EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Pozdrav vsem! Tako kot kolega Kumer se tudi jaz prvič oglašam v zvezi z vsebino družinskega zakonika. Na razpravo, ki jo poslušam, predvsem pa na veliko agresivnost posameznikov ali tudi mreže, ki nas zaposlujejo že kar nekaj dni, ali pred vsako obravnavo, ko je bil družinski zakonik obravnavan na naših odborih, moram reči, da, seveda govorim pa iz svoje lastne izkušnje, da amandmaja Slovenske demokratske stranke sploh ne morem podpreti: da življenjska skupnost ženske in moškega, se pravi zakonska skupnost je življenjska skupnost ženske in moškega in tako naprej. Sama sem odraščala z materjo, še danes se ljubiva, se imava zelo radi in ena brez druge ne moreva. In noben ne bo rekel, da je potem družina obveznost treh ljudi, dveh odraslih in enega otroka, kajti družina pomeni resnično ugodje in samospoštovanje do vzgoje, do prostosti, do odgovornosti otroka, da odraste v samozavestnega človeka. V enem izmed pisem, v poplavi <PARTY>-ov, kjer govorijo tudi o tem, da si samo v klasični družini lahko pridobiš samozavest; jaz mislim, da sem dovolj samozavestna zaradi ljubezni, zaradi odgovornosti in zaradi nesprenevedanja v svojem okolju, v svoji družini, z mojo materjo, ki sem jo imela v tem otroštvu. Ko je kolega Luka pred menoj ravnokar govoril tudi o prepovedi; ne vem, kako lahko nekateri poslanci s tako lahkoto kar posplošujete na to slovensko prebivalstvo dveh milijonov, kar v množini govorite. Ampak danes v tej Sloveniji imamo primere, ko otrocio živijo skupaj z istospolnimi partnerji, ko so otroci še vedno zanemarjeni v družini, pretepeni, da nimajo osnovnih pogojev, da bi lahko imeli spoštovanje v svojem lastnem okolju, v družini, spoštovanje s strani očeta in spoštovanje s strani matere, da je kakšno drugo okolje tisto, ki vpliva na tega otroka, da si ne more pridobiti niti samospoštovanja niti samoodgovornosti. In ko govorimo o družinskem zakonu – kako se znamo poslanci zatirati in kako širite to negativno misel, k
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Ko poslušaš to razpravo, je težko ugotavljati to, da, recimo, eno območje odloča o drugem območju. To je težko reči. Jaz vedno pravim, naj bo park narodni ali naj bo park regijski, v glavnem ne sme onemogočati gospodarske dejavnosti za te prebivalce, ki v tem področju živijo. To je prvo, kar bi morali upoštevati kot poslanci tega državnega zbora, in mislim, da je na teh petih območjih prav gotovo vse tukaj notri napisano v 4. členu, kaj bi naj se na teh območjih obravnavalo. Strinjam se tudi, da se upošteva volja ljudi, seveda bo potrebno stvari popolnoma razčistiti, da ne bi bilo dilem z ene in druge strani. In to so stvari, ki bi se jih morali predvsem držati. Težko je odločati, jaz še enkrat rečem, recimo, da bi jaz iz Pomurja odločal o Triglavskem narodnem parku. Tistih glavnih stvari se absolutno držim, kar se tiče teh naravovarstvenih ekosistemov, razvoja ekosistemov, naravnim procesov brez človeških negovanj in vzdrževanj in drugih posegov, to so stvari,o katerih se moramo pogovarjati kot za skupen pomen Slovenije, ker mislim, da Triglavski park je eno od področij, za katerega bi se mogli vsi zavzemati, vendar naj bo življenjski. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem, da gre za organiziran nabor, se strinjam. Tudi s tem, da številka 75 verjetno ni ravno zelo velika, se lahko strinjam, če mislimo to delo resno opravljati. Največja težava, ki pa je, je razmerje, ki je določeno v tej komisiji. Razmerje, ki govori o tem, da je samo ena tretjina predstavnikov nevladnih organizacij, to seveda pomeni, tako kot sem slišal in verjetno pravilno razumel, da bodo senati sestavljeni iz treh članov in eden od teh bo predstavnik civilne družbe. Predlagam, da damo besedo gospodu z ministrstva, da nam zadevo pojasni, ker lahko, da ne razumem pravilno. Ampak glede na število, ki je določeno, in glede na to, da jih je 25, da jih je ravno ena tretjina, je prisotna bojazen, da bo izmed treh, ki bodo odločali, eden tisti, ki bo predstavnik te civilne družbe. To je pač neke vrste logično sklepanje. In če so trije, je rezultat glasovanja približno znan. Hvala lepa ministrica za odgovor. Natančno to sem govoril pred tem. To je potrditev tistega, kar sem ugibal pred tem, ko sem govoril in moj strah je ostal upravičen.
Lepo pozdravljeni! Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino je na 34. nujni seji 10. decembra letos obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o elektronskih komunikacijah, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 74. redni seji, dne 6. decembra 2013, sklenil, da se predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o elektronskih komunikacijah obravnava po nujen postopku. Zakonodajno-pravna služba je predloženi zakon proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika in k njemu ni imela pripomb. V poslovniškem roku je amandma vložila Poslanska skupina <PARTY> k 1. členu, predlagan in sprejet pa je bil tudi predlog za amandma odbora. Državni sekretar na ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport Aljuš Pertinač je povedal, da je potrebno predlog zakona sprejeti po nujen postopku zato, da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države. Časovni načrt dela Agencije za komunikacijska omrežja in storitve Republike Slovenije namreč predvideva izdajo sklepa o uvedbi enotnega javnega razpisa za podelitev radijskih frekvenc v pasovih 800, 900, 1800, 2100 in 2600 megahercov z uporabo instituta javne dražbe 13. 12. 2012, zaradi česar je potrebna čimprejšnja uveljavitev predlaganih zakonskih sprememb. Pojasnjuje, da Republiki Sloveniji zaradi zamud pri podelitvi radijskih frekvenc v 800 megaherčnem pasu, ki bi morale biti v skladu z zahtevami Sklepa št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra podeljene najpozneje do konca leta 2012. Grozijo nam postopki Evropske unije, ki bi se lahko končali tudi z denarno kaznijo za Slovenijo. Čimprejšnja podelitev radijskih frekvenc je potrebna tudi zaradi potrebne gradnje omrežja 4G, kar bo omogočilo zagon novega investicijskega cikla. Menijo še, da se je v okviru priprav na enotni javni razpis za podelitev prej omenjenih radijs
Hvala lepa. Ni običajno, da se vlada oglaša ob ratifikacijah, vendar se mi zdi obravnava tega dokumenta vseeno tako pomembna, da bi vam rad povedal nekaj uvodnih besed. Kjotski protokol predstavlja prvi konkretni korak k doseganju cilja ustalitve koncentracije toplogrednih plinov na taki ravni, ki bo preprečila nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem. Kaj se nam namreč dogaja? V zadnjih stotih letih je to posebej opazno. Količina toplogrednih plinov, med katerimi je najpomembnejši ogljikov dioksid, drugi najpomembnejši pa meta in potem je še nekaj drugih toplogrednih plinov, kot so dušikov oksid, floriran ogljikov vodik in tako naprej, vsi ti plini, ki jih je vsak dan več, zaradi kurjenja fosilnih goriv, nafte, premoga in tako naprej odhajajo v ozračje. Okoli Zemlje počasi delajo nek sloj, ki preprečuje ohlajanjeZemlje; torej oddajanje toplote, ki od sonca pride na Zemljo. Zaradi tega se pravzaprav dela nek efekt tople grede. Ta efekt povzroča taljenje ledenikov na severnem in južnem tečaju, ta efekt sproža spremembe oceanskih tokov in povzroča posledično vse druge klimatske spremembe, katerim smo priče, tudi sušam, na primer, v zadnjih letih v Sloveniji, manjšim snežnim padavinam, če govorimo o Sloveniji, in pa dvigovanju gladine morja, ki grozi, da bo cele države, cele nacije poplavilo oziroma jih pregnalo na kakšna druga območja, ki so višja od bodoče gladine morja. Zato je treba nekaj storiti. Ta "nekaj" pomeni ustaviti ali zmanjšati obstoječo emisijo toplogrednih plinov s koordinirano svetovno akcijo. Zato so se vse države v okviru Združenih narodov že leta 1995 oziroma že leta 1992 v Rio de Janeiru zavezale k okvirni konvenciji o spremembi podnebja. Slovenija je to konvencijo ratificirala leta 1995. No, na podlagi te konvencije pa se je potem svetovna skupnost pogovarjala o izvedbi, in ta izvedba je zapisanav kjiotskem protokolu. Protokol je bil sklenjen leta 1997 v Kjiotu na Japonskem, Slovenija ga je podpisala koncem leta 1998, ni pa še začel veljati
Hvala za besedo. Spoštovani gospod minister, predstavniki vlade, poslanke in poslanci! Uvodoma moram dejansko povedati, da je omenjena razprava pozna. Morali bi jo opraviti že v sredini meseca aprila. Namreč za nami je že 12 dni v okviru Evropske unije. In seveda s tem dokumentom se soočamo že po magičnem 1. maju. Poleg tega pa se pridružujem že predhodnikom v razpravi, da je pa sam dokument o prioritetah Slovenije na področju Evropske unije in seveda tudi o prednostnih nalogah v letu 2004 bistveno presplošen dokument in da bi dejansko pred sabo morali imeti tako imenovani akcijski načrt in seveda tudi jasna stališča, ki naj bi jih do pomembnih vprašanj na področju Evropske unije tudi zastopala naša država oziroma njeni predstavniki. Seveda ti dokumenti, ki pa so pred nami, pa so bistveno bolj splošni in seveda dajejo dejansko tudi našim predstavnikom lahko pri zastopanju teh stališč bistveno bolj proste roke, glede tudi trenutnih razmer, ki se bodo odvijale v Evropski uniji. Zato menim, da je to slabo. Slabo je tudi to, da si predsednik vlade ni vzel toliko časa, da bi po svojem uvodnem referatu lahko seveda tudi vsaj prisluhnil stališčem poslanskih skupin. Že to bi bil en korak naprej k temu, da se tudi približamo standardom, ki dejansko veljajo v Evropski uniji. Namreč kjer dejansko, tako kot je bilo že rečeno, tako predsednik komisije kakor tudi premieri v posameznih državah bistveno več časa posvetijo za tudi poslušanje poslank in poslancev v parlamentu. In tema zastopanj in prednostni cilji naše države v Evropski uniji je tema, ki bi ji bilo potrebno posvetiti bistveno več časa. Sedaj pa mogoče h konkretnim vprašanjem. O evropski ustavi je bilo že marsikaj govora tu v parlamentu, seveda ob samih pogajanjih. Vemo, da so na zadnjem vrhu konec lanskega leta ta pogajanja propadla. Se obeta nov poskus v letošnjem juniju, da za popravni izpit, da seveda Evropska unija končno dobi tudi evropsko ustavo, kar je seveda nujno potrebno. Vendar, ko prebiramo te dokumente,
Hvala. Pravzaprav je bilo danes in na preteklih petih podobnih sejah povedano že marsikaj. In danes gre pravzaprav samo za to ali pustimo vladni strani možnost, da izpolni svojo obljubo brez fige v žepu, ali ne. Zato bomo danes, čeprav smo proti predlaganemu zakonu v takšni obliki kot je, bili vzdržani. Ne bomo mu nasprotovali v prvem branju. Zakon bomo spustili skozi v drugo branje in na odbor, kjer bomo zagotovo še enkrat poslušali vse, kar smo poslušali že šestič danes, ampak gre predvsem za to, da damo vladni strani možnost, da izpolni svojo obljubo. Hvala.
Hvala, gospod podpredsednik. Tudi sam sem pričakoval, ko je kolega Cvikl vzel besedo, da bo obrazložil ali nas strokovno prepričal, zakaj je primerneje, da se ne zajema z davkom na dohodek 40 panjev, ampak se jih zajema nad 45. Ne razumem pa njegovega razmišljanja pri tem amandmaju k 1. členu in pozivu, ki vam ga je dal, da se pozove zakonodajno-pravna služba državnega zbora, da se opredeli o vsebini zakona, tu je imela stavek na odboru za finance, ko se je to obravnavalo, in ta isti predlog je bil s strani kolega Cvikla tudi posredovan. Sedaj konkretno k amandmaju. Tako kot sem v predstavitvi stališča poslanske skupine Slovenske ljudske stranke povedal, da je v tem času spreminjanja zakona o dohodnini bilo veliko takih in drugačnih intervencij tudi glede obdavčevanja oziroma neobdavčevanja določenega števila čebeljih panjev, je bilo kar nekaj telefonov, dopisov, pisanj tudi s strani čebelarske zveze, posameznih čebelarjev tudi ob povečanju števila panjev, tudi o znižanju davčne osnove, ki je sedaj v zakon zapisana v višini 5.000. To je davčna osnova, po kateri se bo glede na davčno stopnjo odmeril bodisi po prvi ali drugi davčni stopnji davek. Se pravi, od 41 panja bo približno davka nekoga, ki bo imel kar lep dohodek, za eno vazo medu. Glede na pomembnost čebel, kot so povedali kolegi in kolegica, ne samo gospodarstvo, proizvodnja medu in ostalih čebelarskih proizvodov, je tista druga vloga čebele v našem prostoru toliko pomembna, da taka rešitev v največji možni meri, tudi kot kompromis, pričakovanja in želja posameznikov, in zato osebno ne bom podprl amandmaja, ker bi lahko na palce rekel, zakaj ne bi 50 ali 60 panjev bilo neobdavčenih, in šele nad to številko z neko davčno osnovo obdavčevali čebelje panje.
Hvala za besedo. Saj ne bo se svet podrl, če bomo še eno zadevo s pomanjkljivostjo sprejeli. Priznam. Smo navajeni ob vsem tem mnogih pomanjkljivosti, zaradi tega se pač tudi zdravstvena zakonodaja v tem mandatu neprestano spreminja, dopolnjuje, spreminja, dopolnjuje. Pa vendar, zakon pravi, da minister izda seznam poklicev, za katere je potrebna licenca in register. Gospod minister, to ni enostavna zadeva. Nekemu poklicu dati licenco, to se pravi dovoljenje za delo z omejenim rokom sedem let, ko bo moral to obnavljati, in sicer poleg tega tudi vodenje registra, to so za poklic sicer potrebne zadeve, vendar zelo zahtevne. In prepustiti ministru, da določi, za katere poklice se zahteva tako rekoč nova diploma, drugačna diploma, diploma za določen čas in vodenje registra, en poseben režim obravnave določenega poklica. To prepustiti v prosto presojo ministru. Gospod minister, se gremo stavit za tri steklenice šampanjca, da bo to padlo na ustavnem sodišču. Kajti ustavno sodišče je že nekajkrat reklo, kako se k tej stvari pristopa. In mi ne želimo nič drugega, kot izogniti se tej nevarnosti, temu nesmislu, kajti mi nimamo fige v žepu inželimo kratko malo tiste poklice navesti. Če vi menite, da vsi poklici ne sodijo sem, da je treba vnesti še kakšen drug poklic, še vedno se to v tretji obravnavi lahko dopolni, ampak mi menimo, da to v sedanjem trenutku, kar pomeni plus, minus deset let, zadostuje kompleten seznam poklicev, ki sodijo na takšen nivo obravnave. Samo zaradi tega smo predlagali amandma.
Hvala. Glede na že sorazmerno burno zadnjo razpravo, dovolite, da vam zaželim dobro jutro. Zdi se mi, da bi bil čas, da se vsi v tej dvorani zares zbudimo ob tej za Črno goro sorazmerno zgodnji jutranji uri, ampak smo v Sloveniji, v Evropski uniji in predlagam, da se tudi pogovarjamo na tak način. Zdaj namreč večina tega, kar ste trdili oziroma kar sploh postavljate kot izhodišče svojih trditev, vsi od ministra navzdol, je blago rečeno, vsaj pod vprašanjem, če to postavimo v luč nekaterih javno objavljenih člankov v nekaterih najbolj branih javnih glasilih v zadnjem obdobju. Pa pojdimo po vrsti. Najprej, kako je s to silno javnostjo teh podatkov, o kateri vsi zatrjujete, da obstaja in da je vsakomur dosegljiva. Poglejmo, kako je bilo s tem v resnici v konkretnem primeru novinarja, ki je o tem objavil en zelo poučen članek. "Tajna letna poročila. Sindikati o poslovanju poročajo z letnimi poročili AJPES-u in Dursu, a teh v bazi AJPES-a ni, sindikati pa jih ne objavijo niti na svojih spletnih straneh. Sindikati so pravne osebe zasebnega prava, zato letna poročila niso nikoli javno objavljena, so na vprašanja, kje najdemo letna poročila sindikatov, pojasnili na AJPES-u." Zanimivo, kako pa gre to skupaj s tem, kar ste vi tukaj govorili?! In temu novinarju očitno ni uspelo pridobiti teh poročil. To zelo jasno sledi iz članka. Ampak, če dvomite v tega novinarja, gospe in gospodje, dovolite, da vam preberem, kaj pravi Nataša Pirc Musar, informacijska pooblaščenka, na katero se sami tako radi in tolikokrat sklicujete in zagotavljate, da so njena mnenja izjemno strokovna in utemeljena. Citiram: "Podatke o številu članov in prihodkih so sindikati dolžni razkrivati članom, javnosti pa ne," je včeraj povedala Nataša Pirc Musar, informacijska pooblaščenka. Informacijska pooblaščenka je ob tem poudarila, da po pravni poti ne moremo dobiti teh podatkov, gospe in gospodje. To je stališče Nataše Pirc Musar. Ga še enkrat citiram in se še enkrat zamislite, kaj ste govorili celo uro: "P
O kontekstu pritlehnem politikanstvu in o tem, ko pride, ne če pride, ampak ko pride drug val, ker zdaj smo že prepričani, da bo tudi prišel drugi val zgleda, že v Državnem zboru. Mogoče boste predlagali to pa bomo izglasovali ali naj pride ali ne. O tem raje ne bi. Kdo ugotavljam politično odgovornost? Sodišča in pravosodni organi niso pristojni za ugotavljanje politične odgovornosti. To lahko ugotavlja edino Državni zbor, prepozna in sprejme pa to lahko posameznik na politični funkciji ali pa tudi ne in danes vidimo, da očitno je edini odgovor ne. Spet manipulacija glede praznih skladišč, pa že minister sam, ki je danes interpeliran, je povedal: »Zavod za blagovne rezerve ni bil nikoli namenjen skladiščenju zaščitne opreme, nikoli. Število predihovalnikov pa zgleda, da je neko številko pa ta Vlada le dobila, če je šlo od 0 oziroma 13. marca 168 je vseh, od tega 20, 30 primernih, potem kar na enkrat je postalo v vladnem poročilu, da je 168 primerih. Neke številke so torej le imeli. Katere ne vem. Smo že zahtevali že zdavnaj primopredajni zapisnik med ministroma Šabedrom in Gantarjem, pa je Vlada ta toliko odzivna, da nam ga še ni poslala ali pa vsaj pokazala, da bi notri pogledali ali je bil ta podatek kje zaveden ali ne. To kaže na odlično odzivnost te vlade, sploh kar se tiče transparentnosti komuniciranja in poslov, identično kot ob obravnavanju in pripravi poročila o nabavah. Toliko časa ste ga pacali, da je poln napak in zavajanj in še vedno vztrajate na nekaterih že sedaj dokazanih in priznanih napakah v tem poročilu pa še vedno trmasto vztrajate. To je pač normalno. Ja, če trmasto vztrajaš pri neki napačni zadevi bo postala resnična, mar ne? Danes sem ministru zastavljal neposredna vprašanja. Odgovoril pa je samo na eno. Ali je bilo podjetje Geneplanet izbrano za izpeljavo meddržavnega posla in na to je minister odgovoril, da ja, da je vedel, da je bilo to sklenjeno že prej - je potrdil -, potem je to podjetje izpeljalo posel in donacijo zahvalnosti Kitajske
Predsedujoča, hvala za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Najprej zahvala predlagateljem zakona za kompliment. S tem zakonom so posegli ravno na tiste vsebine, ki so bile v koalicijski pogodbi najbolj pomembne za Stranko Alenke Bratušek. Ampak očitek, da nismo mislili resno, me malo spravlja v smeh, kot da ne bi spremljali medijev in kot da ne bi vedeli, da je bilo tudi nekaj povišanega pritiska pred kratkim zaradi tega, ker državni proračun ni prenesel tega, da bi se to uresničilo takrat v terminskem roku, kot je bilo v koalicijski pogodbi zapisano, torej decembra. Ampak v Stranki Alenke Bratušek smo konstruktivni in bomo še naprej ostali trdni in konstruktivni del te vlade. Tako da smo pač požrli cmok in ste zdaj dobili trdna zagotovila, da se bodo te stvari rešile v najkrajšem možnem času, tako da vaša ideja v ta predmet spotike zabijati tak predlog zakona z upanjem na sprejetje, ob tem da niti ni približno tako dodelan, kot je zakonodaja, ki smo jo imeli mi, je za moje pojme, ne bom rekel naivna, ampak pridobivanje medijske pozornosti upokojencev in nič drugega. Stranki Alenke Bratušek, kar je bilo drugo očitano, je bilo pa, da smo mi pripisovali. Mi ne nameravamo nič kaj prepisovati, naša zaveza je bila od vsega začetka odprava varčevalnih ukrepov za upokojence. Ne verjamem, da je to kakšno prepisovanje. Odprava varčevalnih ukrepov. To je to. Kolega Pavšič je povedal točno, da je bilo to usklajevanje vseh petih strank, čeprav je bila ta vsebina zelo naša, Poslanske skupine <PARTY> in držali se bomo naprej naših zavez. Tako da mislim, da tega predloga zakona ne moremo podpreti. Kako bi podpirali od opozicije nekaj, kar smo sami zahtevali, se sami borili za to, potem pa nenadoma, hops, popustili. To bi bilo pa zelo zelo nenavadno, milo rečeno. Hvala.
Hvala, podpredsednik. Sam se oglašam k besedi ravno zaradi tega, da skušam na svoj način pripomoči k temu, da prepričam vlado ali pa koalicijske poslance, da pritegnejo našemu amandmaju, ki želi, da bi se to reformiralo na 14 razvojnih pokrajin. To bom argumentiral tudi s svojega zornega kota, pa čeprav bi lahko na nek način bi egoist, ker prihajam iz Maribora, bi rekel, me ne zanima Ptuj in me ne zanima Spodje Podravje. Maribor je dovolj močan in bo še bolj močan, če bo imel priključeno tudi to področje, vendar se mi zdi, da kot poslanci moramo ta egoizem preiti in biti pri tem stvarni. Sam sem tako dolgo v politiki, predvsem v lokalni, da lahko objektivno povem, kako pravzaprav antagonizem Maribora in pa Ptuja onemogoča vse skupne aktivnosti. Torej gospod Strmšnik je zgodovina tega regionalnega razvoja, je najboljša priča med vsemi nami, kako pravzaprav ne moreš na silo združiti akterjev z enega ali pa z drugega področja in dati torej politično komando pa reči, sedaj pa delajte sporazumno v okviru in za zahtevo zakona. Tega se ne da narediti. In v tem primeru, ko govorimo o teh 14 razvojnih pokrajinah, je nesporno tudi nam, ki živimo in delamo v Mariboru, da je potreba dati podporo temu spodnje dravskemu področju. Posebej mislim, da tisti poslanci, ki s tega področja izhajate, in kar nekaj jih je, se zavedate in veste, kaj to pomeni, ko so se pisali regionalni razvojni programi, kako je trpko in težko bilo uskladiti že izbor regionalnih agencij, kaj šele kasneje programe. Zaradi tega mislim, da je praksa, življenje v tem preteklem obdobju pokazalo, da so ob političnih argumentih seveda tudi življenjski, strokovni, torej čisto tisti, ki jih jemljemo, ali ki jih dobivamo skozi izkušnje pri svojem delu. O SAŠI je meni težje govoriti, ampak kolikor jaz poznam, ko sem bil gospodarstvenik, je tam pravzaprav Velenje stalno na nek način svojo gospodarsko politiko vodilo, se povezovalo, ustvarjalo močne gospodarske subjekte, ki prenašajo pričakovanja tudi na politično rave
Hvala za besedo, predsednik. Slovenski del pridružitvenega parlamentarnega odbora je na 1. nujni seji na podlagi drugega odstavka 12. člena zakona o sodelovanju med državnim zborom in vlado v zadevah Evropske unije 10.5.2004 obravnaval "Prioritete Slovenije na področju evropskih zadev v letu 2004"in tudi dokument "Prednostne naloge Slovenije za delo v Svetu Evropske unije v letu 2004", ki ju je na podlagi 13. člena zakona državnemu zboru Republike Slovenije predložila v obravnavo in sprejem vlada Republike Slovenije. Uvodno predstavitev obeh gradiv je podal mag. Milan Martin Cvikl, minister zadolžen za evropske zadeve, ki je uvodoma poudaril, da sta gradivi komplementarni, saj prioritete Slovenije na področju EU zadev predstavljajo podlago za razpravo v državnem zboru o političnih usmeritvah za delovanje Slovenije v EU v letu 2004, v skladu s 13. členom zakona. Obširnejše prednostne naloge Slovenije za delo v svetu pa predstavljajo nadgradnjo splošnih političnih usmeritev in podrobnejše določajo prednostne naloge po posameznih področjih. V nadaljevanju smo slišali podrobnejše opredelitve ključnih prioritet delovanja Slovenije, in sicer učinkovit pristop k EU in nadaljnje širitve EU, naslednjo finančno perspektivo 2007 do 2013, izvajanje lizbonske strategije in pa politiko do območja zahodnega Balkana do novega sosedstva. Po izmenjavi stališč in po odgovoru ministra so članice in člani slovenskega dela pridružitvenga parlamentarnega odbora oba dokumenta podprli, s tem, da se vprašanje skupne varnostne in zunanje politike EU ter s tem povezane dejavnosti Republike Slovenije prepusti v opredelitev odboru za zunanjo politiko kot pristojnemu delovnemu telesu za to področje. Še dve odločitvi sta bili sprejeti, in sicer, ker gre za odločitev izhodišč, stališč Republike Slovenije za začetek delovanja v institucijah EU v tem letu, se državnemu zboru predlaga sprejem teh stališč v obliki deklaracije, kot to sicer predvideva predlog dopolnitev poslovnika državnega zbora Republ