem nekaj o pravni državi. Vsi govorimo o pravni državi, želimo si pravno državo, daleč smo pa še od pravne države. Zelo, zelo daleč. Žal. Tisti, ki ste si prebrali poročilo o delu Ustavnega sodišča za leto 2008, februarja 2009, ste lahko na lastne oči se prepričali, kako oddaljeni smo od ene prave resnične pravne države. To je, če grem samo na neodzivnost zakonodajalca. Poglejte, ustavne pravice, z ustavno zajamčene. En kratek citat iz poročila Ustavnega sodišča: "Glede neodzivnosti zakonodajalca velja posebej poudariti, da nekatere odločbe Ustavnega sodišča ostajajo nespoštovane že več let. Še posebej zaskrbljujoče je, kadar so zaradi tega ogrožene pravice, tudi človekove pravice. "Človekovih pravic ne bom našteval. Ljudje vedo, da imajo z ustavo zajamčeno pravico do dela. Kaj se danes dogaja? Ljudje izgubljajo delo, ljudje ne morejo dosegati te pravice, nihče jih pri tem ne upošteva. Potem pravica do zdravega okolja, pa da ne naštevam še naprej. Najstarejša nespoštovana odločitev izhaja iz leta 1998, ta o izbrisanih je iz 2003 - torej pred desetimi leti. Gre za odločbo, s katero je bila ugotovljena neustavnost določbe zakona o ustanovitvi občin ter o določitvi njenih območij, ki jih določa območje Mestne občine Koper - samo en primer. Jih je pa še več. Ta o izbrisanih je druga najstarejša odločba, in sicer z dne 3. 4. 2003, in sicer na podlagi, katere bi moral zakonodajalec v roku šestih mesecev od njene objave v Uradnem listu Republike Slovenije odpraviti neustavnost zakona o urejanju statusa državljanov drugih držav naslednic nekdanje SFRJ v Republiki Sloveniji, ki tistim, ki so bili 26. 2. 1992, tako imenovanim izbrisanim, iz registra stalnega prebivalstva izbrisani, ne priznava stalnega prebivanja od navedenega dne. Odločba je več kot
Hvala za besedo. Spoštovani! Dejstvo je, da tako velike količine hrane, kot jo vsakodnevno potrošimo, zelo težko pridelamo na povsem naraven način oziroma brez različnih škropiv. Osnovni cilj predlaganega zakona je doseganje trajnostne in čim bolj varne uporabe fitofarmacevtskih sredstev v našem kmetijstvu. Zakon med drugim podrobneje ureja ukrepe prometa s pesticidi, izobraževanjem njihovih uporabnikov in testiranje naprav za njihovo vnašanje v okolje, nadgrajuje pa tudi med drugim določbe glede obveščanja javnosti o fitofarmacevtskih sredstvih in njihovih vplivih na zdravje ljudi in okolja. S temi ukrepi se želi zmanjšati tveganje za zdravje ljudi, hkrati pa se poskuša zavarovati okolje pred nekontrolirano uporabo fitofarmacevtskih sredstev. Zakon bo za kmete prinesel tudi določene administrativne in posledično tudi finančne razbremenitve, ob tem da bo ohranil visoke standarde na področju ravnanja s fitofarmacevtskimi sredstvi. Treba je poudariti, da se s tem zakonom v slovenski pravni red prenaša tudi določba direktive Evropske unije iz leta 2009, ki ureja področje trajnostne rabe pesticidov. Direktiva bi sicer morala v Sloveniji začeti veljati že leta 2011, vendar zaradi specifične politične situacije to ni bilo možno. V Novi Sloveniji bomo zakon podprli z željo, da bi lahko pomenil dodaten kamenček v mozaiku zagona slovenskega kmetijstva in gospodarstva, ki ga nujno potrebujemo.
Spoštovani podpredsednik, hvala za dano besedo. Cenjeni minister za infrastrukturo, kolegice in kolegi! Danes sva z mag. Židanom že govorila na tem segmentu vprašanja, katerega mu ponovno postavljam, ampak je dejstvo, da je on bil upravičeno odsoten en mesec nazaj na zadnji seji. Moje vprašanje se nanaša na škodo, ki so jo slovenski sadjarji, vinogradniki, poljedelci, kmetje utrpeli zadnji teden v mesecu aprilu. Vsi se prav gotovo v tem Državnem zboru zavedamo, da kmetijstvo ni v dobrem položaju niti v Sloveniji niti v Evropi, zato katastrofe, ki doletijo sadjarje, vinogradnike oziroma kmete še toliko večje posledice puščajo pri kmetijstvu, pri kmetu oziroma nasploh na kmetijstvu v Republiki Sloveniji. Zato vas, spoštovani minister, še enkrat sprašujem v skrbi do vseh tistih vinogradnikov, sadjarjev in kmetov: Glede na to, da je danes že en mesec in pol od te škode, kakšne so aktivnosti na področju ministrstva, vaše aktivnosti in seveda vseh tistih služb, ki ocenjujejo škodo na tem segmentu? Kakšno povrnitev škode lahko slovenski kmetje oziroma tisti, ki so utrpeli škodo, pričakujejo? Sam sem tudi prepričan, vsi tisti, ki so škodo utrpeli, ne pričakujejo denarja takoj, ampak vsaj neko zagotovilo, kdaj in približno v kolikšni meri jim bo ta škoda povrnjena. Hvala, spoštovani minister. Spoštovani minister, hvala za vaš odgovor. In tudi za trud v tej smeri, o kateri govoriva. Dejstvo je, da teh težav nimamo samo mi, jih imajo tudi naši sosedje, dejstvo je tudi, da v sosednji Avstriji, če lahko govoriva o sosednji Avstriji, so ugotovili, da imajo premalo denarja v skladu. Ampak dejstvo je, da ga je predsednik njihove Vlade, seveda z ministrom in s tistimi službami, ki skrbijo za področje kmetijstva v Avstriji, zagotavljajo, da bodo ta še dodatna sredstva zagotovili. Spoštovani minister, jaz sem vesel interventnega zakona. Tudi pozdravljam trud, da bo šel v javno obravnavo. Se pa malo bojim. In verjetno naslednje vprašanje, če ne bo zagotovljenih sredstev, vi ste sami po
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Predstavniki urada oziroma ministrstva, spoštovane kolegice in kolegi! V Sloveniji je že več kot 30 let, ne glede na vse spremembe, ki so se dogajale zlasti na področju izobraževanja, priznavanje v tujini pridobljenega izobraževanja poteka po postopku nostrifikacije. Vseskozi so se pojavljala vprašanja o ustreznosti tega sistema, še posebej v času po osamosvojitvi, pa vendar, enak postopek teče še danes. Iz naraščanja števila vlog za nostrifikacijo je mogoče ugotovili, da se znotraj mednarodnega izobraževalnega in delovnega prostora premika neprimerno več ljudi kot na primer leta 1991 in da je njihova učinkovita integracija v novo delovno oziroma izobraževalno okolje odvisna od cele vrste birokratskih postopkov, ki jih je treba preoblikovati in poenostaviti. Nostrifikacija oziroma priznavanje in vrednotenje izobraževanja je eden od postopkov, ki mora omogočiti čim hitrejšo in učinkovitejšo integracijo, poenostaviti uveljavljanje posameznih pravic, ki izhajajo iz izobraževanja, ter aktivno soustvarjati in vzpostaviti konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo, sposobno trajnostne rasti z več in boljšimi delovnimi mesti in z več socialne povezanosti. To je eno temeljnih vodil, tudi pri ustvarjanju novega sistema priznavanja izobraževanja, ki velikokrat seže čez meje Evropske unije. Mednarodne konvencije, ki jih je ratificirala Republika Slovenija, zlasti konvencija o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji, Lizbona 97, ter bolonjski proces ustvarjanja enotnega visokošolskega evropskega prostora, ki temelji na bolonjski deklaraciji, so nov in učinkovitejši temelj procesov mednarodnega akademskega sodelovanja ter izmenjave, v katerem je treba sodelovati. V tem okolju je sistem učinkovitega verodostojnega priznavanja postavljen pred nove izzive nenehno spreminjajočih izobraževalnih sistemov, vse večje raznolikosti programov na vseh stopnjah izobraževanja in na drugi strani precej večjo mobilnostjo študento
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke želimo ob bok predloženega sklepa matičnega telesa na predlog zakona o udeležbi zaposlenih pri dobičku družbe in o lastništvu zaposlenih, predloženega s strani skupine poslancev, da ni primeren za nadaljnjo obravnavo, reči predvsem to, da se kljub vnosu v predlog zakona nekaj manjših popravkov glede na vsebinsko taisti predhodni zakon, o katerem se je izvedlo v državnem zboru na 9. redni seji splošna obravnava, stališče poslanske skupine ni spremenilo, in bomo predlog sklepa podprli. Menimo pa, da je sicer namen predloga predloženega zakona vsekakor dober, kajti če želimo v podjetjih izpostaviti bolj pristno načelo partnerstva ter s tem dvigniti zavest zaposlenih do pripadnosti podjetju in s tem dodatno spodbuditi motiviranost zaposlenih za njihov doprinos k uspešnosti podjetja, potem bo morala že sedanja vlada vprašanje udeležbe zaposlenih na dobičku in vprašanje njih kot malih delničarjev s projektnim pristopom normativno urediti. Glede na prepletenost razreševanja tega vprašanja z vprašanji, povezanimi z davčno zakonodaje, z vprašanjem odmere prispevkov za socialno varnost pa smo v poslanski skupini prepričani, da mora biti nosilec tega projekta vlada. Ob tem pa se bojimo, da vse dotlej, dokler se država vplivno ne umakne iz lastništva podjetij, le-ta ne bodo kaj dosti motivirana, da se vse, kar zadeva vprašanja malega delničarstva, stvari v korist zaposlenih, to je v korist malih delničarjev, ne bodo kaj dosti spremenile. Kajti, če bi bilo temu kaj drugače, potem bi bilo to vprašanje razrešeno že v daljnem letu 1997, in če ne takrat, pa prav gotovo razrešena v minulem mandatu, ko je pristojni resor za ta vprašanja vodil dr. Dimovski, za katerega, vsaj jaz osebno mislim, da je bil uspešen, če ne že zelo uspešen minister. Vsekakor ne naslov predlagatelja in ne trenutno stanje v lastniški strukturi podjetij ne dajeta realne možnosti za sprejem resnega zakona, ki bo vprašanja p
Hvala lepa, spoštovani predsednik, poslanke in poslanci, spoštovani kolegi! Obtožbe, ki so letele na Generalno policijsko upravo so hude, ampak niso resnične. Prometne varnosti se nikakor ne gre lotiti skozi prizmo povečevanja priliva v proračun ali kakšne statistike, ki naj bi bila povezana z napredovanji. Gre za preresno zadevo in tudi zelo resno smo jo vzeli, tako na mojem ministrstvu kot na nekaterih drugih. Lotili smo se jo v treh sklopih, in to kar štiri ministrstva. Prvi sklop je priprava štirih novih zakonov, ki čakajo na obravnavo tukaj v Državnem zboru in ki se osredotočajo predvsem na to, da bi se z naših cest odstranil tako alkohol kot predrzna in prehitra vožnja, ki povzroča največ nesreč v naših življenjih. Drugi sklop: ustanovitev agencije za prometno varnost, ki je že začela delati in ki uvaja posebno analitiko na tem področju, pa obravnavo infrastrukture, ali je primerna, ni, ali povzroča prometne nesreče ter poseben nov segment neodvisnega preiskovanja prometnih nesreč. In tretji segment, ki je izjemno pomemben: nov način dela policije, kar je direktna negacija tega, kar ste uvodoma povedali in naj bi bilo očitano vodstvu policije. Namreč, v začetku leta smo uvedli nov pilotni projekt dela na celjskem območju, ki dela vse nasprotno od tega, kot je, recimo, ustavljanje na tistih mestih, kjer to ni pomembno in kjer to ni nevarno. Policija se usmerja v mesta, kjer je več prometnih nesreč, kjer bolj množično prihaja do kršitev cestnoprometnih predpisov. Po prvih štirih, petih mesecih smo naredili analizo tega pilotnega projekta, ki je pokazal res izjemne posledice. Sklep Generalne policijske uprave je bil, da se to do konca 2010 prenese na celotno območje celotne Slovenije. Torej, da se tak princip dela policije, usmerjenost v probleme, ne pa v število izrečenih glob, prenese na celotno območje Slovenije. Glede podatkov, ki jih želite – teh je res veliko. Iz polletnega poročila policije izhajajo tabele, razna križanja in tako naprej. Težko bom vse povz
Minister, vzeli ste mi besede iz ust. V bistvu je tale razprava pred mano pokazala točno to, kar se danes dogaja, eno celotno komedijo in natolcevanje nekih zelo absurdnih in pavšalnih navedb, ki so stvar osebne percepcije, kako vi gledate na Karla Erjavca. Se bom vrnila malo nazaj. Nekaj časa sem danes tudi presedela v pisarni, pa vsakič, ko sem poslušala in slišala predlagatelja, se mi je zdelo, da mi je računalnik mogoče malo zaštekal in da je za dve uri nazaj preskočilo, ker nenehno iste stvari ponavlja. Nenehno. Ni nobenih novih dejstev. Iskreno sem jih pričakovala, ker so me o tem podučili neki starejši politični mački, da po navadi opozicija spiše interpelacijo, ampak da potem na sami seji, ko je interpelacija, pa pride z nečim novim, z nekimi dejstvi, ki jih tukaj pove in naredi res bum. Ampak očitno tudi tega niste sposobni. Seveda da niste sposobni, ker tukaj zadaj ni nobenega mesa in krvi, ki si jo vi tako zelo želite in jo iščete tri tedne in več. Prepričana sem, da ste teren za to začeli pripravljati že veliko prej, in priznam, da sem bila mogoče celo na prvih nekaj sejah Knovsa do določene mere naivna, da Knovsu res gre za to, da pogledamo, ali so obrambno-varnostni sistem oziroma obveščevalne službe storile vse, da ne bi bilo tistih afer, ki so bile s Hrvati in tistimi prisluhi. Ampak se je zelo hitro pokazalo, kakšen je vaš pravi obraz in da nekih iskrenih namenov za to, da se take stvari v prihodnosti v naši državi ne ponovijo, ni in da je vse kaj drugega. Zelo hitro se je tudi pokazalo, da je tarča ena in edina, in to je Karl Erjavec. In ko ste zaključili z arbitražo, ste šli na gospoda Škerbinca in tako naprej. Vprašanje, kam bo ta pot peljala, ker vaš cilj je jasen. Zdaj se bom vrnila nazaj. Kolega Mahnič me je v svojih razpravah neštetokrat omenjal, tudi okoli tega, kdo meni piše stališča. Pišem si jih vedno sama, to vedo vsi moji poslanski kolegi, to vedo tudi vsi strokovni sodelavci in vedo, kako lepo je delati s tako poslanko, ker z njo nimaj
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. V poslanski skupini Socialnih demokratov menimo, da pogoji za glasovanje o zakonu o radioteleviziji v tretji obravnavi niso izpolnjeni. Res je, da smo se <PARTY>, ko smo bili še <PARTY>, zavzemali za spremembo zakonskih določil v zvezi z referendumom, ker smo ugotavljali, da se zlasti takrat, kadar gre za predhodni zakonodajni referendum, ni mogoče izogniti vtisu, da je bil ta institut marsikdaj zlorabljen. Vendar pa dovolite, pobuda za predhodni zakonodajni referendum je sprožena, podpisi so tukaj, vprašanje je zastavljeno, tukaj pa se mi zastavlja neko drugo vprašanje. Sklicevanje na to, da vprašanje ni ustrezno zastavljeno - v enem delu da, v drugem ne - in omemba zakonodajno-pravne službe, da bi dopolnitev vprašanja lahko bila samo redakcijske narave, vsaj kar moj spomin zadeva, ne zdrži. Spomnim se vsaj dveh primerov zahtev ali pobud za referendum, kjer je bila dana predlagateljem možnost za dopolnitev oziroma spremembo vprašanja. To je vsaj referendum o železnicah, če mu tako zelo poenostavljeno rečem, in referendum o trgovini, da ne omenjam vseh drugih, ker bi se dalo to tudi narediti. Zato mislim, da je bila zahteva po tem, da se natančno prouči odgovor zakonodajno-pravne službe, ki je zvezan s tem ali so izpolnjeni pogoji za glasovanje v tretji obravnavi ali ne. Ustrezna večina v tem državnem zboru je odločila drugače, mnenja Socialnih demokratov pa glede izpolnjevanja pogojev ostajajo taki, kot so bili prej; torej menimo še vedno, da pogoji niso izpolnjeni. Hvala.
Postopkovno želim predlagati, da bi opravil Državni zbor razpravo o odgovorih obeh ministrov, pa ne da bi bila pretirano optimistična in verjela, da bo koalicijska večina podprla ta predlog, ampak vseeno je to eden od korakov, s katerim želim opozoriti na to, da je to moj prispevek k urejanju zakonskih vprašanj. Državna volilna komisija je samostojen organ, lahko pa opozarja na slabosti v izvedbi, ker se po novi zakonodaji volitve prvič na tak način opravljajo. Tudi to, da sem bila poleg, ko smo spreminjali zakonodajo, tega nisem izključila v uvodu v svoje vprašanje. To pa ne pomeni, da ne bi mogla slabih rešitev prepoznavati in težiti k odpravljanju le-teh. Poenostavitve so, nič ne rečem, ampak podpis na volilni imenik tudi za nas, ki tu v državi Sloveniji glasujemo, zagotovo ni poenostavitev. Je neke vrste varovalo ali ne vem kaj, kako bi drugače temu lahko rekla. Ampak to zagotovo ni poenostavitev, ker, vsaj prvič, ko se je bilo treba podpisati, veliko ljudi tega ni hotelo narediti. Zdaj nimam podatka ali se jih je več podpisovalo ali ne. Odpira se torej z volilno zakonodajo vrsta vprašanj, vrsta vprašanj, zaradi katerih jaz mislim, da bi bilo dobro, da razpravljamo o njih zdaj, ko smo prvo izkušnjo opravili, ker se nam odpirajo tudi predlogi za elektronske volitve, ker se marsikaj odpira na novo. Zakaj ne bi o tem razpravljali v miru brez podtikanj, brez tistega, da je o kakšnem predlogu treba glasovati, pa četudi je to zgolj prestižne narave? Mislim, da bi bilo nadvse koristno, če bi to opravili. Hvala.
Hvala za besedo, predsednik. Kolegice in kolegi, predstavnik Vlade, lep pozdrav vsem! Jaz sem v tej preiskovalni komisiji sicer sodeloval kot nadomestni član in moram predvsem pohvaliti njenega bivšega predsednika, bivšega kolega – vsaj trenutno bivšega kolega – Jerneja Vrtovca in kolegico Moniko Gregorčič in tudi vse ostale članice in člane in tudi vse ostale, ki so pomagali v strokovnem smislu, da je prišla ta komisija do neke etapne zmage oziroma do vmesnega poročila. To vmesno poročilo je sestavljeno iz treh delov. Prvi del je dostopen javnosti, tako da ga lahko vsa javnost, ki nam sledi, poišče na spletu in si tudi sama brez teh političnih filtrov, kakršni smo poslanci ne glede na politično provenienco, ustvari neko lastno mnenje, nek lastni občutek, kako so stvari tekle in kje niso tekle. Govorimo o nekem zelo visokem znesku, o približno 5 milijardah, nekoliko manj, slabih terjatev, ki so prišle s komercialnih bank bodisi v zasebni bodisi v javni lasti v to slabo banko. Za občutek, to je približno polovica proračuna Republike Slovenije v predkoronačasu, da tako rečem. Tako da ta znesek je izredno velik in s tem denarjem se da marsikaj narediti. A od teh 5 milijard, ki so šle na slabo banko, je bila prenosna vrednost 1,6 milijarde. Torej že z nekim manevrom, da tako rečem, je 3,3 milijarde šlo v nič. Pa dejansko ni šlo v nič, ker ta denar je nekam šel v nekem trenutku, podjetja so ga iz bank na tak ali drugačen način dobila in z njim nekaj naredila, ali kaj ustvarila ali ta kapital prepeljala kam drugam. Ampak to je debata, ki bo, upam da, v tej hiši še sledila v drugi etapi te preiskovalne komisije. Ker prva etapa se je ukvarjala predvsem s postopki prenosa terjatev, drugi del se bo pa dotikal predvsem ustanovitve, delovanja DUTB kot takega in pa upravljanja samih terjatev. Torej, v prvem delu smo se ukvarjali predvsem s postopki prenosa terjatev. Moram reči, da je to izredno zahtevna materija, ker take prakse v Sloveniji še dotlej ni bilo, tudi banke same so
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice, kolegi! Kazenski zakonik je temeljni sistemski akt materialnega kazenskega prava v Republiki Sloveniji. Gre za eno izmed bolj občutljivih pravnih področij, zato morajo biti vse njegove spremembe dobro premišljene in strokovno utemeljene, opravljene na podlagi poglobljenih analiz. Pri spreminjanju kazenske zakonodaje je torej potrebna še posebna previdnost, nikakor to ni prostor za politično mešetarjenje. Pa vendar je v tem predlogu sprememb Kazenskega zakonika, ki ga je pripravila Vlada, nekaj takih določb, ki niso strokovno usklajene oziroma jim stroka enotno nasprotuje. Očitno je torej, da so bile potemtakem te določbe predlagane izključno zaradi nekih zasebnih interesov, v tem primeru interesov aktualne vladajoče oblasti. Potem ko je v Državnem zboru padla novela Zakona o varstvu javnega reda in miru, ki bi uvedla visoke globe za nedostojno vedenje do predstavnikov oblasti, ta vlada ponovno poskuša s spremembo Kazenskega zakonika. Vlada namreč predlaga spremembo načina pregona kaznivega dejanja grožnje, če je bilo to kaznivo dejanje storjeno zoper najvišje predstavnike države ali njihove bližnje. Pregon bi se v tem primeru začel po uradni dolžnosti in ne na predlog oškodovanca. Gre za spremembo, s katero strokovni deležniki niso bili seznanjeni, saj je bila v predlog zakonika dana naknadno. Seveda gre za nedomišljeno in nestrokovno določbo, ki je bila predlagana zaradi trenutne politične situacije, kar je absolutno nedopustno. Podlaga za spremembo zakonodaje bi namreč morala biti statistična analiza podatkov o podanih kazenskih ovadbah s strani visokih predstavnikov države zaradi tovrstnih ravnanj v zadnjih letih in ne zgolj pavšalno navajanje javno znanih primerov. Če citiramo pripombe Vrhovnega državnega tožilstva. Navedena ureditev je problematična tako z vidika ustavnega načela enakosti pred zakonom, saj ni videti vzdržljivega in prepričljivega argumenta, da samo zato, ker nekdo opravlja e
Spoštovani predsedujoči, minister, kolegice in kolegi! Jaz bi želel iz enega drugega vidika predstaviti to temo. Sam sem bil v preteklosti kar dosti vpet, operativno, v koriščenje teh sredstev iz evropske kohezije. Imam tudi veliko izkušenj, dobrih tudi, žal pa tudi negativnih, ki bi jih želel na kratko predstaviti oziroma uvrstiti v tri skupine. In sicer so v prvi skupini težave, ki izvirajo velikokrat iz nerazumskih administrativnih in neživljenjskih razpisnih pogojev, ki ste jih tudi danes omenjali. V drugo skupino, slaba usposobljenost prijaviteljev, to se pravi, da je država v nekem obdobju pomagala, pa premalo, ker če je naš tak velik interes, da bi se več koristili, bi morala biti ta strokovna pomoč večja in boljša. In pa tretjo skupino, informacijski sistem. V tej prvi skupini, bi lahko danes naštel 50 primerov teh vzrokov, ki so bili, ampak se bom dotaknil samo dveh za eno takšno primerjavo. Poglejte, lokalna skupnost se je pred tremi leti prijavila na razpis, cirka 2 milijona, je bila zavrnjena, ker je bil ta elektronska naprava napačna, to se pravi, namesto ključka je bil CD. Danes po treh letih je lokalna skupnost s tožbo dobila in ta sredstva bo naknadno pridobila. Si lahko mislimo, kakšna neumnost, koliko sredstev, koliko stroškov smo v tem času porabili. En drug primer, kjer je bil pa gospodarski subjekt, pa izhaja iz tega, da je bilo podjetje zavrnjeno, ker je v tem obdobju speljalo statusno preoblikovanje, to se pravi iz espeja v deoo, in ga je pač ministrstvo iz tega razloga zavrnilo. Zopet, bom rekel, velika neumnost in tudi s pritožbo naknadno pridobljeno, ampak poglejte, povsod je nastala škoda in dodatni stroški. Samo kot dva takšna vzroka, da vemo, zakaj tukaj zadaj gre, lahko bi jih pa najmanj 50 danes naštel iz tega, ampak nima smisla. Kot smo rekli, ta pomoč, bilo je tudi omenjeno prej, te pisarne, ki so bile, jaz mislim, da je to zelo zelo dobro, da bi imeli usposobljeno pomoč, ki bi lokalnim skupnostim in podjetjem pomagala do teh sredste