EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Spoštovane in spoštovani! <PARTY> razumemo področje komunikacijskih možnosti kot hrbtenico prihodnega razvoja. Prihodnost Slovenije tudi sicer vidimo kot trajnostno skupnost, utemeljeno na štirih gradnikih razvoja: bio, eko, nano in mikro. V tem prepoznavamo nov razvojni model, ki ga radi opisujemo z ravnovesjem med dinamično konkurenčnostjo ter povezano s solidarnostjo. Temeljni predpogoj tega pa je sposobnost naše države in naše družbe, da dovolj zgodaj prepoznamo temeljne priložnosti prihodnjih desetletjih. Te priložnosti so tesno povezane s podnebnimi spremembami, ki bodo s ciljem brezogljičnega razvoja gotovo najhitreje rastoča gospodarska panoga naslednjih 30 let, bio prehrano, bio medicino, bio materiali in bio energijo, z nano tehnologijami in predvsem nano materiali ter informacijskimi tehnologijami, ki bodo le še poudarile svoj značaj temeljne družbene infrastrukture, ki bo določala vsebino in razmerja enakih možnosti, ločnico med javnostjo in zasebnostjo in indikatorje razvitosti. <PARTY> zato razumemo področje elektronske komunikacije kot področje javnega interesa. Napredne svetovne skupnosti, med katere želimo prištevati tudi Slovenijo, se zavedajo pomena informacijskih tehnologij, katerih razvoj se po eksploziji zadnjih 20-ih let ni končal, ampak šele dobro začel, kar dokazujejo vedno širše, in kar je pri tem fascinantno tudi izjemno demokratične možnosti informacijskih tehnologij v socialnem mreženju, izobraževanju, osebni in poslovni komunikaciji in znanstvenem razvoju. Po dostopu do internetna in širokopasovnih omrežij je Slovenija v evropskem povprečju, a še vedno daleč pod tisto ravnjo najbolj razvitih znotraj Evropske unije, seveda govorimo o skandinavskih državah, ki so to področje obravnavale kot področje temeljnega javnega interesa in s poudarjeno vlogo javnosti pri razvoju omrežij. Zakon o elektronskih komunikacijah prinaša več pomembnih novosti. Kot osrednjo razumemo tudi z vidika enakih možnosti do dostopa do širokopasovnih omrežij nov mode
Spoštovane volivke, spoštovani volivci, spoštovane kolegice, kolegi, spoštovana ministrica za ekipo, pozdravljeni! Vlada Republike Slovenije je v parlamentarno obravnavo dala dolgo pričakovan zakon o znanstvenoraziskovalni in inovacijski dejavnosti. Pristojno ministrstvo za izobraževanje je zakon dolgo in intenzivno usklajevalo z vsemi deležniki. Naloga je bila težka, saj je sistem znanosti v tranziciji od socialističnega do modernega potreboval tako podporo samih dejavnikov znanosti kakor tudi širše družbeno razumevanja vloge znanosti, brez katere danes ni mogoče uspešno in konkurenčno razvijati industrije, kmetijstva, zdravstva, izobraževanja okoljevarstva; skratka vseh segmentov aktivnosti družbe in posameznika. Eden ključnih razlogov sprememb zakona so ocene doma in v Evropski uniji, da je naš javni raziskovalni sektor premalo uspešen in neprilagojen zahtevam časa, zato je bilo potrebno sistem posodobiti. Tako avtor zakona, pristojno Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport uvodoma izpostavi pomen in poslanstvo znanosti. Država Slovenija ob upoštevanju družbene odgovornosti priznava trajno zavezanost znanosti in razvoju ter priznava nujno pomembno vlogo pri družbenem napredku in ustvarjanju blaginje za svoje državljane. Izhajajoč iz strateških dokumentov Slovenija podpira celovitost in nedeljivost znanosti ter krepitev avtonomije znanosti in njenih institucij, tako javnih raziskovalnih kot tudi javnih visokošolskih zavodov, ob hkrati podpori usklajeni soodvisnosti znanosti, razvoja in inovacij, kar edino zagotavlja splošni družbeni napredek in blaginjo. Ob nastajanju zakona je bilo veliko opozoril namenjenih pomenu razvoja inovacijske dejavnosti, zakon jo ustrezno naslovi. Splošni cilj zakona je zagotoviti sodoben znanstvenoraziskovalni in inovacijski sistem, ki bo omogočal višjo kakovost življenja za vse s kritično presojo v družbi, učinkovitim reševanjem družbenih izzivov in dvigom konkurenčnosti slovenskega gospodarstva. Med številnimi enako pomembnimi
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani prisotni! Ker gre za podobno problematiko, kot smo jo obravnavali pri prejšnjem zakonu, s tem, da gre v temu primeru za poplačilo obveznosti glede na izdane obveznosti za plačilo odškodnine, za zaplenjeno premoženje – tudi v temu primeru Računsko sodišče zahteva od Vlade, da opravi oziroma spremeni zakonske rešitve tako, da bo jasno, da v temu primeru družba SOD nastopa v imenu in za račun Republike Slovenije. In v ta namen s prehodnimi in končnimi določbami tudi na podoben način kot v prejšnjem zakonu ureja ureditev zatečenega stanja – popis medsebojnih obveznosti in terjatev ter sklenitev pogodbe, s katero določa medsebojne pravice in obveznosti. Načelo dopolnitev in sprememb izhaja iz temeljne pripombe Računskega sodišča, izražene v revizijskem poročilu, in sicer, da opravlja družba SOD posle v imenu in za račun države. S tem načinom se pojasnijo razmerja med Republiko Slovenijo in družbo SOD, ki so bila pred spremembo zakona nedorečena. Tako se bo vzpostavil pregleden in razmejen odnos med Republiko Slovenijo in družbo SOD za nazaj in za naprej. Predlog zakona nima finančnih posledic za druga javna finančna sredstva, tako da v Poslanski skupini <PARTY> predlog podpiramo. Hvala.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Rad bi repliciral oziroma ugovarjal spoštovanemu kolegu, ki je repliciral ravno pred menoj in izrekel misel, da bi veljalo vprašati gospoda Krivica, zakaj je to predlagal. Ta misel se mi zdi posebej sporna, kajti mi imamo v tej državi samo enega predsednika države, ne pa kar nekaj predsednikov države v senci, ki bi lahko razpravljali o tem, kakšen naj bo predlog za ustavnega sodnika. Zato se mi zdi tovrstna argumentacija gospoda Krivica še posebej problematična. Gospod Krivic je bil ustavni sodnik, zdaj pa govori o političnem tehtanju. Zdaj ne gre več za strokovno opredelitev do znanja kandidata, ampak gre za njegovo politično obarvanost, primernost, uravnoteženost in umeščenost v širši izbor ustavnih sodnikov. Sam to razumem kot najavo kandidature gospoda Krivica za predsednika Republike Slovenije. Za to je še čas, ampak vseeno bi želel, da vendarle gospodu predsedniku, sedanjemu, ki ima vsa pooblastila, omogočimo, da opravi svoj mandat in presojo po posvetovanju s poslanskimi skupinami in poslancema narodnosti. Preprosto mislim, da je na podlagi pogovorov in izračunov ugotovil, kateri kandidat za sodnika ima možnost, da je izvoljen, in je temu primerno ravnal. Zato še enkrat, ugovarjam kakršnimkoli razpravam, ki bi dale slutiti, da imamo več predsednikov države ali pa, če hočete, nesojenih, v senci, ki bi radi pomagali, asistirali temu predsedniku zato, da bi se mi lažje odločili, kaj je prav in kaj ne. Hvala lepa.
Spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi! Danes je neke vrste praznik v hramu demokracije. Volimo namreč prvega med enakimi, volimo novega predsednika Državnega zbora. Želimo si, da bi z novim predsednikom Državnega zbora, katerega moramo čim prej izvoliti, Državni zbor polno funkcioniral in bil polno operativen. Želimo si predsednika Državnega zbora, ki bo toleranten, strpen, povezovalen, sprejemljiv za vse, pravičen. Želimo si predsednika Državnega zbora, ki bo paternalističen do nas, poslank in poslancev, paternalističen do služb Državnega zbora in vseh zaposlenih. Da bo zaščitil inštitucijo, ko bo to potrebno, da se bo zavzel za vsakega izmed nas, če bo to potrebno. Po drugi strani pa, da bo kritičen do ravnanj vseh nas, da bo na ta ravnanja opozarjal in tudi ukrepal, kolikor je v njegovi moči. Kolega Janko Veber ima po našem mnenju dovolj politične kilometrine in bi lahko v danem primeru, v danih okoliščinah in v trenutku časa bil dober kandidat in dober predsednik Državnega zbora, ki ima tudi potencialno vse tiste lastnosti, o katerih sem govoril. Da skrajšam, Poslanska skupina Državljanske liste najavlja podporo kolegu Janku Vebru in mu želimo, če bo dobil zadovoljivo podporo, uspešno delo v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovana člana, predstavnika vlade, kolegice poslanke in kolegi poslanci! Predlog zakona, ki je pred nami, se pretežno ukvarja s preoblikovanjem družbe za avtoceste v Republiki Sloveniji v redno delniško družbo. Lahko rečemo, da gre za popolnoma nov zakon, saj so praktično vsi vsebinski členi sedaj veljavnega zakona spremenjeni ali dopolnjeni. Nov zakon bo o mogočih sodelovanje zasebnega kapitala pri gradnji avtocest in omogočil Darsu, da postane tržno usmerjena gospodarska družba. V poslanski skupini demokratične stranke upokojencev se nam zdi pomembno, da Republika Slovenija ostaja edini ustanovitelj in lastnik, kot tudi, da delež Republike Slovenije ob morebitnih dokapitalizacijah ne more pasti pod 51%, nad čemer bomo po predlogu zakona bedeli tudi poslanci. V poslanski skupini <PARTY> namreč smatramo za ključno, da ima država vpliv na politiko poslovanja družbe in da se avtocesta smatra kot javno dobro, kar utrjuje predlog zakona. Ob tem pripominjamo, da statut združenja, družbe, ki naj bi določal tudi ničnost določb v primeru omejevalne glasovalne pravice Republike Slovenije, do 1. decembra 2003, kakor je predvideno v zakonu, ne more biti usklajen do navedenega datuma, saj po vsej verjetnosti državni zbor še ne bo končal obravnave zakona do tega roka. Statusno preoblikovanje družbe za avtoceste Republike Slovenije v delniško družbo, ki bo svoje naloge opravljala na podlagi pogodbenih razmer z državo, bo med drugimi omogočilo vstop tudi drugim koncesionarjem. To morebiti pomeni koncesijsko gradnjo, s katero so imeli v nekaterih evropskih državah slabe izkušnje, zato je potrebno take projekte temeljito proučiti, preden se za gradnjo, upravljanje ali vzdrževanje oddajo v koncesijo. O Darsu je potrebno razmišljati tudi v času, ko bo avtocestni križ dokončno zgrajen. Potrebno je torej misliti o njegovi vlogi, ko organiziranje in gradnja avtocest in hitrih cest ne bosta več potrebna. Zakon sicer predvideva sklenitev za najmanj 30 i
Hvala lepa. Spoštovani! Predlagana novela prinaša kar nekaj izboljšav na področju podpornega okolja za podjetništvo. Tako bodo po novem podjetja veliko lažje in veliko hitreje prišla do denarja, saj se uvaja poenostavljen postopek v obliki javnih razpisov. V prvi vrsti gre za mala in srednja podjetja. Finančno okolje bo dodatno okrepljeno tudi z možnostjo povečanega skupnega obsega izdanih poroštev. Med drugim so v noveli opredeljeni nosilci finančnega in inovativnega okolja. Najprej je bilo mišljeno, da ti vlogi izvajata samo instituciji v okviru gospodarskega resorja, to sta Javna agencija in Sklad. Gospodarska zbornica Slovenije in Obrtno-podjetniška zbornica sta podali predlog za poimensko opredelitev nosilcev podpornega okolja za podjetništvo. Priznati moramo, da smo v Poslanski skupini Desusa vedno pripravljeni prisluhniti težavam, pa tudi seveda predlogom in rešitvam deležnikov, na katere se neposredno nanaša vsebina predlogov zakonov. Le na ta način si lahko ustvarimo nekoliko širšo, jasnejšo sliko aktualne problematike, predvsem pa se seznanimo z informacijami s terena. Tudi tokrat ni bilo nič drugače in so nas argumenti obeh zbornic prepričali. Dokaz za to je tudi amandma, ki smo ga vložile poslanske skupine koalicije. Predlagani amandma bo omogočil vključitev gospodarstva in obrti med nosilce tega zakona. Končno ne gre za čisto nič drugega, nič novega, zbornici se z opravljanjem svojih del in nalog že v tem trenutku uvrščata med izvajalce, zdaj pa bosta le še sistemsko vključeni v sam predlog in sprejem zakona. Sodeč po razpravi in sami napovedi na seji matičnega delovnega telesa je pričakovati, da bo k podpori odločila tudi opozicija. Obe zbornici sta s svojim dosedanjim načinom dela dokazali, da sta enakopravni, kompetentni, seveda več kot pomembni deležnici pri ustvarjanju kakovostnega podjetniškega okolja. Predlagane rešitve ocenjujemo, prepričani smo, gredo v pravo smer, v smer celovite podpore na področju podjetništva, zato bomo seveda v Poslanski s
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar, cenjeni zbor! Slovenija je trenutno varna država. Obkrožajo nas partnerske in zavezniške države Evropske unije in zveze Nato. Pa vendar živimo v dinamičnem okolju, ki se ves čas spreminja, zato naša varnost ni samoumevna. Sodobne grožnje ne poznajo nacionalnih meja. Če smo še pred nekaj desetletji varnost države povezovali le z vojnami in konflikti, notranjo varnost pa s terorizmom in drugimi asimetričnimi grožnjami, se je to bistveno, bistveno spremenilo. Vojne in nestabilnosti v naši strateški soseščini in v mednarodnem okolju so postale hibridne in vplivajo na varnost pri nas: terorizem, kibernetski napadi, množične nezakonite migracije. Odgovorna politika mora ceniti in poskrbeti za lastno vojsko. Čeprav Evropska unija praznuje 75 let miru, se državljani Slovenije zavedamo njegove krhkosti. Pred 30 leti smo to izkusili na lastni koži med 10-dnevno vojno za Slovenijo, nato pa več let pred svojim pragom spremljali še mnogo bolj krvave vojne v nekdanji Jugoslaviji. Da mir ni samoumeven, nas dandanes spominja nemirnost polotoka Krim, vojaški spopadi v Gorskem Karabahu in nenazadnje še vedno tleča žerjavica pod balkanskim sodom smodnika, na katerega je opozoril novi visoki predstavnik mednarodne skupnosti v Bosni in Hercegovini gospod Christian Schmidt. V poročilu Združenim narodom, ki ga moramo jemati z vso resnostjo, zelo jasno svari, da je država v neposredni nevarnosti, da razpade in da obstaja zelo resnična, zelo resnična možnost nove vojne. Krščanski demokrati zavračamo stališče skrajne Levice, ki pravi, da Slovenske vojske ne potrebujemo, in ki zanika resničnost ogroženosti zaradi dogajanja v bližnji soseščini. Vojaška ogroženost se namreč krepi z vedno večjimi napetostmi na kriznih žariščih, dokler ne pride do oboroženih spopadov, s pospeševanjem oboroževalne tekme med pomembnimi regionalnimi tekmeci ter posledično z demonstracijo moči, z globalnim prerazporejanjem moči za varovanje virov
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod minister, državni sekretar, sodelavci, kolegice in kolegi! Ustavno sodišče Republike Slovenije ni prvič poseglo na področje tako imenovane lokalne samouprave. Razveljavili so pet točk sklepa o neizpolnjevanju pogojev za ustanovitev občin. Da bo ustavno sodišče tudi tokrat zaposleno s pritožbami tistih, ki so se znašli na seznami negativnega sklepa, smo opozarjali že pri njegovem sprejemanju. Verjetno ni potrebno in tudi ni produktivno pogrevati in ponovno govoriti o zapletih pri sprejemanju tega sklepa v državnem zboru. A naj navedem le tipičen primer, ki je nazorno pokazal, da gre tudi pri ustanavljanju novih občin za merjenje politične moči in vpliva, ki ga posamezen poslanec oziroma poslanska skupina ima. To se je dogajalo pri odločanju o novi občini Rečica ob Savinji. Ustavno sodišče nam je naložilo, da ponovno obravnavamo predloge za ustanovitev občin, in sicer na način, ki bo omogočil, da bi novonastale občine zaživele že z letošnjimi lokalnimi volitvami. To je seveda logično, kajti le tako se lahko izognemo situaciji, da bi občine nastale na zalogo in bi kljub odločitvi na referendumu in ustanovitvi z zakonom zaživele šele z lokalnimi volitvami leta 2010. To bi lahko za nove občine znotraj obstoječih občin pomenilo konflikt predvsem pri financiranju posameznih projektov. V 13. členu zakona o lokalni samoupravi je v drugi alineji, kjer so našteti pogoji, ki jih mora izpolnjevati bodoča občina, primarno zdravstveno varstvo občanov in v oklepaju zdravstveni dom ali zdravstvena postaja. Mogoče je pritrditi ugotovitvi, da za primarno zdravstveno varstvo občanov ni nujno, da ima občina svoj zdravstveni dom oziroma svojo zdravstveno postajo. A tako je verjetno z vsemi pogoji, ki so zapisani v tem 13. členu. To lahko tudi pomeni, da so ti pogoji, zapisani v zakonu, zgolj kot tekst, ki ni zavezujoč in ga bomo v skladu s potrebami in interesi vedno znova krčili in prilagajali. Težava se skriva nekje drugje - težava je v tem, da so
Hvala lepa. Jaz spoštujem mnenja vseh in tudi razumel bom različne opredelitve z glasovanjem. Vendar bi kljub temu rad opozoril na nekatera dejstva, ki mene opredeljujejo za odločitev, ki jo bom sprejel, tudi iz razloga, ker nisem prepričan, da imamo enake informacije, ali pa da morda da bi si olajšali vest, želimo govori tudi nekaj, kar ni res. Dvakrat, trikrat je bila tukaj poudarjena posebna naglica odločanja. Jaz bi prosil res, če bi se jo dalo argumentirati. Poglejte, mi smo 16. junija dobili pogodbo v ratifikacijo. Potem je bila sprožena zahteva pred ustavnim sodiščem za presojo. Presojo smo dobili 16. decembra in danes smo konec februarja, po dveh mesecih, v katerem bomo odločali. V tem času je bilo mnogo storjenega, mnogo storjenega. Bili so intenzivni razgovori z lokalno skupnostjo, absolutno pozitivni. Jaz ne bom rekel idealni, ampak pozitivni. Bile so ideje in predlogi, kako dopolniti obstoječo zakonodajo. Nekaj smo danes storili. Bila so razmišljanja, ali tudi sami dopolnimo zakon o ratifikaciji in si damo svojo lastno pravico, svojo obveznost. Predlog je in o njem bomo glasovali. In moram reči, res ne vem, kaj je razlog za občutek, da želimo hiteti. Jaz tega občutka res nimam, in to bi prosil za argument, ali si pa izmišljuje, da bi si lajšal vest. Odločati v nekem času bomo pa morali. Jaz tudi sam in naša poslanska skupina je v tem času prispevala, da odločitev ni bila niti decembra niti januarja, ampak je bila februarja. Zakaj? Ker smo menili, da je prav, da se določeni postopki vmes opravijo in da prenagljeno odločanje ne bi bilo koristno. In še enkrat povem, zadovoljen sem, da smo to delali. Ker je bilo koristno in se je izplačalo. Ne stoprocentno, ampak vprašanje, kaj je stoprocentno mogoče urediti, zato po mojem nujnosti res ni mogoče urediti. Drugo, jaz bi rad vprašal, ali vsi vemo, da je Hrvaška sprožila predarbitražni postopek. Ali vemo, da se, po mojih informacijah, konec marca trimesečni rok, v katerem naj bi dobronamerno odgovorili, izteka?
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani! Omenjeni predlog novele zakona o socialnem varstvu prinaša novosti v zvezi s spodbujanjem zaposlovanja prejemnikov socialne pomoči, koncesijami in inšpekcijskim nadzorom. Novela po mnenju predlagatelja odpravlja nedorečenosti in pomanjkljivosti obstoječe zakonodaje ter neusklajenost z nekaterimi zakoni. Spremembe sledijo tudi ciljem nacionalnega programa socialnega varstva. Poglavitne rešitve pa naj bi pomenile uskladitev z zakonom o starševskem varstvu in družinskih prejemkih. Prinaša tudi uvedbo nove pravice izbire družinskega pomočnika, ki je po našem mnenju eno izmed pomembnejših dopolnil omenjene novele zakona. Tako bo omogočeno ustrezno bivanje vseh tistih, ki si po dopolnjenem 18. letu starosti ne morejo sami urejati svojega življenja. V Nacionalni stranki ocenjujemo, da so predlagane spremembe in dopolnitve zakona zadovoljive. Prav tako pa, ponavljam, si želimo, da bi bili morebitni podzakonski akti, ki bodo izhajali iz določb zakonske vsebine, čim boljši in da se bodo čim lažje izkazovali. Omenjeni predlog novele bomo podprli. Hvala.
Spoštovana predsedujoča, spoštovani minister, poslanke in poslanci! Težko glasujemo za zakone, ki trajno kar koli odvzamejo in jemljejo ljudem. Za to nismo tukaj. Tukaj smo, da izboljšujemo zakone, s katerimi bodo vsi zadovoljni. Vojnim veteranom in žrtvam vojne materialne pravice jemljemo trajno. Gospod minister, popolnoma razumem ZUJF, razumem vašo razlago ZUJF, razumem količino denarja ter vzdržnost proračuna. Ampak prosim, da razumete tudi mene in vse tiste, ki mislimo enako in nam je bolj mar za človeka kot za denar. Zakon je treba popraviti! Zakaj? Zato, ker dejansko tisti denar predstavlja odškodnino za telesno in duševno poškodbo, na koncu koncev tudi hvaležnost in neko plačilo za ljudi, ki so nekaj naredili za državo. S takšnim odnosom jih žalimo in uničujemo dodatno duševno zdravje. Za mene, a tudi za veliko drugih ljudi je najbolj pomemben zdrav človek v državi in tisti človek je največja vrednota, ker je on, da ima rad svojo državo. S takšnim načinom res ljudem delamo krivico, njihovo duševno zdravje postaja slabše in se slabo počutijo. Ne vem, gospod minister, mislim, da bi bil popravek tega zakona smiseln. Eni govorijo o 12,5 milijonih prihranka, drugi o 14,5, pa o 18 milijonih, ampak to je mali denar, če vemo, da nekatere firme za same svetovalne službe dajo okoli štirideset milijonov in veliko drugih stvari. Gospod minister, kljub denarju morate misliti tudi na zdravje ljudi, posebej pa na duševno zdravje, ker to je velik problem v naši državi. Hvala.
Hvala, predsednik. Na kratko se bom oglasil. Pričakujem, da me bodo kasneje podprli tudi še nekateri kolegi v poslanski skupini, nekaj jih je še v hiši, žal jih je pa večina zaradi drugih obveznosti odšla že včeraj domov. Upam, da bomo potem na koncu lahko odločali. Dotaknil bi se samo vsebine sklepa delovnega telesa. Najprej bi rad ugotovil, da obžalujem, da se nismo že pred tednom dni odločili za drugo pot, pa bi morda danes ne bilo tega zapleta, da bi že med redno dejo državnega zbora predsednik državnega zbora sklical izredno sejo, na katero bi uvrstil relativno podobno točko dnevnega reda, kot je ta - torej vsebinsko, in ne bi imeli tega potrebnega občutljivega postopka, ki se mu pač reče razlaga poslovniške komisije. Ta razlaga je, če smo iskreni, prinaša novum in je drugačna,kot je bila dosedanja praksa. In tukaj je bila pač ta prva zamera, ki se je zgodila - torej, obstajala je tudi druga pot. Ne bom pa polemiziral s stališčem poslanskega kolega, ki je tako razlago tudi potrdil na poslovniški komisiji. Bo sedaj to praksa za naprej. To prakso bi po mojem mnenju morali zapisati v dopolnjen zakon o referendumi in ljudski iniciativi, tja to sodi. Sedaj bi se pa na kratko dotaknil predloga sklepa. Jaz sem preletel, priznam, da se v teh dneh nisem toliko ukvarjal z vsebino razprav, ki ste jih imeli člani odbora za notranjo politiko, člani odbora in, kot dosledni v zapisniku pišete, nadomestni člani. Očitno ste tudi bili zelo pozorni, kdo je na teh sejah sodeloval. Moje razmišljanje je naslednje. V točki 4, to je predlog sklepa, točka 4 govori tudi o zlorabi instituta pobude za razpis predhodnega zakonodajnega referenduma za zavlačevanje zakonodajnega postopka. To je, po mojem mnenju, zopet prvič, da na tak način utemeljujemo protiustavnost nekega vprašanja. Če ne zloraba instituta potem nimamo pravzaprav tukaj nič opraviti z ustavnim sodiščem, mi moramo dopolniti zakon. Zakon o referendumu in ljudski iniciativi je očitno tak, da dopušča postopke, ki se jih lahko v