EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo, podpredsednica. Še ena od sej populizma, še ena od sej, kako očrniti vlado, kako očrniti stranko <PARTY>, kako skregati ljudi, kako delati razdor v Sloveniji. To je ta seja današnja. To je taka seja, ki vas sploh ne zanima, saj vas nič ni v dvorani. Jaz sem cel dan notri in poslušam te nebuloze, obtoževanja, laži, natolcevanja, polresnice. Skratka, ta seja današnja je takšna, kot bi lisice sklicale sejo, da jim iz kurnike lisice kradejo kure. To je to! Sejo ste sklicali samo iz enega namena, enega razloga: kako skregati ljudi in kako to vlado očrniti. Stranka <PARTY> – ponosni nasledniki Zveze komunistov, jugoslovanske partije; <PARTY> – nič drugega, isto; potem te instant ustanovljene stranke, poimenske, ki se ustanavljajo vsake volitve druga. Ja hudimarja, malo si poglejte nazaj pa se vprašajte, iz kje izhaja ta korupcija pa vse to, o čemer vi danes govorite. Iz partijske ekonomije, ki se je potem prenesla skozi tranzicijo tudi v današnjo Slovenijo! To je to. Plenili ste hiše, trli ste ljudem jajca in lobanje – ja, vaši predhodniki, vi jih nasledujete – poslovali preko davčnih oaz, prali denar, kradli ljudem hiše, vile, naseljevali notri partijske funkcionarje. Predsednik države je govoril o stricih iz ozadja, to se pravi, da nekaj že mora biti na tem. Niste torej pometli pred svojim pragom in sedaj želite vse to, odkar je ta vlada, vse vaše grozne stvari ali pa tiste, ki so jih pred vam počeli, naprtiti tej vladi. Sestajate se: Luka Mesec s Kordešem iz Foruma 21, ki ga je ustanovil, Sluga veselo sestankuje z Veselom, Jože P. Damijan je v času rušenja vlade Janeza Janše naredil posel za 177 tisoč evrov z državno SID banko. Oprali ste ali pa oprali so, pa to podpirate, več kot milijardo denarja na Ljubljanski banki. Žvižgač Gale, ki je prinesel afero ven, na katero se danes opirate, je KPK rekel, da ni kaznivih dejanj, in še kar tumbate in trobite in ponavljate in mediji za vami in delate zgago v Sloveniji. Samo to je vaš cilj. Ta populizem, k
Hvala za besedo, predsednik. Pred nekaj trenutki smo bili priče žalostnemu dejanju v Državnem zboru. Koalicija zanikovalcev pravice do javno izrečene kritike oblasti se je namenila uzakoniti verbalni delikt. Torej namenila se je drastično kaznovati ljudi zaradi izgovorjenih – pazite! – napačnih besed. In to nas mora skrbeti. Zato ni čudno, če se kar sama ponuja primerjava z zloglasnim 133. členom iz prejšnjega režima in sedanjim 7. členom Zakona o varstvu javnega reda in miru, s katerim hoče ta vlada preprosto zastrašiti in utišati kritike oblasti. Oblast ne prenese kritike in bo storila vse, da jo zatre. Dejstvo na podlagi tega, kar koalicija s podporniki danes sprejema, je, da se ta oblast lastnega ljudstva preprosto boji in da je ta ukrep preprosto represiven ukrep. Gre za brutalno omejevanje svobode pod krinko preganjanja pouličnega nasilja. Oblast trdi, da ji je mar za slehernika v tej državi. Ampak seveda ta zakon, tak, kot je, nikakor ne pomeni skrbi za slehernika. 99,9 % vseh primerov, ki bi morali biti sankcionirani po dikciji tega zakona, seveda nikoli ne bo sankcioniranih. Zakaj ne? Ker tam pač ne bodo navzoče uradne osebe. Kje pa bodo navzoče uradne osebe? Ja, povsod tam, kjer se predvideva, da bi se lahko ljudje združevali in kritizirali oblast. In kako bo ravnal policist – zdaj jih notranji minister celo zmerja z mevžami, pred časom jih le z lenuhi – ko bo nekdo zavpil: »Dol z vlado«? Zelo različni kriteriji so, kaj pomeni in koga lahko vznemiri takšen vzklik. To bo v bistvu pravzaprav še podlaga za dodatno šikaniranje in ustrahovanje samih policistov, ki jim bo vodstvo prek oblasti sporočalo, kaj je tisto, kar vznemirja ali razburja to oblast, preprosto, kaj je tisto za 500 evrov in kaj je tisto za jurja. V Poslanski skupini <PARTY> bomo zakonu nasprotovali.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. No, nekajkrat sem se želela javiti k besedi, ampak očitno nisem bila dovolj vidna. Tako bom rekla na začetku – res je, strinjam se s kolegico Tomc. Dejstvo je, da tukaj imamo svoje poglede, navkljub temu, da si izmenjujemo argumente, verjetno to ne bo kaj bistveno pripomoglo k temu, da se mnenja spreminjajo. Pač tako je, nekateri smo prepričani, da je način, kako se ureja začasno in občasno delo, v tem zakonu dobra rešitev. Zakaj menimo, da je dobra rešitev? Zato, ker na eni strani odmerja pravo razmerje med korenčkom in palico, kot temu rečemo. Ob tem, ko se poenotijo kazni za to, da prihaja do kršitve, z ostalimi rešitvami v drugih zakonih, hkrati tudi nekaj dajemo, kajti samo s tem, ko bomo nekaj dali, bomo lahko ljudi spodbudili, da se bodo nehali izogibati temu, da se prijavljajo oziroma izvajajo delo na črno. Občasno in začasno delo je specifično delo. To je delo, kjer ime samo pove, da ga ne rabimo neprestano, ne rabimo ga v ogromni količini ur, ampak je to delo zamejeno za pomoč na domu, točno za določene oblike dela, in je zamejeno tudi v obsegu denarja, ki se lahko za te namene pravzaprav izkoristi. In dejstvo je, da ta dejavnost danes obstaja in ta dejavnost danes obstaja v veliki meri kot oblika dela na črno. Veste, jaz sem to priznala. Jaz gospe, ki je tako socialno ogrožena, ki nima več kot osem ur dela na mesec, ne morem prisiliti, da se prijavi za opravljanje tega dela. Lahko ji samo rečem: "Hvala lepa, z vami se ne bom več pogovarjala." V razpravi pa sem jasno povedala, jaz želim poravnati prispevek zanjo. Jaz želim. To sem povedala v razpravi in sem rekla, da v marsikaterem primeru verjamem, da je oporekanje temu tudi v bistvu sprenevedanje, kajti mi se pokrijemo s kovtrom pa rečemo: "Ne, ne, jaz pa nimam dela na črno," ampak vrednotnice pa ne bi plačali. Zato sem šla zavestno v to, da sem priznala, in še enkrat pravim, to delo bom koristila naprej in vrednotnico plačevala, kajti prepričana sem, da jo bomo z današn
Hvala lepa, predsedujoči. Predlagatelj, to se pravi koalicija in gospod Igor Zorčič predlaga, da se kolesa s pomožnim motorjem uvrščajo v kategorijo motorjev. Ampak ta uvrstitev ni tako nedolžna, kajti s tem se za kolesa uvajajo tehnični pregled, registracija in zavarovanje. Gre za tako imenovane petindvajsetke z maksimalno hitrostjo do 25 kilometrov na uro. V povprečju vozijo ta kolesa s pomožnim motorjem s hitrostjo 15 kilometrov na uro. Sedaj pa se uvaja, da ta kolesa vozimo na tehnični pregled brez strokovne podlage. Koliko prometnih nesreč je bilo s tega naslova, da ta kolesa niso bila tehnično izpravna? Jaz mislim, da gre za človeški faktor v večini, da gre za preveliko hitrost, da gre za nepazljivost in druge elemente, ne pa za tehnično neizpravnost teh koles, ki jih sedaj zakon predpisuje, da jih vozimo na tehnični pregled in uvajamo registracijo. Takšnim postopkom, ki tudi stanejo, v Slovenski demokratski stranki absolutno ne bomo sledili, zato takšnemu predlogu zakona nasprotujemo.
Hvala lepa. Prosim, če lahko predhodno razpravljavko opozorite, da naj ne zavaja gledalcev, nas ne more, in da jo opozorite, da obstaja Zakon o volitvah v Državni zbor, ki natančno določa financiranje strank. Mislim, da tu, v parlamentu, je prostor za »parlare«, govoriti, ampak ne pa lagati. Hvala. Hvala lepa. Moje mnenje je, da vodite to sejo izrazito pristransko. Če mi boste dali pa opomin, bo pač samo še en opomin v nizu, ki sem jih dobila od vas več, kot sem jih dala kot učiteljica in ravnateljica v vsej svoji dolgoletni karieri. Hvala.
Hvala lepa. Danes smo slišali, da kolegica Romana Tomc ni kar tako nekaj. Tudi mag. Alenka Bratušek, predsednica Vlade, ni kar tako nekdo. Jaz sem poslušal njen odgovor in sem bil z odgovorom zadovoljen. Če pa govorimo o pravični in socialni državi, pa moramo vedeti, da je ta padla pred več kot dvajsetimi leti z izbrisom več kot 25 tisoč ljudi. In teptanje človekovih pravic se tukaj v Državnemu zboru nadaljuje. Ne nazadnje je uvertura v simfonijo tega bila napisana z Zujfom. Na žalost tistih, ki so to napisali, in na srečo ljudi, se to ni uresničevalo, kajti Ustavno sodišče je preprečilo nadaljevanje pisanja te simfonije. Zato seveda pri temu početju ne bom sam sodeloval. Z odgovorom mag. Alenke Bratušek sem zadovoljen, zato ne bom podprl tega predloga. Hvala.
Zahvaljujem se za besedo in vas prav lepo pozdravljam. Danes razpravljamo o tretji ustavni spremembi v tem mandatu, hkrati pa je 90. člen Ustave tudi tretji poskus sprememb referendumske zakonodaje v samostojni Sloveniji. Pod predlog sprememb se je v septembru 2012 podpisalo 50 poslank in poslancev. V okviru Ustavne komisije je bila na to temo sklicana javna predstavitev mnenj, imenovana pa je bila tudi strokovna skupina priznanih ustavnih pravnikov, ki so podali mnenja in stališča. Naj se na tem mestu iskreno zahvalim strokovni skupini za opravljeno delo in pregled predloga, ki so ga učinkovito in pa smiselno nadgradili. Strokovna skupina je uvodoma ugotovila, da ureditev zakonodajnega referenduma v 90. členu ni ustrezna, saj je na določenih mestih pomanjkljiva. Tudi pregled strokovne literature s tega področja nam pokaže, da je bilo v preteklosti na to že večkrat opozorjeno. Referendum je pomemben ustavni demokratični institut, zelo pomemben. Preveč pomemben, da bi ga razvrednotili. Namen našega predloga je bil, da iz zakonodajnega referenduma tudi v Sloveniji naredimo korektiv predstavniških demokraciji, ki bi se upravljal v redkih izbranih primerih za najpomembnejša družbena vprašanja. Gre za dvig legitimnosti referenduma in za to, da referendum ohranimo v spremenjeni in pa izboljšani obliki. V javni predstavitvi mnenj je kar nekaj pravnikov opozorilo, da predlagamo nizek oziroma smešno nizek kvorum za veljavnost referenduma. Na drugi strani pa so predstavniki civilnih organizacij izrazili prepričanje, da ubijamo demokracijo. Naša naloga je, da zavrnemo oba očitka. V prvi vrsti je ključno, da referendum dajemo v roke izključno volivcem, saj je predlagano, da razpis referenduma lahko zahteva najmanj 40 tisoč volivcev. Nadalje se predlaga, za katere zakone se referenduma ne more razpisati. V tem delu je najpomembnejše, da je ta določba nedvoumna in jasna. To mora biti cilj pri končnem oblikovanju besedila. Stroka predlaga model zavrnitvenega referenduma. Gre za is
Gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovana državna sekretarka, svetovalci vlade, spoštovane kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov predvidevamo, da so pripravljalci zakona upoštevali potrebne spremembe zakona, ki jih narekujejo problemi, zaznani v primerih davčnih nadzorov, ki so tako splošne ali nepricizne, da omogočajo davčnemu organu različne interpretacije in s tem tudi njihovo različno uporabo v praksi in na kar nas velikokrat opozarjajo prizadeti gospodarski subjekti ter opozorila ustavnega sodišča Republike Slovenije glede pravne varnosti davčnih zavezancev. Z novelo zakona o davku od dobička pravnih oseb po letu 2002 so se uredila zagotavljanje pravne varnosti davčnih zavezancev tako, da so spoštovana ustavna načela in je iz zakona razvidno in predvidljivo, kaj država zahteva od davčnega zavezanca. Druga spoznanja iz obdobja izvajanja sistema davka od dobička pravnih oseb, ki pa so povezana tudi s spoštovanjem, s sproščanjem investicij in koncentracij kapitala, visoka mobilnost kapitala in razvoj novih tehnologij, narekujejo tudi prilagoditve sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb zaradi zaščite davčne osnove. Primerno je prenoviti nekatere že uvedene institute, zlasti definicije zavezanca, poslovne enote, rezidente in podobne. Pri obravnavi navedenega zakona je treba upoštevati tudi zelo pomemben razlog za izdajo novega zakona, to je zaveza Republike Slovenije pri uskladitvi zakonodaje Republike Slovenije s pravnim sistemom Evropske unije. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov menimo, da bi lahko le obravnava celovitega davčnega paketa omogočala smotrne in strokovne ter politično sprejemljive rešitve, saj gre za zahtevno in občutljivo reformo, še posebej, ker naj bi se sprejemale v zadnjem letu, to je v volilnem letu. Vendar nujnost reforme ne more biti vezana na mandat zakonodajnega telesa. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov smo prepričani, da je mo
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister! Dovolite, da začnem v vašem ciničnem in posmehljivem tonu, v slogu, ko pravite, da je interpelacija, citiram: "polna podtikanj, konfuznih obtožb, sprenevedanja, propagandni mehurček, nastala iz zlonamernega razpoloženja piscev in podobno". Jaz bom interpelacijo z veseljem podprla, predvsem, gospod minister, zaradi vašega prispevka k sproščeni Sloveniji in tudi zaradi vsega, kar je ta Vlada na čelu z gospodom Janšo in vami kot polit komisarjem oziroma ministrom za pravilno in Vladi všečno informiranje naredila za uravnoteženo novinarstvo s posebnim poudarkom na kvalitetnejšem programu javne televizije. Danes smo izvedeli, da zakon, o katerem je veliko govora, Zakon o RTV-ju, ni vaš izdelek, pač pa od začetka do konca produkt kolege Grimsa, da pa ste vi zgolj sodelovali pri tem, da ste ga spravili skozi. In tudi danes lahko že med sejo opazujemo, kako minister oziroma kolega Grims neprestano nekaj hodi vam razlagat, očitno rabite stalno nekoga, ki vas podučuje. In moram tudi reči, da poleg tega, kar je omenil kolega Gaber, je laž, bila je laž in več mesecev, mislim, da vsaj dva meseca, sta s poslanskim kolegom Grimsem vesoljno Slovenijo prepričevala, da ta zakon je vaše delo, delo vašega ministrstva, danes smo slišali, da je v celoti produkt gospoda Grimsa. Mislim, da se pokazali, da znate lagati, kadar je potrebno, in takšnih izjav vam lahko danes kar nekaj povemo. Tudi na televiziji ste rekli: "To je izdelek ministrstva in ne nekega posameznika", ki se je danes s tem tu hvalil. Dovolite, da vas spomnim še na nekaj, na ta letak, v katerem ste navedli deset razlogov za to, da bi naj volivke in volivci podprli referendum. Moja trditev je, rekli ste, da ne gre za to, ali je bil pravičen ali nepravičen izid referenduma, strinjam se, referendum je bil takšen kot je bil, toda če je bil dosežen z manipulacijo, potem žal nekaj krivde za to nosite tudi vi. In tu je deset razlog
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. V imenu poslanskih skupin <PARTY>, združene liste, Slovenske ljudske stranke in SKD ter <PARTY>-a bom vložil amandma v tretji obravnavi. Pravkar ga delijo na klopi, zato bi trenutek počakali, da ga vsak dobi na mizo, potem pa ga obrazložimo. Ali pa, če dovolite, da ga kar obrazložim. Lahko Mi smo sprejeli amandma na amandma odbora. Pozneje se je ugotovilo, na nivoju vlade oziroma ministrstva za finance, da amandma na amandma ni bil korekten oziroma ni bil v skladu s tem, o čemer je bilo danes že govora. Zato predlagamo amandma k 2. členu,ki naj bi se glasil: "V primeru vnovčenja poroštva iz prejšnjega člena, se sredstva za izpolnitev poroštvenih obveznosti zagotavljajo iz proračunov Republike Slovenije. Razlika je v tem... "še preberem obrazložitev" - ...glede na dejstvo, da v proračunu Republike Slovenije ni bilo mogoče zagotoviti zadostnih sredstev za financiranje gradnje in vzdrževanja javne železniške infrastrukture, je potrebno, da Slovenske železnice same financirajo izpad sredstev, in sicer z zajetjem pooblastil z državnim poroštvom Razlog za izdajo poroštev je v tem, da država v kreditnem razmerju ne more nastopati kot dolžnik, saj bi se s tem neposredno povečal proračunski deficit, kar ne bi bilo usklajeno s proračunom, ki je pravkar v obravnavi v državnem zboru." Torej, gre za pojasnitev in boljšo, pravilno dikcijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tega zakona ne bom podprl. Jaz, določenim razpravljalcem oziroma, tistim, kateri zagovarjate ta zakon, popolnoma verjamem, da so določeni posamezni primeri, o katerih je vredno razmisliti. So primeri - jasno je povedal tudi gospod Mamić, kolega naš poslanec, kateri bi bilo potrebno pomisiti, da bi se na nek način to rešilo. Prepričan sem, da se to da rešiti. Poglejte, ustavno sodišče ni nikjer predpisalo, da je potrebno to reševati z dvema zakonoma. Mi potrebujemo en zakon, ki bo sistemsko razreševal vsak posamezni problem. Vemo, da je vsled tega, ki gre zdajle v paketu, da se zavzema kompletno vse tisto, ki so med temi, ljudje, ki so v 90% neupravičeni do državljanstva Republike Slovenije. Samo na nekaj bi vas še spomnil. Glejte, verjetno se vsi spomnite polemike takrat, ko so se pridobivala državljanstva. Ko smo bili kritizirani tako pri volilcih, pri naših državljanih, pri Slovencih, ko so ti ljudje dobili državljanstvo za 600 tolarjev. To je tisto, kar je bilo prej omenjeno. Da je bilo to možno dobiti v pravem času. Toda resnično špekulanti, ki jih je bistveno več - osebno jih poznam - pa niso upravičeni do državljanstva Republike Slovenije. Zaradi tega je treba pripraviti zakon, ki bo sistemsko, posamično razreševal določene probleme. Hvala lepa.
Hvala za besedo. En lep pozdrav vsem! Rebalans proračuna je potrebno sprejeti zaradi bistveno spremenjenih okoliščin, ki so bile danes že večkrat naštete. Vsako ministrstvo je z rebalansom proračuna 2019 sredstva pridobilo. Posebej želim izpostaviti le nekatera področja: gospodarstvo, infrastruktura, okolje, kar potrjuje razvojno naravnanost rebalansa, potem sociala, kar potrjuje družbeno in socialno noto, kmetijstvo, ki mu moramo pomagati, da bolje zaživi, in tudi mi vsi na podlagi boljšega stanja v kmetijstvu. Prejšnja vlada, torej vlada Mira Cerarja, je poskrbela za stabilizacijo javnih financ, spodbujanje gospodarske rasti, varovanje obstoječih delovnih mest in spodbujanje novih. Po letih krize in negotovosti se je znova povečala blaginja in kakovost življenja ljudi. Uspešno je zmanjševala javnofinančni dolg in po dolgih letih dosegla javnofinančni presežek. Zdaj ko je krize konec, čeprav nas nekateri že svarijo z novo, je čas, da te dosežke občutijo ljudje v svojih žepih. Pričakovanja naših državljanov in državljank so upravičeno velika. V času, ko imamo visoko gospodarsko rast, ekonomsko ugodno okolje, ko je trg dela v vzponu, ko ima več ljudi delo, ko se brezposelnost niža, je normalno, da so pričakovanja ljudi visoka. Zato je prav, da bo več mladih dobilo štipendije, otroške dodatke, da bo porodniško nadomestilo 100-procentno, da je socialna pomoč za tiste, ki ne zmorejo delati, višja. A pogovarjati se bomo morali tudi o tem, na kakšen način bomo ljudi spodbudili, da je delo vrednota in da je pomembno biti zaposlen. K temu bo lahko prispeval tudi dvig minimalne plače in nadaljnje privabljanje novih investitorjev, kar bo dvignilo tudi plače ostalih zaposlenih. Z letom 2019 so se odpravili praktično vsi varčevalni ukrepi na področju družinskih transferjev in transferjev najranljivejših posameznikov in gospodinjstev. Slovenija s tem ostaja socialna država in tudi država z eno od najbolj ugodnih družinskih politik Evropske unije. Fiskalni svet in nekateri ekonom
Hvala lepa, gospod predsednik. Poslanci in poslanke! Državni svet je v začetku tega meseca odločil, da mora državni zbor Republike Slovenije ponovno odločati o noveli zakona o vojnih veteranih. Za takšno odločitev se je odločil na osnovi naslednjih treh razlogov. Zakon bi moral biti vložen po rednem postopku, saj gre za zelo pomembno vsebino, s katero bi morala biti seznanjena širša zainteresirana javnost. Drugi razlog je bil ta, da se neargumentirano širi krog upravičencev, kar zmanjšuje pomen in vlogo vojnega veterana in zapostavlja vrednote, ki naj bi bile vodilo pri podeljevanju tega statusa dejanskim upravičencem. In zadnji razlog, ki je po mnenju državnega sveta najpomembnejši, je prenehanje veljavnosti zakona o financiranju Zveze borcev NOB Slovenije, saj le-ti ne bodo več imeli zagotovljenih sredstev za svoje delovanje. Predlagana sprememba zakona o vojnih veteranih, o katerem danes ponovno odločamo, je sorazmerno kratek zakon. Površno gledano je razdeljen na tri sklope. Prvi sklop se nanaša na financiranje društev oziroma organizacij vojnih veteranov. Drug sklop širi krog oseb, ki imajo pravico pridobiti status vojnega veterana. Tretji sklop rešuje zaplet pri odmeri pokojnin že znanim vojnim veteranom in novo priznanim upravičencem. Vsem tem bo priznana posebna doba, katera se jim bo štela v delovno dobo. V Novi Sloveniji bi se lahko celo strinjali z mnenjem državnega sveta, ko menijo, da se po noveli tega zakona preveč širi krog opravičencev do pridobitve statusa vojnega veterana vojne za Slovenijo v letu 1991. Po nekaterih ocenah gre za okrog 5 tisoč upravičencev in bati se je predvsem tega, da bi s širitvijo upravičencev po tem zakonu prišlo do razvrednotenja pomena veterana vojne za Slovenijo. Po drugi strani pa se krog upravičencev po tej noveli zakona širi na tiste opravičence, ki so bili iz kakršnihkoli razlogov izpuščeni iz prejšnje novele zakona v letu 1999, pa bi morali glede na kriterije iz sedaj veljavnega zakona ta status že pridobiti. Sedaj ve
Hvala, podpredsednik. Z zanimanjem sem prisluhnil govoru kolega Möderndorferja. Moram reči, da me rahlo bolj skrbi, kot me je na začetku, ker se mi zdi, da je bil v sklepnem delu predstavljen glavni namen te preiskovalne komisije, da se porazdeli odgovornost in da ste vsi nezadovoljni. Približno tako je bilo izrečeno. Ampak ker je bila med samim izvajanjem marsikakšna napaka, bi najprej popravil kolega Möderndorferja, da malo preskakuje od enega govorca do drugega. Jaz nikoli nisem govoril o tem, da naj bo ta preiskovalna komisija namenjena obračunavanju s <PARTY>, tako da mi naj teh besed ne polaga na usta. Se pa strinjam z njim, ko je rekel, da je kolega Pogačnik pripravil dobro poročilo. Na koncu boste ugotovili, da v bistvu vsi poslanci Slovenske demokratske stranke dobro delajo. Ali je zato treba potem ustanoviti drugo preiskovalno komisijo o isti temi, to je zdaj stvar dileme, ampak na koncu koncev, saj pravim, je dobra poslanska skupina, se strinjam. Ampak pri celi zadevi je pa zanimivo, da je bil argument napačen. Želel je prikazati efektivnost ene preiskovalne komisije napram moji preiskovalni komisiji, ampak če se bo kolega Möderndorfer še malce spomnil, bo ugotovil, da o tistem poročilu sploh glasovali niste v Državnem zboru, zato ker ste zavračali to poročilo, glasovanje o tem poročilu s proceduralnimi zapleti. Vi ste bili največja poslanska skupina, vi ste bili predsednik največje poslanske skupine in ste s proceduralnimi zapleti zavračali, da bi to poročilo sploh prišlo v Državni zbor. Si predstavljate? In zdaj to uporabljate kot argument. Mislim, absolutno sprenevedanje. Kar se pa tiče tega, ali bi jaz lahko gospoda Plausteinerja povabil na pričanje ali ne. Bi. Zagotavljam vam, da bi. Kolega Möderndorfer, vi se tu strašansko motite, bom povedal zakaj. O zakonitosti odločajo sodišča, če sodišče odloči, da je nekaj zakonito, je torej zakonito. Ne bo Jani Möderndorfer povedal, da ni zakonito, ampak bo veljalo tisto, kar je reklo sodišče. Zdaj pa pozor. M