EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Spoštovani predsedujoči, hvala lepa za besedo. Veliko ljudi se pritožuje nad stanjem v naši državi na socialnih omrežjih in pa tudi še kje drugje, ampak dajmo se na tem mestu nekaj vprašati. Kdo niso večino odgovornosti za nastalo stanje in s tem sploh ne želim prelagati odgovornosti, da bom dovolj jasen. Večino odgovornosti namreč nosijo tisti, ki so leta in leta sedeli v Državnem zboru in ki so leta i leta bili na oblasti. Vse jasno? In ko poslanka Socialnih demokratov Bojana Muršič pravi, pazite, poglejte kaj pravi, da so edina upravna enota Ruše, ki nimajo doma za starejše. Ja, luba Gela, pa kaj ste počeli? V zadnjih 10-ih letih ste večinoma časa vi vodili Ministrstvo za delo, Anja Kopač Mrak in podobno. In kako to počnemo mi? Pod ministrovanjem Janeza Ciglerja Kralja v tem trenutku po celi Sloveniji v 66-ih občinah poteka preko 100 investicij, gradijo se dnevni centri, kratkotrajne namestitve, novi domovi za starejše, obnova domov iz 4-posteljnih v dvoposteljnih oziroma enoposteljno in in tako naprej. In ko je gospa poslanka Bojana Muršič, poslanki Mojci Žnidarič očitala, da je ministrica bila iz <PARTY>-ja oziroma iz njene stranke, bom povedal še tole. Ko sem jaz bil pod prejšnjo Vlado, se pravi vlado Marjana Šarca, na Ministrstvu za delo in sem tam slučajno srečal enega visokega funkcionarja oziroma zaposlenega, na Ministrstvu za delo in sem ga vprašal, sem rekel, »Kaj lahko naredimo dobrega za otroke s posebnimi potrebami?«, mi je ta funkcionar rekel, »Nič«, sem rekel, »Kako nič?«, je rekel, »Ja, bremzajo mi«, sem rekel, »Ja kdo bremza?«, in ta zaposleni mi je rekel, vsi od čistilke do direktorja so <PARTY>-jevci. Vse jasno? Sem bil dosti jasen, kajne in to kar sem povedal zdaj, je čista resnica. In ena stvar, na katero bi rad opozoril, kajne. Vse težave, ki jih dandanes opozicijski poslanci tule opisujete, niso nastale z nastankom te Vlade. Upam, da vam je to jasno. So se pa težave začele reševati z nastankom te Vlade, to pa je tudi jasno. Vi ste vse te tež
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni! <PARTY> podpiramo predlagano spremembo Zakona o finančnih zavarovanjih, ki predvideva postopek notarske prodaje nepremičnin, ki temelji na neposredno izvršljivem notarskem zapisu. V predlogu sprememb je opredeljen postopek notarske prodaje za upniško-dolžniška razmerja, v katerih je vsaj ena stranka kreditna institucija. Notarska prodaja se opravi na zahtevo upnika ob izpolnitvi pogojev, ki so določeni v notarskem zapisu. Postopek notarske prodaje predvideva notarjev poziv dolžnika k plačilu terjatev, ob dolžnikovi pasivnosti pa nadaljevanje postopka z objavo javnega vabila k dajanju ponudb, na podlagi katerih se izbere najugodnejša. Če ponudbe ne presegajo izhodiščne cene, ki znaša 70 % ocenjene vrednosti nepremičnine, lahko hipotekarni upnik prevzame nepremičnino po izhodiščni ceni. Nujnost sprejetja zakona se predlaga tudi zato, ker predlog zakona predvideva uveljavitev rešitev, ki bodo pospešile možnost unovčenja zavarovanj, ki jih imajo kreditne institucije in Družba za upravljanje terjatev bank. Ker je z unovčenjem zavarovanj povezana tudi razpoložljiva likvidnost teh institucij in tudi insolventnost, je bistvenega pomena za njihovo delovanje, da se čim prej vzpostavi sistem, ki bo omogočal učinkovito unovčenje. Z vzpostavitvijo sistema bodo navedene institucije pridobile potrebna likvidna sredstva za upravljanje svoje naloge, kreditiranja gospodarstva, upravljanja slabih terjatev bank, prav tako pa se bodo zmanjšale potrebe za dokapitalizacijo iz državnega proračuna. Zaradi navedena bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla predlog zakona o finančnih zavarovanjih. Hvala.
Hvala lepa. S pristankom na marakeško deklaracijo so se na stežaj odprla vrata vstopa še večjega števila ilegalnih migrantov. Prvi kanal ilegalnih ekonomskih migracij pod krinko legalnosti je uvažanje Šiptarjev v Slovenijo, kar je začel gospod Cerar in njegova vlada. Kako in kakšni so rezultati tega, lahko vidimo po zadnjem zapisu, ko so mladi Kosovarji pretepali celjske dijake, jih izsiljevali, in tako naprej. Drugi kanal ilegalnih ekonomskih migracij, ki so pod krinko legalnosti, pa gre preko univerz, še posebej privatnih, torej študentskih viz, ali preko slamnatih podjetij oziroma delovnih viz. Vse več je podatkov, da tujci z Bližnjega vzhoda, iz Turčije, Pakistana, Indije, ustanavljajo ali kupujejo v Sloveniji podjetja, ki so brez zaposlenih. Ta podjetja imajo samo naslov, je slamnato ali speče podjetje, na zavodu za zaposlovanje pa potem prijavijo potrebe po delavcih, ki govorijo tamkajšnje jezike oziroma, recimo, za kuharja za indijsko kuhinjo, za afganistansko kulinariko in podobno. Ti novi študentje ali delavci odhajajo potem ali naprej na zahod ali pa se zaposlujejo pri nas za minimalno mezdo v raznih skladiščih podjetij, se prijavijo na en naslov za stalno prebivališče, kjer jih je potem na tem naslovu 10, 20, 30 ali več, zaprošajo za socialne pomoči in jo dobijo, potem pa pripeljejo še svoje sorodnike oziroma ženo, ki mogoče niti ni žena, pa otroke, ki mogoče niti niso njihovi otroci, kajti v državah tretjega sveta se da za denar kupiti čisto vse. Stalni naslov jim omogoča tudi volitve na lokalnih volitvah zaenkrat. Sprašujem, gospod premier: Ali se zavedate teh goljufij, ki se dogajajo? Ali se zavedate tega navala tujcev v Slovenijo, ki uničujejo slovensko nacionalno bit, ki se borijo za svoj status in prevzemajo ta status avtohtonim prebivalcem in avtohtonim državljanom? Ali se zavedate, kaj počno zavodi za zaposlovanje in kaj počno socialne službe, ki skrbijo za te ljudi, ne skrbijo pa za lastne državljane? Zanima me: Kakšni bodo ukrepi vaše vlade prot
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni ministrici, minister in vsi ostali prisotni! Danes razpravljamo o zakonu o izvrševanju proračuna. Prav v tej razpravi, sami vidite, da včeraj in tudi danes ni veliko razpravljavcev, saj se nam zdi dejansko brezpredmetno razpravljati o zadevah, ki peljejo iz dneva v dan to državo ali proračun v slabšo situacijo. Moram vam povedati, da javni sektor nikakor ne zmanjšuje stroškov, ampak daje vedno večji pritisk na gospodarstvo. Vsi gospodarski subjekti so tako šibki, da razmišljajo, eni celo že odhajajo iz naše države. V naši državi smo ekstremno sposobni ljudje, ki dejansko znamo samo zviševati davke gospodarstva, molsti tiste ljudi, tisti gospodarski sektor, ki na koncu daje največ. Kdaj bo tega konec? Konec je lahko kar kmalu. Javnega sektorja je iz dneva v dan več, gospodarstva iz dneva v dan manj. Moramo si naliti čistega vina. Imamo najdražjo gorivo, trošarine iz dneva v dan dvigujemo. S tem državni proračun zmanjšujemo, namesto da bi ga poviševali. Ves tranzit, ki gre čez Slovenijo, tukaj pušča samo, če lahko tako rečem v žargonu, svinjarijo, denar pa nosi v druge države. Ne vem, kako ne moremo spregledati teh stvari, da začnemo razmišljati drugače. Pričakoval bi, da bi bili v tem mandatu vsaj na finančnem sektorju bolj sposobni, saj na koncu koncev imamo dva ministra za finance, če lahko tako rečem. Res je, da sta minister za razvoj in minister za finance nekako enaki instituciji, ki bi morali delovati z roko v roki. Res je, da Ministrstvo za razvoj daje gospodarstvu drobtinico ali zrno, po drugi strani pa mu druge institucije z davki iz dneva v dan jemljejo vse več denarja. Moramo vedeti, da se država iz leta v leto bolj zadolžuje in narašča javni dolg. V lanskem letu je dejansko imela država za milijardo 800 milijonov več primanjkljaja, v letošnjem letu se ga načrtuje ravno toliko. Kdaj bomo zajezili odhodke napram prihodkom? Jaz ne vidim nobenega uspešnega gospodarja, ki bi lahko zapravil več, kot pa ustva
Hvala lepa, spoštovani predsednik, spoštovani ministri, ki ste tukaj. Moje vprašanje se nanaša na agresivno davčno planiranje nekaterih držav v Evropi. Na eni strani je pravzaprav dobro, da bo imel minister za finance nekoliko več časa za pripravo tega odgovora. Zanima me: Kakšne bodo spremembe slovenske davčne zakonodaje na podlagi informacij oziroma izsledkov, da nekatere države nudijo davčnim zavezancev oziroma multinacionalkam posebne aranžmaje, kar pomeni, da je davčna stopnja lahko tudi 0,25 %, 0,30 %, kar seveda pomeni davčno konkurenco? Ali gre tukaj za t. i. pošteno ali škodljivo davčno konkurenco, o tem danes ne bom govoril, ker je premalo časa za to. Vendar kakorkoli že, koliko tujega kapitala lahko Slovenija dobi na podlagi tega, kar je možno v nekaterih drugih državah, kar z drugimi besedami pomeni, da se davčni zavezanec z davčno upravo ali nekom v državi dogovori za davčno stopnjo. Ne samo za pravne osebe, zanima me tudi, koliko je takšnih držav, ki to prakticirajo za fizične osebe. Z drugimi besedami, imate znanega športnika, znano umetnico in tako naprej, lahko je tudi znan znanstvenik, recimo Nobelova nagrada za ekonomijo, in ena država mu ponudi rezidentstvo, s tem da se dogovorita za davčno obravnavo te osebe. Tudi to obstaja. In me seveda zanima: Kakšno je stališče ministra za finance do tega? Ali bo Slovenija za to, da bo privabljala tuj kapital, da bo privabljala navsezadnje tudi znane osebe, šla v to? Zanima me: Kakšno je stališče oziroma kaj bo naredil minister Mramor glede sprememb sporazumov o izogibanju dvojne obdavčitve? Namreč tudi po OECD so dejansko ti sporazumi prišli ne v sporazume o izogibanju dvojne obdavčitve, ampak o sporazume o dvojni neobdavčitvi, kar pomeni, da se ne plačuje davek niti tam, kjer je ustvarjen, niti tam, kjer je transferiran, kar pomeni, da je veliko kapitala neobdavčenega. Zaradi tega me tudi zanima: Kakšne so njegove komunikacije s kolegi na Euroskupini iz Nizozemske, Luksemburga, Nemčije? Kaj bo naredil na E
Predlagam, da potrdimo predlog sklepa, da se opravi razprava o odgovoru ministra, gospoda Gantarja. Gre pa za vprašanje dodeljevanja radijskih in televizijskih frekvenc, kjer sem trdil, da na tem področju vlada divji zahod, divje razdeljevanje in mag. Gantar je to pravzaprav tudi potrdil, da se je tako odvijalo v preteklosti in da nima potrebnih vzvodov, da bi lahko to na ustrezen način razreševal. Zato mislim, da je ta razprava potrebna, da bi se na tem področju vendarle vzpostavil red in razdeljevale frekvence tako, kot je treba, na način javnih razpisov. Poleg tega pa je še odprto vprašanje usklajevanja frekvenc z Italijo, kjer ne poteka usklajevanje, kjer je premoč italijanskih distributerjev in se požvižgajo na usklajevanje in na mednarodne standarde. Sicer pa v okviru te razprave bi lahko potem predlagali sklepe, glede na to, da smo zadnjič sprejeli drugačno tolmačenje, da v okviru, v zvezi z 10. točko dnevnega reda, na državnem zboru, da se lahko določena procesna vprašanja pa rešijo in na ta odgovor lahko sprejmemo tudi kakšne sklepe. Najprej je bilo tolmačenje, da v okviru razprave ne moremo nobenega sklepa sprejeti, tokrat bi pa lahko ministru Gantarju pomagali razrešiti ta divji zahod. Agencija za radiofuzijo in telekomunikacijo je svoje sorte tič, ki ne obvladuje tega v zadostni meri, in očitno tudi nad tem nima minister potrebne moči, da bi se vzpostavil red. Pač kapitalski mogotci, ker tukaj so ti kapitalski mogotci, obvladujejo prostor emitiranja teh frekvenc. Mislim, da bi tudi minister Gantar podprl takšen predlog.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci. Predlog zakona o prenosu nalog na pokrajine, ki ga imate danes v splošni obravnavi, torej v prvem branju, je tesno povezan z vsebinskimi zakoni, je pa seveda res, da je bilo ta zakon mogoče pripraviti dokončno potem, ko smo se na nek način dogovorili o vsebinah, ki se prenašajo navzdol, torej z državnega na pokrajinski nivo, in so zapisane v Zakonu o pokrajinah. Ta zakon je bil izjemno zahteven kar zadeva usklajevanj na tej vladni ravni, torej na medresorskih usklajevanjih. In ta zakon je potrebno brati skupaj s sklepom, ki ga je sprejela Vlada o prenosu pristojnosti, finančnih virov - torej govorimo o prenosu 1,2 milijardi evrov na letni ravni navzdol, z državnega nivoja navzdol, posebej poudarjam: nobeni od občin ne jemljemo ničesar. In skupaj s tem prenosom je predviden prenos ustreznih kadrov, torej ni novih zaposlitev, pač pa bodo dosedanje administrativne strukture, ki so v imenu države izvajale pokrajinske naloge, te naloge izvajale na pokrajinski ravni. Kar zadeva ta zakon, z ozirom da se navezuje na prejšnji zakon, je potrebno poudariti to, da s tem zakonom spreminjamo približno 50 področnih zakonov. Zakoni, ki so bili seveda napisani v različnih časovnih obdobjih, tudi njihova struktura je bila nekoliko različna. Zaradi tega je bila priprava tega zakona še toliko bolj zahtevna, vendar je verjetno edini možni način, če želimo sočasno sprejeti zakonodajo, da to naredimo v enem koraku in z enim zakonom. Verjetno ni druge možnosti. Kar se tiče prenosa nalog navzdol, opredeljujemo tri vrste nalog, in sicer tiste, ki se prenašajo v izvirno pristojnost pokrajinam. Mi smo znotraj vseh nalog, ki se opravljajo v javnem sektorju, poiskali vse tiste naloge, ki so tako imenovanega regionalnega oziroma pokrajinskega pomena in jih prenašamo navzdol in te naloge prenašamo v izvirno pristojnost. Potem je velik del nalog, ki so povezane z upravnimi postopki, kjer jih prenašamo v izvrševanje pokrajinam. T
Hvala za besedo in pozdrav vsem. Kot je predsedujoči povedal, gre za skupno vprašanje obema ministrstvoma. Spraševal pa bom o primeru Adria Airways Tehnika. Gre za eno od tistih nesrečnih 15 podjetij, ki so se leta 2013 znašla na seznamu za hitro privatizacijo, in podjetje je bilo prodano poljskemu podjetju. Zgodba je posebej žalostna, ker je Adria Airways Tehnika nekoč veljala za enega od najbolj motiviranih kolektivov v Sloveniji. Pred prodajo so delavci celo oblikovali ponudbo, 4,5-milijonsko, za delavski prevzem, ampak se je takrat uprava <PARTY>H raje odločila, da podjetje za pičlih 100 tisoč evrov več proda poljskemu prevzemniku, ki zdaj s tem podjetjem ravna kot svinja z mehom. Izčrpava, šikanira zaposlene, odpušča, najema agencijske delavce, preklical je kolektivno pogodbo. Skratka vse, kar lahko in na kar smo poslanci Levice opozarjali takrat, je šlo narobe. Zato je moje vprašanje za obe ministrstvi oziroma če grem po vrsti, sledeče. Najprej me zanima: Ali je Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve seznanjeno s primerom in kako bo ukrepalo zaradi odpovedi kolektivne pogodbe, šikaniranja pravic zaposlenih in tako naprej? Ali boste zahtevali revizijo te prodaje? Če malo utemeljim. V kupoprodajni pogodbi naj bi bilo – po informacijah, ki smo jih poslanci Levice takrat dobili – med drugim določeno, da naj bi kolektivna pogodba ostala in naj bi se spoštovala tudi potem, ko je podjetje prodano. Novi lastnik je preko starega direktorja družbe kolektivno pogodbo preklical, z zaposlenimi pa ravna, kot so zadnjič opisovali v članku Mladini, naravnost zastrašujoče. Recimo, zaposlen, ki je enkrat prišel v službo ob 6.25, lahko pa bi šele ob 6.30, je dobil opomin pred odpustitvijo. Nek drug zaposlen, ki je na enemu od sestankov zaposlenih rekel, da so obljube uprave laž, kar je utemeljeno, je dobil navodilo, da mora poslati opravičilo na vse maile in še na oglasno desko, sicer bo odpuščen. Zaradi ene same besede! Tako me zanima, gospa ministrica za finance: Ali
Hvala, podpredsednik. Pozdravljena, državna sekretarka! V Združeni levici se strinjamo z opredelitvijo problema v predlogu. Stanje je zaskrbljujoče predvsem na naslednjih področjih. Ženske, posebno matere samohranilke in ženske, starejše od 60 let, so zelo izpostavljene tveganju revščine. Delitev gospodinjskega dela je še vedno izrazito neenaka, ženske so nesorazmerno obremenjene. Zastopanost žensk na vodilnih položajih v gospodarstvu je daleč od priporočenih 30 %; še bolj zaskrbljujoče pa je, da je zelo malo žensk na vodilnih mestih v javnem sektorju, kjer dejansko kadruje vlada. Naša podpora resoluciji je vsekakor pogojna. Ukrepi so premalo odločni. Očitno je, da vodilnim na ministrstvu, ki je tudi ministrstvo za enake možnosti, primanjkuje tako idej kot politične volje, da bi dejansko nekaj premaknili. Posebno na omenjenih treh področjih, kjer je neenakost najbolj pereča, so ukrepi neoprijemljivi, večinoma stavijo na ozaveščanje, namesto da bi s spremembo zakonodaje spreminjali same družbene odnose. Posebej poudarjam, da so lahko tudi resolucije zelo konkretne, če za to obstaja politična volja. Tudi v tem predlogu imamo na eni strani zelo konkretne spremembe zakona, ponekod pa samo nekakšne marketinške akcije za ozaveščanje. Resolucija recimo predvideva sprejetje novih zakonskih določb v volilni zakonodaji za večjo zastopanost žensk na političnih funkcijah. Govori celo o ukinitvi okrajev. Toda na področju gospodarskih družb in celo javnega sektorja obljublja samo dejavnosti za spodbujanje uravnotežene zastopanosti. Skratka; tam, kjer sta znanje in politična volja, so ukrepi zelo praktični in obvezujoči; kjer pa te volje zaradi različnih interesov, po navadi kapitalskih, ni, je predvideno samo nekakšno ozaveščanje. Naše pobude za odpravo neenakosti se močno razlikujejo od tega, kar je zapisano v resoluciji. Vračam se k omenjenim trem področjem. Ministrstvo se dobro zaveda, da je revščine pri materah samohranilkah dvakrat več kot pri splošni populaciji; pri samskih
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem v dvorani! Želim ustni odgovor. Postavil pa bom vprašanje zaradi tega, ker bo imel minister en mesec časa, da pripravi temeljit odgovor na moje poslansko vprašanje. Ob reorganizaciji dela davčne oziroma finančne uprave leta 2013 je takratni minister za finance dr. Čufer na večkratna poslanska vprašanja naše poslanske skupine glede zapiranja davčnih uradov po Sloveniji zaradi reorganizacije odgovoril, da se bo z vzpostavitvijo davčnih pisarn ohranila prisotnost davčnega organa na vseh področjih na vseh lokacijah v Sloveniji. Ne glede na te zagotovitve takratnega ministra smo v naši poslanski skupini ves čas opozarjali na to, da bodo ob takšnih reorganizacijah, ki ukinjajo oziroma združujejo uprave, krajšo potegnili prav občani in občanke manjših občin. Res je, da vse več ljudi finančne in druge osebne zadeve opravlja preko interneta, vseeno pa je še zelo veliko takih, ki niso vešči spletnega poslovanja oziroma te možnosti niti nimajo. Opozarjali smo tudi na to, da bodo prikrajšani predvsem starejši ljudje, ki so navajeni na obisk in stike z uradniki in tam seveda od davčnih uradnikov želijo dobiti tudi ustrezno pomoč. Da so bila naša opozorila na mestu, kaže zaprtje finančnih pisarn v Ljutomeru, Lendavi in Gornji Radgoni, ki delujejo pod okriljem Finančnega urada Murska Sobota. Zaradi manjšega obiska so pisarne sicer občasno zapirali že prej, tokrat pa naj bi jih odprli, ko bodo zaznali potrebo po večjem obisku. Kakšno bo to zaznavanje po večjem obisku, bi predvsem želel slišati od ministra, da mu na to tudi jaz lahko nekaj sugeriram. Ministra za finance dr. Bertonclja zato sprašujem: Ali sploh lahko na območju omenjenih občin realno pričakujemo odprtje teh pisarn? Ali ministrstvo mogoče razmišlja o trajni ohranitvi omenjenih finančnih pisarn in vzpostavitvi uradovanja vsaj dvakrat na teden? Kakšno je stanje drugje po Sloveniji, koliko finančnih pisarn se je že zaprlo? Hvala.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka. Spoštovane kolegice in kolegi. Jaz bi seveda bil najbolj zadovoljen, če Vlada s tem predlogom zakona sploh ne bi prišla v tem času, ampak če je že prišla, je seveda o njem nekaj povedati in se je treba do njega opredeliti. Če je bila osnovna podmena uveljavljanja zelene politike, potem je pa Vlada povsem udarila mimo. Največji onesnaževalci na slovenskih cestah so zajeti v nekaterih drugih zakonih in bi lahko prišla Vlada z nekaterimi drugimi zakoni, če je hotela slediti temu. Ko sem zadnje dni in tedne prebiral bloge v zvezi s tem, mi je ostal v spominu ali pa nekako najbolj se poistovetim z enim blokom ali pa z enim mnenjem, ki je šlo takole: "Kasno stiže Marko na Kosovo in nikoli ni prepozno. Pa dajmo še politike obdavčiti po teži, višini, starosti, zgovornosti in še čem, da bomo tudi davkoplačevalci imeli kaj od tega." To je poanta tega predloga zakona v tem trenutku. Menim namreč tudi sam, da v tem primeru res ravnamo amatersko, kot je dejal od mojih kolegov pred tremi dnevi, ko je ocenjeval predlog nekega drugega zakona. Vse vlade v svetu, predvsem pa znotraj držav Evropske unije, gledajo na to, kako bodo znižale davke in prispevke ter tako pospešile prodajo in novo gospodarsko rast, mi pa ravnamo prav nasprotno. Druge vlade na tem področju, če govorimo o ekologiji in področju avtomobilske industrije in prodaje, sprejemajo ukrepe subvencioniranja. Pri nakupu novih vozil ter tako pospešuje prodajo in istočasno izrinjajo s cest stara in rabljena vozila, ki nekajkrat bolj onesnažujejo okolje kot nova osebna vozila. Na ta način seveda uveljavljajo tudi en del zelene politike oziroma ekologije. Ta naš predlog pa ima kar nekaj napačnih nastavkov in jaz bom skušal skozi tri, štiri te nastavke to svoje nestrinjanje s tem predlogom argumentirati. Tako kot je sam predlog koncipiran, le-ta se posredno Bom začel drugače. ja, ja, bom začel drugače. Podpiram amandmaje, ki jih vložila <PARTY>, ker vsaj m
Spoštovana podpredsednica! Tudi sama bi želela, glede na to, da je minister za obrambo odsoten, odgovor na moje postavljeno vprašanje na prihodnji seji Državnega zbora. Dovolite mi, da kljub vsemu zdaj predstavim svoje vprašanje. Spoštovani minister za obrambo! Vaš predhodnik, gospod Hojs, je med mnogimi odličnimi ukrepi v času vlade Janeza Janše sprejel odločitev, da se delo manjših regijskih centrov v nočnem času prenese na večje regijske centre za obveščanje. Pri tem je večkrat argumentirano članom Odbora za obrambo Državnega zbora pojasnil, da se odzivni čas intervencijskih ekip ni podaljšal in da strokovno delo operativcev ni bilo zmanjšano. Tem argumentom žal takratni opozicijski poslanci, predvsem iz vrst Poslanske skupine <PARTY>, niso prisluhnili in večkrat izpostavili, da je takšen način dela regijskih centrov nesprejemljivo. Naj spomnim v Upravi za zaščito in reševanje je organiziran Center za obveščanje Republike Slovenije, v okviru izpostav za obrambo pa je organizirano 13 regijskih centrov za obveščanje. Koalicijske poslanke in poslanci smo predlagali celo zmanjšanje števila regijskih centrov, s čimer bi zagotovili boljšo tehnično opremljenost centrov, povezano s tem pa tudi višjo strokovnost zaposlenih. Spoštovani minister, glede na to, da ste se – vsaj glede na objave v medijih – dobro seznanili z delom notranjih organizacijskih enot ministrstva, upam, da tudi organov v sestavi ministrstva, prosim, da mi odgovorite na naslednje vprašanje: Ali nameravate vrniti organiziranost regijskih centrov za obveščanje na organizacijsko strukturo pred časom ministrovanja gospoda Hojsa? Oziroma: Ali ste morda naročili analizo delovanja regijskih centrov za obveščanje po uveljavitvi nove organiziranosti? Hvala za vaš odgovor.
Hvala za besedo. Kolegom, ki so specialisti za teorijo zarote, ki vidijo nadaljnji razvoj, ki imajo v sebi nekaj preroškega in vsem tistim, ki težko kar koli povedo, ne da bi lagali, se zahvaljujem za tri karakteristike obstoječega sistema, ki so jih večkrat poudarili. Če povzamem, najbolj sistematična je bila kolegica Jerajeva Ne, saj ne bom, saj bom samo naštel, zaradi česar bom jaz glasoval. Slabosti sistema, ki je bil uveljavljen v lanskem letu, so: več nagrad mimo tarife, manj pravne varnosti in manj zastopanja po uradni dolžnosti. Vlada je šla zoper to intervenirati. Drugo, zaradi česar bom glasoval, zaradi tega, ker se tukaj laže o zastopanju po uradni dolžnosti. Če kolega Černač slučajno pozna Če kateri koli poslanec, tudi ta, ki se je zdaj oglasil pozna primere, ko bi bilo to treba zastopati po uradni dolžnosti, naj kar pove, ker ta je zmeraj potreben v kazenskih postopkih, kjer gre za zelo resne stvari. Samo v tem primeru te poznavalce drži tudi prijavitvena dolžnost in naj jo uveljavijo. In tretje, zaradi česar bom glasoval, zaradi tega, ker se laže tudi o pravni naravi tega zakona. Če daje minister soglasje, je s tem Vlada naložila njemu posebno odgovornost, da skrbi za primerne tarife, sicer zadane sankcija njega, ne pa, da bo cel Državni zbor, ta zbor strokovnjakov za postavljanje cen, postavljal neke cene. Počasi bi bilo uporabe laži tudi pri tistih, ki so prvi črtali ime socialni iz svojega imena