EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Zakaj je treba to podpreti? Upam, da boste tudi poslanke in poslanci iz koalicije podprli, ker prihajate iz okolja, iz občin, kjer imajo doma v predalih dobljene sklepe s strani agencije za kmetijske trge na programu 323. Sklepi so, pogodb pa ne morejo podpisati, in jim s strani agencije sporočajo: dajte, pritisnite na svoje poslance in na ministra za kmetijstvo, da bomo lahko te investicije speljali še letos. Odgovarjajo jim, da tega letos ne bo, ker država nima denarja. Ne tega delati, ker boste naredili škodo, ker so ti projekti sofinancirani s strani evropske skupnosti. Obdobje 2007–2013 se zaključuje, in črpanje sredstev iz EU je žal preslabo, tudi zato, ker v obdobju Pahorjeve vlade v letu 2009 v celem letu ni bilo niti enega razpisa. To pa zaradi tega, ker so si takrat med seboj metali žogico pinkponk, kdo bo nosilec nad temi sredstvi, in je takratna državna sekretarka brez vednosti ministra Gjerkeša ali ministra Gasparija klicarila po telefonu evropski skupnosti. Takrat je minister Gjerkeš jasno povedal, da bo vso odgovornost za nečrpanje teh sredstev, kolegica Renata, nosila tudi državna sekretarka, ker si že spraševala, kdo je za to odgovoren. V prejšnjem mandatu sem v imenu Slovenske ljudske stranke nekajkrat postavil vprašanje predsedniku vlade Borutu Pahorju, ki je jasno in glasno povedal, da nosi vso odgovornost. Odgovornost je žal samo politična. Nekateri ste takrat sedeli prav v tisti največji politični stranki, ki je preprečila možnost koriščenja sredstev. Tako kot je naš predsednik stranke Franci Bogovič povedal, v času, ko smo bili na vladi, se je ministrska ekipa sestala vsak teden, pripravila podlago za črpanje evropskih sredstev. Vi to nalogo samo nadaljujte. Zato je nujno treba ta amandma podpreti, in verjamem, da ne boste imeli velikih težav z uskladitvenim amandmajem ob sprejemanju proračuna, ker ste ga morali dati zaradi tega sprejetega amandmaja. Tukaj ne gre za visoko politiko, gre za malo denarja in gre za lokalne skupnosti. Gre za celo
Hvala. Spoštovani, ki še spremljate to sejo! Glede na moj splošen del bi v posebnem delu poudaril dve stvari, in sicer, prvič, me zelo veseli, da je varuhinja podala roko medijem v tem poročilu in svojem govoru, kajti ugotoviti je treba, da takšne institucije delujejo skozi medije. Pritisk, ki ga delajo na družbo in ki ga ustvarjajo na institucije, ki se ne odzivajo, je pritisk skozi medije. In v tem poročilu in v predstavljanju tega poročila gre za to, da se javnost zave pomembnosti tega poročila in zave moči, ki ga takšno poročilo lahko ustvari. Tukaj smo videli, da gre za dostopnost tovrstne tematike do ljudi, še posebej pa dostopnost tovrstne tematike do mladih, skozi nove medijske kanale. Medij se pojavlja kot četrta veja oblasti in lahko pritiska na ostale tri veje oblasti. To jim tudi do neke mere uspeva. Videli smo, da v nekaterih primerih ljudje izkoristijo medije, da izpostavijo svojo problematiko, ta pride do varuhinje ali pa tudi do drugih institucij in tako prihajamo do želenih rezultatov. Seveda moramo biti pa pozorni tudi na drugo stvar, da multinacionalke in ostali lahko obvladujejo medije ter s tem zaustavijo pretok teh informacij. Ljudje se pojavijo kot žrtve multinacionalk ali tudi medijev; in prav na to je opozorjeno v tem poročilu. Kar je pozitivno, je to, da se v Sloveniji začenja pojavljati v nekaterih primerih preiskovalno novinarstvo, ki glede na indice, ki so podani v tem poročilu, povzame tematiko in preiskuje zadeve naprej. Glede na odmevnost potem prihaja do rešitev posameznih primerov, ki so bili posledica kršitve človekovih pravic. In še ključna zadeva, vidimo, da raste obisk internetne strani – to se mi zdi zelo pozitivno – in da je nova oblika, skozi te nove medijske kanale, Facebook in ostale, dostopnosti mladih do teh tematik. Ker zanimanje raste, mislim, da je prihodnost prav na teh področjih. Hvala.
V imenu Poslanske skupine <PARTY>. Seveda tudi mi vedno z veseljem podpremo vse predloge in odločitve, ki lahko izboljšajo status upokojencev. Ta zakon podpiramo zato, ker je v njem predvidena izredna uskladitev pokojnin v 2 %. Ne glede na to pa obžalujemo, da ta državni zbor ni sprejel naše pobude, da bi se po načelu pravičnosti in skladno z načelom solidarnosti našega pokojninskega sistema izredne uskladitve pokojnine zgodile v fiksnem znesku, se pravi v nominalnem znesku. To bi pomenilo, da bi se tisti, ki so zdaj pod pragom revščine in res težko preživijo, kljub temu da so delali celo življenjsko obdobje, počasi premikali nad prag revščine in ne bi potrebovali socialnih transferov, ki so za njih ekstremno ekstremno žaljivi. Koalicija je s tem zakonom, ki ga bomo očitno danes vsi podprli, dokazala, da je mogoče izredno usklajevanje izvesti na kakršenkoli način, celo s spremembo zakona, kadar ni gospodarske rasti, kar je bil vedno smisel izredne uskladitve. Če je možno narediti izredno uskladitev proti sedanji ureditvi tudi, kadar ni gospodarske rasti, jo je mogoče narediti tudi v nominalnem znesku, kar bi bilo veliko veliko pravičnejše. Ne glede na to, zakon bomo v <PARTY> seveda podprli in smo veseli, če bo komu od upokojencev izboljšal življenje. Tistim, ki imajo zelo dobre pokojnine, ga bo pa sploh izboljšal. Hvala.
Najlepša hvala za besedo, spoštovani kolegi, kolegice. Poglejte, najprej se je treba tukaj vprašati o čem vse bi danes lahko govorili. Naslov točke je zelo, zelo razširjen in dobro, da je padlo vse skupaj na odboru. Pa gremo k dejstvu. V povprečje se na naši univerzi vpiše 10 % tujih študentov, ker jih je več kot polovica prihajal iz držav bivše Jugoslavije. V Slovenski nacionalni stranki nas to ne preseneča, kajti tudi k nam kot neizobražena poceni delovna sila prihajajo delavci iz bivše Jugoslavije. Tukaj potem registrirajo podjetje in delajo. Seveda slovenska podjetja pa propadajo, ker ti tujci gredo zelo zelo z nizko ceno na javne razpise in potem seveda dobijo tudi posel. Lepo se sliši, da pridejo k nam študirati študentje, ker so jim všeč lepote Slovenije, jezik, naša kultura, običaji, navade oziroma imajo tukaj daljne korenine. Pa vendar, zelo težko se navadijo naše kulture, kaj šele, da spregovorijo slovensko besedo. Gledano malce naprej to pomeni eno delovno mesto manj za našega državljana oziroma državljanko, če bodo ostali pri nas po koncu študija, hkrati pa naš študent izgubi mesto na fakulteti. Lahko pa je to samo odskočna deska, da nadaljuje pot v Evropsko unijo. Na ljubljanski in na mariborski medicinski fakulteti tujih študentov iz držav zunaj Evropske unije letos niso vpisali zaradi kadrovskih in prostorskih omejitev. S pomočjo nevladnih organizacij so tuji študentje za vpis uspeli s pritožbo. Sindikat Mladi plus je celo fakultetama očital diskriminacijo tujih študentov na podlagi narodnosti. Če se mladi odločijo, da pridejo študirati se morajo zavedati, da to ni brezplačno. Zahtevani mesečni znesek 402,18 evrov ni v nebo vpijajoč. Garancijo za ta znesek pa morajo dati starši, ne eden, oba. Poleg tega pa imajo tudi možnost sprejemati denarna sredstva iz Erasmus plus. Študentje, bodisi naši, bodisi tuji so se že prej delili na podlagi njihovega ekonomskega in socialnega statusa. V preteklosti je bilo veliko prahu, ko so italijanski študentje fizioter
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor je na 15. seji 12. 2. 2020 kot matično delovno telo obravnaval Predlog resolucije o Nacionalnem programu varstva okolja za obdobje 2020–2030, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. V uvodni predstavitvi je predstavnik Ministrstva za okolje in prostor, podobno kot danes, predstavil glavne poudarke obravnavane resolucije. Predstavnik Državnega sveta je izrazil podporo predlogu resolucije, pri čemer pa pričakuje, da bodo sredstva za izvedbo načrtovanih ukrepov dejansko zagotovljena v vsakoletnih državnih proračunih. V razpravi je bilo s strani Poslanske skupine Nova Slovenija izpostavljeno, da je predlog resolucije premalo konkreten; v zvezi s tem pa izpostavljeno področje umeščanja objektov v prostor, kjer bi bilo treba po njihovem mnenju spremeniti zakonodajo in poenostaviti postopke. Posebej je bilo opozorjeno na potencial izkoriščanja geotermalne energije. Največji problem po mnenju Nove Slovenije predstavljajo dolgotrajni birokratski postopki umeščanja objektov za proizvodnjo obnovljivih virov energije v prostor, zato so predlagali zavezo k izboljšanju ukrepov, ki bodo omogočili lažje umeščanje tovrstnih objektov v prostor. Mnenje, da predlog resolucije vsebuje preveč teorije in splošnih usmeritev ter premalo konkretnih ukrepov, so izpostavili tudi v Poslanski skupini <PARTY>. Po posameznih področjih so opozorili zlasti na premalo finančnih sredstev za urejanje vodotokov in nabrežin, počasen napredek na področju sežiganja odpadkov oziroma gradnje sežigalnice, neenakopraven položaj posameznih območij pri pridobivanju subvencij za male kurilne naprave in prenizka sredstva za subvencioniranje vodovodov. V Poslanski skupini <PARTY> menijo, da ima predlog resolucije dobro zastavljena izhodišča in pravilno poda ugotovitev, da bo treba temeljito preoblikovati naš način gospodarjenja. Prav tako definira po njihovem mnenju največ
Spoštovani gospod predsedujoči! Seveda tega zakona nikakor ne morem podpreti, ampak ne samo jaz kot Marijan Pojbič, kot poslanec tega Državnega zbora, predvsem kot podpredsednik Odbora za delo, družino in socialne zadeve. Menim, da je nedopustno, da se s predlogom tega zakona varčuje na račun socialno najšibkejših slojev, mladih družin in upokojencev, ki so za pokojnino pošteno plačevali vso delovno dobo. Varčevanje na račun najšibkejših in najbolj ogroženih slojev je nedopustno. Otroški dodatek, dodatek za veliko družino, denarna nadomestila brezposelnim, invalidnine, sredstva za varstvo duševno in telesno prizadetih, rejnine itd., so socialni transferji, ki se morajo usklajevati. Predvsem pa je nedopustno varčevanje na račun mladih družin. Otroci, vsi vemo, so naše največje bogastvo. Na drugi strani seveda pa nimamo nikakršnih problemov z izbrisanimi, povečanjem sodniških plač. Ravnokar smo slišali od kolega Černača, da v javni upravi povečalo število zaposlenih za 1800 ljudi itn., itn. Res je, da to, kar je moj kolega Černač povedal, da je to narobe svet. Neverjetno in nerazumljivo in nerazumno je od te vladne koalicije, od te vlade, ki vseskozi trdi in govori, da je socialno naravnana, da počenja takšne stvari in sprejema tako zakonodajo, kot jo imamo danes tukaj pred nami. Prepričan sem, da vsak tisti poslanec in poslanka v tem Državnem zboru, ki mu pomeni nekaj socialna država, ki mu pomeni nekaj, tisto, kar je ključno za to, da lahko ljudje vsaj preživijo v tej državi, tega zakona nikakor, nikakor ne more potrditi. Še enkrat trdim: za ta zakon ne bom glasoval.
Hvala za besedo. Spoštovani! Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev glede Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Energetskega zakona. Predlog, ki je bil po besedah predlagatelja, torej Vlade, pripravljen zaradi zamude pri prenosu evropskih direktiv v slovenski pravni red, kar bi lahko povzročilo denarne sankcije, ki bi dnevno znašale od 650 do 36 tisoč evrov dnevno. Ena najbolj odmevnih rešitev, ki jih prinaša predlagani zakon, je možnost prodaje, odsvojitve ali zastave nepremičnin energetskih družb z namenom pridobitve finančnih sredstev na zasebnem finančnem trgu. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev smo imeli pomisleke glede tega, kdo bo nadziral zastavljene objekte, predvsem objekte, ki so v državni lasti, saj gre konec koncev za objekte v vrednosti nekaj 100 milijonov evrov. Zato nas veseli, da smo na matičnem delovnem telesu sprejeli amandma, s katerim smo pustili možnost prodaje, odsvojitve ali zastavitve nepremičnin le tistih energetskih družb, ki imajo zasebne lastnike. Sicer pa predlog prinaša rešitve, ki smo jih kot člani Evropske unije dolžni implementirati v našo zakonodajo. Tako predlog prinaša določila glede organizacije energetike, kjer se distribucija ločuje od tržnega deleža, kar mora država zagotoviti s 3. marcem letos. V predlagano novelo so vnesene tudi določbe o alternativnem reševanju sporov med dobavitelju in potrošniki, ki ga predvideva drugi energetski paket, ter določbe o certificiranju inštalaterjev naprav za izkoriščanje obnovljivih virov energije. Določa se tudi enotna informacijska točka in akcijski načrt za obnovljive vire energije, kar narekuje direktiva o spodbujanju obnovljivih virov energije. V besedilu novele zakona se na podlagi odločbe Ustavnega sodišča vnaša še pravna podlaga za zaračunavanje omrežnine. Brez tega distributerji za priklop na distribucijsko omrežje od letošnjega prvega januarja omrežnine ne bodo več mogli zaračunavati, zato moramo to neustavnost s predlagano novelo odpra
V Sloveniji smo po letu 1995 postavili kar lepo število novih žičniških naprav, kar 28, vendar žal v zadnjih štirih letih samo eno. Naložbe v žičniške naprave pomembno vplivajo na razvoj turistične dejavnosti v krajih, kjer se postavljajo, zato je postavitev novih kapacitet nujno potrebna za izboljšanje celotne turistične ponudbe Slovenije. Rezultati raziskave svetovnega gospodarskega foruma uvrščajo Slovenijo po konkurenčnosti za razvoj turizma na 36. mesto med 140 državami. Pod njo so tudi nekatere druge evropske države, ki Sloveniji konkurirajo pri zimskem turizmu, kot na primer Švica, ki zaseda to prestižno mesto že zadnjih 8 let, Francija, Italija, Avstrija. Turizem se je po ocenah analitikov pri WEF izkazal za razmeroma odpornega na krizo, predvsem v državah v razvoju hitro rastočega srednjega sloja prebivalstva. Zato velja vložiti podporo vsem razvojnim projektom, ki pospešujejo gospodarski razvoj in odpirajo nova delovna mesta. Postopek, ki ga mora bodoči investitor izvesti, da bi lahko gradil žičniške naprave skupaj s koncesijo za gradnjo, je izjemno dolg, potrebne je veliko dokumentacije, dokazovanja, potrpljenja in vse skupaj lahko traja tudi več let. Večina zainteresiranih tujih investitorjev je v preteklosti obupala in izbrala njim prijaznejše okolje. Zato bo z dopolnitvijo drugega odstavka 35. člena omogočeno, da investitor pridobi gradbeno dovoljenje na podlagi veljavne odločbe ali sklepa pristojnega upravne organa o uvedbi postopka razlastitve oziroma potrdila, da je začet postopek za pridobitev služnosti v javno korist. Zakon o graditvi objektov namreč določa, da upravni organ lahko izda gradbeno dovoljenje le, če investitor izkaže pravico graditi. V predlogu amandmaja je zato upoštevana zahteva, da je podlaga za razlastitev prostorski akt, v katerem je mogoča identifikacija nepremičnine v zemljiškem katastru. Predlagana sprememba omogoča razlastitev na podlagi katerega koli prostorskega akta, vendar le, če njegova vsebina omogoča konkretno in določ
Hvala lepa za besedo, predsednica. Dvig plač zaposlenih v domovih za starejše je gotovo prišel nekaj let prepozno z ozirom na delo, ki se opravljajo v domovih in njihova skrb do teh starejših oseb tudi, zaradi delovnih razmerij, v katerem delujejo in tudi zaradi epidemije in covida, ki vemo kaj se je tam dogajalo. Poslušal sem stališča poslanskih skupin in pozdravljam skrb vsem poslanskih skupin za aktivnosti, ki smo jih izvajali, da se dvig plač v domovih za starejše ne sme prenesti na oskrbnine v domovih. Seveda pozdravljam tudi pripravnost in aktivnosti ministra za delo, družino, socialne zadeve in invalide, ki so poiskali ustrezno rešitev, da se dvig plač razliko za dvig plač financira iz Proračuna Republike Slovenije in sicer našli so rešitev, da se to hitro uveljavi skozi Zakon o dolgotrajni oskrbo, o katerem bomo razpravljali in odločali jutri. Upam in verjamem, da bomo jutri tudi, zaradi tega glasovali za Zakon o dolgotrajni oskrbi in bomo omogočili oskrbovancem, da se dvig plač zaposlenih ne bo prenesel na dvig cen v domovih. Potrebno je pa tudi tukaj povedati, da ta Zakon o dolgotrajni oskrbi prinaša še nekaj več, kar morda ne vemo še vsi dobro. V primeru, da bo ta Zakon o dolgotrajni oskrbi sprejet in uveljavljen bodo oskrbovanci tudi imeli nižje stroške bivanja v domovih za ostarele, naj povem primer. Gospod, ki je v domovi za ostarele v Škofja Loki je razvrščen v četrto kategorijo demence, njegova mesečna oskrbnina znaša 900 evrov. V primeru, da bo sprejet in uveljavljen Zakon o dolgotrajni oskrbi se bo strošek za demenco prenesel v sistem dolgotrajne oskrbe in njegova oskrbnina mesečno bo znašala 580 evrov. Skratka, upam in verjamem, da bomo tudi jutri pokazali vse to, kar smo danes govorili in naredili nekaj za naše najstarejše, ki si tudi storitve iz dolgotrajne oskrbe jo potrebujejo in si jo zaslužijo. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Lep dober dan vsem skupaj! Državni zbor je na svoji 3. redni seji v decembru 2018 odredil parlamentarno preiskavo izvajanja programov otroške kardiologije ter nesmotrnih in nezakonitih nabav in pa upravljanja z medicinsko opremo in zdravsvenim materialom. Namen ustanovitve te preiskovalne komisije je bil oblikovanje predlogov za spremembo zakonodaje, da se poda neka ocena in ugotovi dejansko stanje na tem področju in da se ugotovi morebitna politična odgovornost nosilcev javnih funkcij v zdravstvenih ustanovah na sekundarni in na terciarni ravni. V Poslanski skuini Slovenske demokratske stranke smo že vse od leta 2015, ko je bilo javnosti predstavljeno mednarodno poročilo izrednega strokovnega nadzora nad izvajanjem programa otroške srčne kirurgije v UKC Ljubljana opozarjali predvsem Ministrstvo za zdravje na agonijo, ki se dogajala na programu otroške srčne kirurgije. Zakaj pravim agonijo? UKC Ljubljana je bil nekdaj spoštovan center za zdravljenje otrok s prirojenimi srčnimi napakami. Znake ranljivosti je otroška srčna kirurgija začela kazati leta 2004 zaradi odhoda takratnega vodja programa otroške srčne kirurgije, ki je bil v tistem času edini usposobljeni otroški srčni kirurg. V UKC Ljubljana so nato leta 2004 zaposlili otroškega srčnega kirurga iz Bratislave, ki pa je že decembra 2007 zaradi slabih medsebojnih odnosov zapustil UKC Ljubljana. Po odhodu tega češkega kirurga v decembru 2007 je UKC Ljubljana sklenil avtorsko pogodbo z izraelskim kirurgom Michalijem, ki pa ni imel ustrezne licence, to pomeni, da med drugim ni bil zavezan k prevzemanju odgovornosti za svoje delo. To pomeni, da je zdravniško dokumentacijo v zvezi z njegovimi operacijami podpisoval eden od domačih zdravnikov. Naj ob tem spomnim na pričanje dr. Gregoriča, ki živi v Ameriki in tudi dela tam, pred preiskovalno komisijo glede tega podpisovanja. Citiram: »podpisovanje domačega zdravnika pod operativne posege dr. Michalija je za naše pojme v Ameriki kriminalno dejanje«. Jan
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi. Slovenija si lahko le z znanjem tlakuje pot v še boljšo prihodnost. Kot člani Evropske unije smo se zavezali, da si bomo prizadevali postati na znanju temelječa družba. Podprli smo lizbonsko strategijo, katere cilj je postati najbolj konkurenčno gospodarstvo, sedaj je naša dolžnost, da skupaj z drugimi članicami uresničimo idejo o evropskem visokošolskem prostoru, ki ga omogoča bolonjski proces. Upam, da obveznosti nismo sprejeli s figo v žepu. Ne pozabimo, da vključevanje Slovenije v mednarodno sodelovanje na področju visokega šolstva pomeni možnost za ustvarjanje primerljivih študijskih programov in enakovrednih diplom ter tudi doseganje vrhunske kvalitete. Naj poudarim, da smo v Liberalni demokraciji Slovenije, da smo si vrsto let prizadevali za novo Univerzo na Primorskem in leta 2002 tudi uspeli. Zamisel o ustanovitvi je bila podprta z idejo o širjenju in omogočanju novih možnosti za izobraževanje. Verjeli smo in še verjamemo, da je znanje tisto, ki pomeni gospodarski, socialni in kulturni napredek, hkrati pa tudi razvijanje nacionalne identitete. V <PARTY> smo prepričani, da je država odgovorna za zagotavljanje možnosti dobre izobrazbe in usposobljenosti za delo. Le s kakovostnim znanjem lahko uspešno odgovorimo na izzive in tveganja, ki jih s seboj prinašajo globalizacija, razvoj informacijske družbe in vključevanje naše države v integracijske procese. Poslanci v prejšnjem mandatu so najprej podprli ustanovitev primorske univerze, februarja leta 2002, z nacionalnim programom visokega šolstva. Dovolite, da na tem mestu citiram nekaj, tako rekoč zgodovinskih stavkov iz tega dokumenta, citiram: "Nastajanje novih visokošolskih zavodov ne more biti stihijsko, ampak ga mora spremljati skrb za njihovo kakovost. Po letu 1994 se je poleg Ljubljane in Maribora znatno okrepila visokošolska dejavnost na obali in v Novi Gorici. Del te dejavnosti še poteka pod okriljem Univerze v Ljubljani, to sta Fakul
Spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi! Danes v Listi Marjana Šarca predlagamo preprost korak, povsem preprost, in to je, da politika oziroma mi v tej dvorani sebi vzamemo pristojnost imenovanja 16 programskih svetnikov. Da naredimo enkrat za vselej konec kadrovanju, mešetarjenju politike na RTV Slovenija. RTV Slovenija ni le največja medijska hiša v državi, pač pa tudi največji kulturni zavod. Naj vas spomnim, da RTV niso samo Odmevi in Druga jutranja kronika, RTV ni samo Studio ob 17h ali Tarča, RTV je tudi dokumentarni program in sredin film, je tudi Intelekta in sobotna oddaja Hudo, je Infodrom, ki je pomagal reševati s korono prizadeto šolsko leto, pa Ljudje in zemlja, Mostovi, Globus, otroški in mladinski program, športni prenosi, Dobro jutro, Svetovalni servis, Odbito dobiti, klasična in vsa druga glasba, koncerti, Ime tedna, meseca in še in še bi lahko naštevali. Torej, za vsako starost nekaj, za vsak okus nekaj, pa četudi ne služi trgu, služi pa javnosti - služi javnosti. RTV je tam za javnost, je javni servis, ne izvrševalec parcialnih političnih interesov. Javni servis, ki sta mu v minulih tednih, tudi mesecih zrasla tako zaupanje kot poslušanost oziroma gledanost. Zgovorno. Zakaj spremembe zdaj, boste rekli - zato, ker je skrajni čas. Zakaj tega niste storili kot vladna stranka - preprosto zato, ker se v Listi Marjana Šarca v sestavo Programskega sveta RTV nismo vtikali nikoli, niti v sestavo nadzornega sveta nikoli. Članov enostavno nismo predčasno razreševali. Zdaj opazujemo vojno, ki jo zoper medije bije glavna vladna stranka. Njen prvi zasmehuje, zaničuje, deli všečke domala vsem, kar je medijem, zlasti RTV, nenaklonjeno. Dovolj je. Dovolj je te psihoze, naskoka na medije in javni servis, tudi skozi sporočila, da je RTV prispevek odveč, previsok, nepotreben. Ko smo se pripravljali na današnjo razpravo smo ugibali kaj bo tisti glavni argument, da zakona v koaliciji ne boste podprli v prvem branju, da mu mogoče ne boste dali priložnosti. Prišli