EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Poglejte, v prejšnjem mandatu smo sprejemali dva zakona, za katera je bilo rečeno, da ne bo imelo kakšnih posledic, zakon o izbrisanih, kjer je Vlada vztrajno zagovarjala, da ne bo nobenih odškodnin na osnovi tega zakona. Sprejeli smo tudi Zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin, kjer je bilo rečeno, da bo ta ocena, to vrednotenje samo za statistiko, da ne bo osnova za nobeno obdavčitev. Kaj se je zgodilo? Zakon, ki smo ga sprejeli o izbrisanih, je sedaj osnova za velike odškodnine. Ravno tako je Zakon o množičnem vrednotenju sedaj osnova za davek na nepremičnine. Se pravi – kako naj verjamemo? Da preidem k amandmaju; ta amandma bom podprl, ker je država v taki finančni situaciji, da je vsak milijon hudo potreben. Veste, kako smo z amandmajem komaj tri milijone nekako zagotovili v proračunu za gasilce, da na Direkciji za ceste, kjer je bilo vzeto 80 milijonov na vzdrževanju državnih cest, še sedaj ne vedo, kako bodo prišli skozi, ko do sedaj že nekaj let niso imeli denarja za vzdrževanje državnih cest, tako kot bi bilo treba. Toliko, približno 80 milijonov prihranimo, ker je bila pri našem amandmaju ocena 170, na polovico, je dobrih 80 milijonov – pa dajmo to v državnem ceste! Tukaj smo pa darežljivi, ni problema, bomo plačali, imamo denar. Mislim, da tako velikodušni ne smemo biti v situaciji, v kakršni smo, in da je denar, ki ga ponujamo z našim amandmajem, zadosten za poplačilo vseh teh krivic, ki so bile storjene. Ampak vi tega nočete
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Dober večer še enkrat vsem skupaj! Kmalu bo minilo eno leto, ko smo poslušali predstavitev gospoda ministra. In dobro sem si zapomnil, da bodo prednostno obravnavane razvojne osi in obvoznice v državi. Glede na to, da je že kar dolgoletna cokla razvoja na Škofjeloškem tudi sama obvoznica, me zelo zanima, kako je s tem projektom. Gospodu ministru sem že v začetku avgusta postavil tri vprašanja na to temo in sem dobil tudi odgovor. Vendar glede na to, da že sam več kot 30 let spremljam ta projekt, nisem bil zadovoljen z odgovorom, bi mu dal nekaj izhodišč. Predvsem to, da je bila že lansko leto izvedena parcelacija za podetapo 4, kjer je največji problem. Izdana je bila tudi odločba, ki je bila potrjena tudi s strani Ministrstva za okolje in prostor in je bila tudi vpisana v zemljiško knjigo. Na podlagi tega je Upravna enota Škofja Loka izdala odločbo o razlastitvi. Vse je potekalo pravilno, vendar se je pa ustavilo na enem samem kvadratnem metru zemljišča, ki je že bilo v lasti Republike Slovenije oziroma Direkcije Republike Slovenije za ceste. Zanima me dvoje: Ali je to res in zakaj je prišlo do napake ter kdaj bo nadaljevanje del na škofjeloški obvoznici? Želim pa natančen časovni termin. Hvala lepa. Želel bi usten odgovor na naslednji seji.
Gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi in predstavniki vlade. Trošarine so pomemben vir državnega proračuna, zato nam ne more biti vseeno kakšne so, kako se sprejemajo in kako se gibljejo. V poslanski skupini menimo, da je bila obširna razprava na odboru, kjer so pravilno, tako in iz vseh različnih zornih kotov bili prikazani argumenti, ki govorijo zato, da je potrebno ta zakon sprejet oziroma ta predlog, da je ustrezen za to. V naši poslanski skupini delimo mnenje odbora in bomo, kot takega, ta zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Poslanci Poslanske skupine Desus bomo tudi tokrat podprli Sklep o soglasju k Programu dela in finančnemu načrtu Agencije za energijo za prihodnje leto. Tako kot vsako leto je agencija tudi letos pripravila pregleden in jasen program dela in načrte za delo, ki prihaja. Po naši oceni je program zastavljen ambiciozno, iz njega pa so jasno razvidne prioritete ter zastavljeni cilji. Hkrati v programu najdemo kazalnike učinkovitosti, konkretizirane roke, potrebne vire za dosego zastavljenih ciljev in rokov ter tveganja za njihovo realizacijo. Kot je na matičnem delovnem telesu pojasnila direktorica Agencije za energijo bo zaradi Evropskega energetskega zakonodajnega svežnja »Čista energija za vse Evropejce«, ki opredeljuje obveznosti za doseganje ciljev energetske unije in posledično prinaša večje obveznosti, agencija v letu 2020 poleg stalnih nalog izvedla tudi nekaj novih, ki so povezane s pripravo naslednjega regulativnega okvira, ki bo začel veljati v letu 2022. Direktorica je še pojasnila, da pretežni vir prihodkov agencije predstavlja letno nadomestilo sistemskega operaterja, ki je družba ELES, d. o. o., in operaterja prenosnega sistema, ki je družba Plinovodi, d. o. o. Vsi načrtovani prihodki za leto 2020 pa se nanašajo na izvajanje javne službe agencije. Zaradi nenačrtovanega dviga plač javnih uslužbencev v letu 2018 in povečanega obsega dela bo agencija potrebovala več sredstev za poslovanje, zato v letu 2020 načrtuje določen dvig nadomestila obeh operaterjev, ki pa se v omrežnini v letih 2020 in 2021 ne bo odrazil, saj so tarifne postavke za to obdobje že določene. Morebitni vpliv se bo odrazil šele pri določitvi tarifnih postavk omrežnine v regulativnem obdobju od leta 2021 dalje. Delež letnega nadomestila, ki ga operaterji plačajo agenciji, je v njihovih skupnih stroških tako majhen, da je predlagani dvig zanemarljiv. Je pa dvig nujen, če hoče agencija učinkovito izpolniti vse naloge, ki jih nalaga nacionaln
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Lahko rečem, da resnično Ljubo je tisti kandidat, ki v situaciji, v kateri se je znašla država, s temi odstopi in ostalimi stvarmi, da je primeren kandidat. Vidim v njem človeka, ki bo iskal kompromise, ki bo poslušal levo in desno in mislim, da je to pravilna odločitev, da se je odločil, da tudi kandidira za predsednika Državnega zbora. Jaz mu želim pri delu, ki bo resnično težko, veliko uspeha in pa čim manj stresnih situacij, tako da mojo podporo imaš.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Težko je razumeti tistemu, ki živi v zdravem okolju, kaj pomeni živeti in vzgajati otroke na območju, ki je nevarno za zdravo življenje. Najlažje je reči, da zadevo ureja odlok in da bo v rebalansu zagotovljenih tudi nekaj sredstev. Bistvo vsega je to, da je to območje nezdravo za bivanje ljudi in da so potrebne hitre pomoči, da se okolje sanira, še posebej območje šol in otroških vrtcev. Sredstva za sanacije se zmanjšujejo kljub temu, da so rezultati vidni in bi bilo treba nadaljevati vsaj z enakimi sredstvi in trendom sanacije kot doslej. <PARTY> je pred dvema letoma predlagala, da se pri proračunu nameni dodatno en milijon evrov za sanacijo, predvsem okrog vrtcev in šol, ampak je Državni zbor to zavrnil, denar pa namenil cerkvi. Verjamem, da je denarja malo in da so potrebe tudi za druge namene, vendar je treba zmeraj oceniti, kje je treba reševati prednostno in takoj, saj gre za zdravje ljudi, ki že desetletja živijo v nezdravem okolju, kjer je največje koristi črpala predvsem država! Zato je prav, da sedaj država nekaj tudi vrne! Hvala.
Prej je zmanjkalo časa oziroma je bila kolegica na vrsti za razpravo za mano. Še enkrat glede te preiskovalne komisije, ki jo vodite. Če vi ocenjujete, da ste nad preiskovalnimi organi te države, katerim vi tako ali tako niste dolžni ničesar pošiljati, ker oni tako in tako imajo očitno veliko časa in spremljajo te seje, ker nimajo drugega početi v življenju, vam vseeno priporočam, da bo verjetno bistveno bolj koristno in konstruktivno za rešitev tega področja in za odkritje tistih, ki so bili vpleteni v te posle, kot smo že ugotovili ne funkcionarji, ampak fizične osebe, zdravniki, dobavitelji in tako naprej, da te zapisnike vseeno pošiljate tem pristojnim, zato da se bodo ti procesi končno odvili in upam, seveda, da tudi zaključili. Glede vsebine nimam česa dodati, sem že vse povedal prej. Hvala.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Sem pač iz tega območja, vendar ne iz dvojezičnega. Je pa bil podpisan konsenz v zvezi z izgradnjo mursko-soboške knjižnice, med občino Pomurju. Meni bo žal, če bo ta amandma izglasovan, ker ta amandma ruši konsenz vtisa tega sporazuma za izgradnjo knjižnice v Murski Soboti. Jaz vam zatrjujem, da bo občina oziroma občinski svet občine Ljutomer na naslednji seji obravnavan ta sklep in ta sporazum. Verjetno se bo drugače odločil in bo odstopil od tega sporazuma, ki je bil s konsenzom dosežen. Meni je žal, da se pač to dogaja, vendar pa govorim na podlagi madžarkse narodnostne manjšine v občini Moravske Toplice, ki vam je lepo napisala, da ne odstopa od tega sporazuma, ki je bil napisan, da podpirajo matično pokrajinsko študijsko knjižnico v Murski Soboti in ne pristajajo na noben prenos ali koordinacijo le-te kot knjižnico Lendava. To so stvari, ki so tu not zapisane. Stališče madžarske narodnostne samoupravne skupnosti in občinskega sveta je nespremenjeno, ni se možno strinjati s spremembo vloge, ki jo ima pokrajinska študijska knjižnica do oddelkov knjižnic Prosenjakovci in pa v Mutvarjevcih. To pa je na mešanih področjih. Ta področja tudi obiskuje ta avtobus, ki ga ima mursko-soboška knjižnica, in od vasi do vasi toliko - in tolikokrat pripelje to in praktično nudi knjižno bogastvo vsem državljankam in državljanom madžarske in pa slovenske narodnosti. Hvala lepa.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, državni sekretar, kolegice in kolegi, lep pozdrav tudi v mojem imenu! Na začetku bi rada povedala, spoštovani gospod minister, da niste interpelirani zaradi tega, ker ste član te vlade, temveč zaradi tega, ker ste opustili dolžno skrbnost pri svojem delu. Ravno tako kot vaša kolegica, od katere ste prevzeli štafeto, kot ste napisali, ni bila interpelirana, ker je ženska, temveč ker je slaba ministrica. V vsaki normalni, zreli demokratični in pravni državi bi morali biti funkcionarji zgled ostalim državljankam in državljanom. Še posebej minister za pravosodje je tisti, ki bi izmed vseh ministrov moral uživati najvišjo stopnjo zaupanja med ljudmi in vselej ravnati zakonito, pošteno in transparentno, če želite biti nadminister za pravo v okviru vlade in opozarjati na napake in opozarjati na kršitve načela vladavine prava, ker ste vseeno del kolektivnega organa. Minister za pravosodje bi morala biti spoštovana, ugledna, pravno neomadeževana osebnost. Tudi vsa ravnanja ministra, tako tista, ki jih opravlja v sklopu svojega dela, kot tista v njegovem zasebnem življenju bi morala prispevati h krepitvi zaupanja javnosti v njegovo delo in njegovo integriteto. Spoštovani minister, prepričani smo, da vi niste zaupanja vredna oseba. Čeprav ste danes minister za pravosodje, je naravnost abotno in absurdno, da če bi se danes potegovali za kakšno drugo, celo nižje plačano delovno mesto v javnem sektorju, kot je ministrsko, recimo da bi želeli biti uradnik na Ministrstvu za pravosodje, zaposlitve ne bi dobili, ker ne izpolnjujete niti formalnih pogojev, nimate potrdila, ki se zahteva na delovnih mestih v javnem sektorju, torej nimate potrdila o nekaznovanosti oziroma nimate potrdila, da niste trenutno v kazenskem postopku, ker pač ste. Pred kratkim ste rekli, citiram vaše besede: »Vprašanje plačila komunalnega prispevka je moja osebna stvar in ni povezana z ministrskim delom.« Res je tako, tudi komunalnega p
Hvala lepa. Obžalujem, da ni mogoče glasovati o vsaki točki posebej oziroma da ni bilo v proceduri vloženega predloga za to, da 1. točke eventualno ne uvrstimo na dnevni red. Zato bom glasoval proti dnevnemu redu v celoti, in to iz dveh razlogov. Eden je tiste narave, ki se tiče dela državnega zbora, in se mi zdi, da je premalo, da za sklic izredne seje izpolnimo enega od teh formalnih pogojev, da imamo potrebno število podpisov. To lahko pelje v uničujočo prakso dela državnega zbora. Predvsem to ni potrebno, ker je to razprava, ki je odprta dalj časa in ki bi lahko brez večje zadrege počakala do konca meseca februarja. Drugi razlog, zakaj bom glasoval proti, je tudi nezmožnost, da bi lahko preučili vse tisto, kar je odbor naredil na svoji seji v petek. Lahko pa že vnaprej rečem, da obstaja nekaj rešitev, za katere je vnaprej pričakovati, da bodo tako ali drugače končale na ustavnem sodišču. Sam sem proti temu, da državni zbor oziroma politika ustavno sodišče uporablja kot tisto mesto, kjer razrešuje probleme, ki jih ne more sama razrešiti, in s tega vidika se mi zdi to nedopustno ravnanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razprava je žezdavnaj izšla z okvira tega, kar je zapisano, in proti temu pač protestiram. Velja pa povedati, da znotraj vsake razprave pa le velja neko ključno določilo, da je procedura kraljica demokracije, pa če je to komu še kako tečno. In mi se nismo dobro razumeli, ko smo vprašali potem, kdo je podpisan. To sem vprašal šele potem, ko ni bilo nikogar, ki bi zagovarjal, kar je bilo podpisano. Če bi gospod Tanko vzel desetino toliko časa, da pove, kaj je podpisal, kot ga vzame zato, da nas poučuje, kako se moramo
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospe državni sekretarki, poslanke in poslanci ter ostali prisotni v dvorani, dober dan! Naj že v uvodu povem, da v Državljanski listi podpiramo predlog zakona o dopolnitvah Zakona o vodah, ki sicer v ničemer ne posega v veljavno ureditev upravljanja z vodami, temveč je usmerjen le v poenostavitev postopkov izdaje vodnega soglasja in v poenostavitve podeljevanja vodnih pravic. Za pridobitev pravice do rabe vode z neznatnim vplivom, na primer, uvaja enostavnejši postopek z elektronskim evidentiranjem, za izdajo vodnega soglasja pa ne bo več obvezno pridobiti projektnih pogojev. Ker je osnovni cilj novele odprava nekaterih administrativnih ovir v omenjenih postopkih, bo šlo to posledično predvidoma v prid tudi izboljšanju poslovnega okolja ter dviga konkurenčnosti za tiste, ki se pri izvajanju svoje poslovne dejavnosti z omenjenimi postopki srečajo. Oboje, tako razumska odprava administrativnih bremen in ovir ter debirokratizacija kot tudi izboljšanje poslovnega okolja, pa sta zelo pomembni vsebini programa Državljanske liste ter tudi našega političnega manifesta. Če pa upoštevamo še dejstvo, da gre pri noveli tudi za izvedbo popravljalnih ukrepov iz revizijskega poročila Računskega sodišča Republike Slovenije v letih 2009 in 2010, pa je to še dodaten razlog za podporo noveli zakona. Škoda je le sicer, da nam teh sprememb Zakona o vodah zaradi nujnosti postopka in časovne stiske ni uspelo umestiti že v prejšnjo novelo zakona, sprejeto le nekaj mesecev nazaj. Morda na koncu še razmišljanje, da je treba biti pri sprejemanju zakonodaje, ki ureja bistvene življenjske dobrine in naravna bogastva, kot je na primer voda, še posebej previden. Ne pozabimo, da je bila med drugim pred kratkim sprožena pobuda, da se pravica do pitne vode zapiše v ustavo. Kot rečeno, novelo zakona bomo v Državljanski listi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem skupaj zbranim! Z ministrom se vrtimo v začaranem krogu v radiju dveh kilometrov, ko imamo neka vprašanja pa neke težke odgovore oziroma še odgovorov nekaj nimamo. Današnje vprašanje se pa dotika odlagališča za nevarne in strupene odpadke, ki je zaprto. To odlagališče je v preteklosti imelo vsa dovoljenja za obratovanje in je bilo v neki fazi zaprto. To odlagališče leži v ozadju dveh jezer, Velenjskega in Šoštanjskega jezera. Vprašanje tega odlagališča, ali imamo mi ta sredstva, kako se vzdržuje, je to zelo tehtno. Obstajajo neka tveganja, da ta vsebina priteče v jezero, zato bi morali temu več pozornosti posvetiti. Največja težava je pa v tem, da niti nimamo mi dokumentov, kaj vse je na tem odlagališču. Vemo, da so nanj vozili in Gorenje in Tovarna usnja Šoštanj, tudi najbrž Termoelektrarna Šoštanj in še mogoče kateri dejavnik. Znano je tudi tisto dejstvo, 2002, ko se je podirala Tovarna usnja Šoštanj, vsi ti objekti, bazeni, je bila vsa ta gmota pripeljana na to odlagališče. Kontrola nad tem odlagališčem, nad nekim iztekanjem, je pa bolj, bi rekel, vprašljiva. Minister, zanima me: Kakšno je vaše mnenje oziroma vašega ministrstva glede stanja tega odlagališča? Ali je trenutno stanje odlagališča takšno, da niso možni škodljivi vplivi na okolje? Poraja se vprašanje, ker ni nobene dokumentacije: Ali je bilo tudi to odlagališče zaprto v skladu z vsemi tedaj veljavnimi standardi in predpisi? Potem me zanima še nekaj: Ali menite, da je lokacija odlagališče, ki je na samem območju, kjer premogovnik pridobiva premog, primerna v smislu, da v prihodnosti ne more priti do neke ekološke katastrofe? Hvala. Hvala za odgovor, gospod minister. Vi ste tudi povedali eno letnico, da je bilo odlagališče zaprto 1989. leta, če se prav spomnim. Tovarno usnja Šoštanj smo pa podirali 2002. leta, se pravi, odlagališče je bilo že zaprto, pa so se ostanki od predelav vseh teh čevljarskih kož, kjer so tudi težke kovine in elementi, pripeljali na to odlagališče. Se
Spoštovani zbor! Gospa dr. Stanka Setnikar Cankar, ki je predlagana za ministrico za izobraževanje, znanost in šport, se je na prvi nujni seji odbora za izobraževanje, znanost, šport in mladino dne 15. 9. 2014 predstavila članicam in članom odbora ter odgovarjala na njihova vprašanja. Predlagana kandidatka za ministrico je v svoji uvodni predstavitvi izčrpno predstavila svoje preteklo delo in poglede na področje, ki naj bi ga vodila v prihodnje. Povedala je, da se bo trudila za bolj racionalno in s tem za boljše poslovanje ter za namenjanje sredstev v razvoj področja. Na vseh nivojih bo uveljavila kriterije ter zasledovanje ciljev, ki bodo mednarodno primerljivi. Prizadevala si bo za sodelovanje ministrstva z instituti, zavodi in drugimi organizacijami ter za pridobivanje sredstev tudi izven proračuna. Pri osnovnem in srednjem izobraževanju si bo prizadevala za razvoj kakovostnega znanja, nadaljnjo implementacijo izhodišč jezikovne politike, podporo izobraževalni odličnosti, učenje v tehnološko bogatem okolju, zagotavljanje pogojev in spodbude za profesionalni razvoj strokovnih delavcev, zagotavljanje pogojev za vodenje in upravljanje šol v skladu s poslanstvom vzgojno-izobraževalnih ustanov, aktivno izvajanje politike na področju otrok s posebnimi potrebami, uspešno vključevanje Romov in migrantov ter za učinkovitejše uresničevanje nacionalne resolucije na področju izobraževanja odraslih. Pri visokem šolstvu bodo njene prednosti zagotoviti okolje za avtonomno delovanje NAKVIS, sprejeti zakon o visokem šolstvu, povezati različne vire financiranja, pospešiti uvedbo prožnejših oblik študija, spodbujati odprta učna okolja, podpreti profesionalni razvoj visokošolskih delavcev, dvigniti obseg financiranja visokošolske javne službe do leta 2020, povezati raziskovanje in izobraževanje ter povečati mednarodno znanstveno sodelovanje. Na področju raziskovanja pa si bo prizadevala za medresorsko sodelovanje na nacionalni in mednarodni ravni, sprejetje novega zakona o raziskova
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanke in poslanci. Ena redkih stvari, pri katerih smo Slovenci enotni, je vsekakor šport. Pri uspehih naših športnikov pozabimo na ideološke in politične delitve, saj so športniki naši najboljši ambasadorji. S ponosom in slovensko zastavo navijamo zanje. Pa država dovolj pripomore k razvoju športa? Se uspešnim športnikom primerno oddolžimo za njihove uspehe? Po mojem mnenju ne. Hitro pozabimo na obljube, izrečene ob uspehih naših športnikov. Pa tukaj ne mislim na najbolj uspešne športnike in velike klube, ki imajo v veliki meri ustrezno infrastrukturo, dovolj sponzorjev; ampak mislim predvsem na manjša društva, klube in posameznike, ki izhajajo iz manjših sredin in predstavljajo bazo za vrhunske športne uspehe. Več je treba vlagati v rekreativni šport, več je treba narediti za boljše pogoje mlajših selekcij. S potrditvijo predloga Nove Slovenije, ki ga danes obravnavamo, bi spodbudili lokalne podjetnike in obrtnike, da bi imeli večji interes za vlaganje denarja v lokalna društva in klube ter predvsem v lokalno športno infrastrukturo. V Novi Sloveniji smo prepričani, da bi sprejetje našega zakona pomembno doprineslo k razvoju športa pri nas. Slovenski športniki si to gotovo zaslužijo.
Predsednik, podpredsednik, se opravičujem. Vse lepo in prav, vendar samo za javnost, interpelacijo imamo danes proti ministru in bi bilo dobro, da se držimo približno vsaj teme interpelacije, podpredsednik. Ker gospa je govorila o problemih, o knovsih, o sklepih in tako naprej. Na to temo Knovsa, spoštovanja poslovnika, da bi morala imeti v Knovsu večino opozicija, bi bilo dobro, da opravimo eno veliko temo v tem državnem zboru, da bomo vsaj zakonodajo spoštovali. Tako bi te prosil, podpredsednik, da usmerjaš vendarle debato in jo usmerjaš predvsem v interpelacijo. Hvala lepa. Jože, od leta 2004 smo skupaj v Državnem zboru, ne zmoreš, da na tem sedežu enkrat ne odigraš podpredsednika parlamenta, to mi je žal. Hvala lepa.
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala za besedo! Spoštovani gospod minister, cenjene kolegice in kolegi! Naj bom za začetek zelo jasen, da spremembe na teh področjih so nujno, nujno potrebne. Zakon o tujcih in v nadaljevanju Zakon o mednarodni zaščiti, moram reči po svojem osebnem mnenju in tudi po mnenju marsikaterega državljana Republike Slovenije, ne rešujeta večino problemov, na katere so nas opozarjali občanke in občani širom Slovenije. Naj povem, da na tem mestu smo v poslanski skupini, in jaz tudi osebno, po raznih elektronski sporočilih in klicih dobili ogromno sporočil, na katerih področjih bi lahko zadeve izboljšali. Naj že sedaj povem, da v veliki večini se z njihovimi predlogi, katere so nam podali, v Novi Sloveniji – in tudi jaz osebno – strinjamo, ampak moram povedati, da tudi velika večina niso v teh dveh zakonih. Naj tukaj še omenim, pred kratkim smo dobili pismo iz Občine Kranj, župana Občine Kranj. To pismo je bilo zelo dobro argumentirano in zelo artikulirano in moram reči, da njihovo javno pismo gledam kot klic ljudi, to je bilo v pismu, ki se soočajo z velikimi problemi, vendar kljub velikemu trudu so sami težko našli rešitve. Te rešitve, po mojem mnenju, pa morajo priti s strani nas, to se pravi iz države oziroma če drugače artikuliram, tega cenjenega državnega zbora. Na žalost, kot sem že prej omenil, ta dva zakona nista tako obsežna, da bi naslavljala vse te probleme in potrebe. Zato bo za rešitev vseh problemov potrebno odpreti oziroma dopolniti veliko več kot le v teh dveh zakonih, ampak vseeno menim, da ti popravki gredo v pravo smer. Po drugi strani sem zelo zaskrbljen, ker nekaterim v Državnem zboru ustreza nedorečena zakonodaja; zakonodaja, ki ima pravne praznine – po domače, po primorsko bi rekli luknje –, in vsak napor za napredek je že vnaprej obsojan in se jih takoj negativno etiketira z imeni, kot so sporne določbe, prej smo slišali razni podtaknjenci in tako naprej. Preden se bom dotaknil samega zakona o spremembah in dopolnitvah