EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav, kolegice, kolegi, lep pozdrav, državni sekretar! Danes že kar nekaj časa poslušamo o tem, kako smo v koaliciji nesramni do invalidov, kako sploh ne razumemo, kako ljudje težko živijo, kako samo opoziciji ljudje zaskrbljeno pišejo, naj jih reši pred to hudobno levo vlado, in vse te zgodbice, no, da jih ne bom ponavljala. Jaz imam res v zadnjem času občutek, da je to vlado pa pričakalo res čisto vse, česar se v 28 letih ni uspelo rešiti. Pa ne boste verjeli, vsi so bili že v tem parlamentu, razen <PARTY>. Očitno imam neke napačne informacije, ker vse, kar <PARTY> v tem trenutku odpre oziroma predsednik Vlade odpre, se podira in ne štima, in sistem se sesuva, in v Sloveniji živimo grozljivo, katastrofalno slabo, in v Sloveniji bomo čez tri sekunde imeli vojno, in v Sloveniji je pravzaprav najboljše, da takoj vsi spakiramo in gremo! Pa dragi moji, ali se vi zavedate, tisti, ki to govorite, da nas ljudje poslušajo? Da nas ljudje poslušajo in si mislijo, da živimo mi v neki drugi Sloveniji, kot živijo oni? Jaz bi si res tukaj želela, prvič, poštene in korektne razprave, v kateri bi tudi opozicija slišala, da če bo še 65-krat isto zadevo vložila, ne more stvari vlagati parcialno, ampak je stvari treba urediti sistemsko, ker pač niso urejene sistemsko! In v 28 letih jih tudi vi niste uredili sistemsko! Jaz ne morem pomagati, vi ste tu sedeli, ne jaz. Jaz sedim tukaj slabo leto in poslušam, kako je vse narobe in kako sem za vse na tem svetu božjem kriva. Pa ne samo jaz, da ne govorim o predsedniku Vlade, on pa je tako ali tako kriv za čisto vse. Dajmo se prosim lepo malo zbrati, dajmo globoko zadihati, dajmo se zavedati, zakaj smo tukaj, in začeti stvari reševati skupaj, začenši s tem, da se začnemo pogovarjati. In potem slišim Levico zadnjič na odboru, ki je trajal 13 ur, kako <PARTY> ne vem kaj vse počne s <PARTY>, kako se dogovarja, kaj počne, in danes ugotovim, da to pravzaprav počno oni. Pa nič narobe. Kar se mene tiče,
Hvala lepa. Lep pozdrav! Novela zakona o delovnih razmerjih prinaša, na kratko: večjo fleksibilnost zaposlovanja, krajše odpovedne roke, notranjo mobilnost zaposlitve, sklenitev pogodbe ne samo za eno delovno mesto, ampak širše, tako da bo možno razporejati delavce v delovnem procesu brez nekih administrativnih ovir in pa prinaša tudi manj birokracije. Na splošno lahko rečemo, da povečuje konkurenčnost in daje upanje gospodarski rasti. Poslanska skupina Pozitivne Slovenije bo nadaljnjo obravnavo zakona o delovnih razmerjih podprla. Hvala.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Moja krajša razpravo bo vezana na sistem. Mislim, da je pomembno, ko govorimo o javnih agencijah, vedeti celoto javnih funkcij in javnih pooblastil, ki naj bi jih urejali z zakonodajo na tem področju. Slovenija je bila do sedaj relativna izjema od - če hočete - centralnega evropskega sistema urejanja področja javnih funkcij, predvsem nemškega in francoskega, pa nekoliko drugačnega od anglosaksonskega, pa če ostanemo pri tem, imajo Nemci, Francozi in še kdo v centralni Evropi delovanje javnih funkcij, javnih pooblastil, tudi javnega lastništva običajno urejeno z enim generalnim zakonom. Kot obstaja zakon, recimo, trgovinski ali pa zakon o družbah, obstaja običajno tudi zakon o javnih funkcijah oziroma javnih institucijah. V Sloveniji je s prehoda iz prejšnjega v novi sistem ta zadeva ostala nedorečena. Dobili smo zakon o vladi in pa o ministrstvih, znotraj tega relativno dovolj nejasno definicijo ostalih institucionalnih oblik organizacij, ki niso imele pravne osebnosti znotraj tega sektorja, hkrati je pa popolnoma zapuščeno področje tako imenovanih zavodov in seveda inovativne rešitve za druge oblike organizacije - pravne osebnosti, če tako lahko rečem. Mislim, da je ta reforma, ki je v tem trenutku na točki javnih agencij, v Sloveniji neke vrste izhod, za katerega mislim, da ni slab, je pa seveda drugi najboljši, da se pravna osebnost javnih institucij, javnih pooblastil, ki se prenašajo z vlade, tudi ustrezno legalizira, organizira. Zato mislim, da je bil začetek z zakonom o javnih skladih pravilna usmeritev, da je nadaljevanje z javnimi agencijami ustrezno nadaljevanje in da bi moral ta proces biti zaključen z relativno pomembnim posegom na področje zavodov. Mi ta trenutek imamo zakon o zavodih, ki je biltransformacijska rešitev v letih 1989-1990, da so se lahko SIS-i preoblikovali v nekaj, kar je bilo bliže novemu sistemu ekonomskem v Sloveniji. In od takrat naprej seveda je na tej točki situacija ostala nedokončana. Zaradi tega
Hvala lepa in lep pozdrav! V nedeljo je bila objavljena javnomnenjska raziskava, ki je pokazala, da ta vlada beleži rekordno nizko podporo med javnostjo, slabšo za kakšno desetinko odstotne točke je imela samo še vlada Mira Cerarja tik preden je odstopila. To ni naključje. Vsi lahko vidimo in 70 % ljudi se verjetno najbrž strinja, da je Slovenija v tem trenutku na najnižji točki v zadnjih 30. letih. Najnižji točki v zadnjih 30. letih, ki smo jo dosegli zaradi kombinacije oblastnih apetitov, nesposobnosti in objestnosti ljudi, ki so pijani od oblasti in se pri 60. in več letih obnašajo kot nekakšni postarani najstniki in ne izkazujejo niti minimalnih standardov, kaj šele kakršnekoli odgovornosti do funkcij, ki jih opravljajo ali do svojih državljanov. Zanimiva ironija, ampak najbrž ni čisto naključje, ko sem danes zjutraj si poskušal pri pisanju stališča pomagati z elektronsko verzijo slovenske ustave mi je spletna stran, kjer je ustava objavljena, pisrs.si, me je preusmerila na stran Oprostite.gov.si, na kateri je pisalo namesto Ustave, spletna vsebina, ki ste jo zahtevali trenutno ni dosegljiva, se opravičujemo. Tukaj smo. Ni ustavnega načela, ki ga ta vlada v zadnjih mesecih še ne bi pohodila. Ni demokratične varovalke, ki se ji ta vlada ne bi posmehovala. In ni demokratičnega standarda, ki bi ga bila ta vlada ali njeni najvidnejši predstavniki pripravljeni upoštevati. To so razlogi zakaj smo se v opoziciji odločili, da sprožimo po 109. členu Ustave ustavno obtožbo zoper predsednika vlade, ki je, seveda, resna stvar. Gre namreč za to, da predlagamo državnemu zboru, da predlaga Ustavnemu sodišču, da se zaradi hujših kršitev Ustave in pravnega reda v Sloveniji predsednika vlade razreši. To je orodje opozicije, ki se uporabi v skrajnem primeru, in primer je skrajen, uporabljamo ga pa z vso resnostjo. A pojdimo lepo po vrsti, kje so problemi. Najprej, tožilstvo in sodniki. Veliko je bilo v prejšnjih stališčih že povedanega o tem, kako Vlada blokira imenovanje delegira
Hvala, gospod podpredsednik. Sam bi želel reči to, da seveda podpiram odmik roka in dopolnila, ki jih je odbor sprejel. Tisto, kar pa se mi zdi, da bi bilo potrebno razmisliti v nadaljevanju pa je, da bi v skladu z vladno antibirokratsko in, ne vem, kakšno politiko pač že ob vsakem zakonu resno razmislili, katere obveznosti nalagamo subjektom, ki jih v to zajemamo, in kakšne stroške s tem povzročamo tem subjektom. Zaenkrat mislim, da nam drugega ne preostane, kot da roke odmaknemo. Hkrati pa verjetno predlagamo ministrstvu, da samo pride z racionaliziranim predlogom, ki bi morda koga odrešil od tistega dela, ki ni potrebno in je zgolj formalizem in je pravzaprav trošenje v tem primeru javnih sredstev. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani poslanec, hvala za vprašanje. Žal na prejšnji seji nisem mogel odgovoriti nanj. Medtem je prišlo do sestanka, pravzaprav že dlje časa načrtovanega z vodstvom Botaničnega vrta in Biotehniško fakulteto, v okviru katere deluje. Status se je po zapletih v preteklih letih, če lahko tako rečem, stabiliziral, uredil, ni bilo izpostavljenih odprtih vprašanj v zvezi s tem. Tudi financiranje, ki je bilo jabolko spora, se je medtem s spremenjeno uredbo financiranja visokega šolstva dopolnilo, tako da se je v okviru te uredbe povečala količina sredstev v letošnjem letu, za katero ta popravek uredbe velja, za 120.000 evrov, ki se namenja Botaničnemu vrtu. Iz tega se v naših sredstvih tudi v rebalansu v prihodnjem letu načrtuje odprtje novega rastlinjaka, ta bo v enem delu velikosti 550 kvadratnih metrov na podlagi projekta iz leta 2008. To je tudi eden od projektov, s tem odgovarjam na drugi del vašega vprašanja, ki bo pomenil nek poudarek pomena teži in dolžnega upoštevanja, spoštovanja te najstarejše neprekinjeno delujoče ustanove, javne ustanove v Republiki Sloveniji. V prihodnjem letu bo praznovala, kot navajate v vprašanju, 200 letnico obstoja. Jaz sem dal že pobudo, da bi jo vključili, glede na to, da je ta ustanovitev povezana z ilirskimi provincami, ki letos praznujejo 200 letnico, da bi že v okviru letošnjih prireditev se tudi Botaničnemu vrtu namenila dolžna pozornost. V vsakem primeru pa bo v prihodnjem letu temu posvečena neka posebna skrb. Na eni strani z odprtjem te nove pridobitve, na drugi strani pa tudi z organizacijo neke velike mednarodne prireditve v sodelovanju z Zvezo evropskih botaničnih vrtov, ki bodo prišli v Ljubljano. In bo na ta način kot prva tovrstna prireditev v Sloveniji dano priznanje in neka dolžna pozornost tej ustanovi. Ostaja pa za prihodnje veliko vprašanje in naloga na že pred leti zagotovljeni novi lokaciji pri živalskem vrtu za nadaljnjo rast oziroma vzpostavitev novega botaničnega vrsta in seveda ustrezno zaščito d
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Odbor za kulturo je na 16. redni seji 11. 1. 2017 obravnaval Predlog priporočila Vladi Republike Slovenije v zvezi s cenzuro na javnem zavodu Radiotelevizija Slovenija, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom. V poslovniškem roku ni bilo vloženih amandmajev s strani kvalificiranih predlagateljev. Dopolnilne obrazložitve v imenu predlagatelja je podal poslanec mag. Branko Grims. Predlog priporočila je kot predlog akta Državnega zbora v smislu 27. člena Poslovnika Državnega zbora z vidika skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom ter zakonodajno-tehničnega vidika proučila tudi Zakonodajno-pravna služba. Njihova predstavnica je uvodoma predstavila njihovo mnenje. Glede predlaganih priporočil Slovenske demokratske stranke Vladi za spremljanje posameznih primerov cenzure in stanja novinarske avtonomije povedala, da Vlada lahko po Zakonu o Radioteleviziji Slovenija imenuje del članov nadzornega sveta ter na podlagi utemeljenih ekonomskih razlogov za največ 10 % spremeni višino prispevka. Vzvodov, ki bi jih zagotavljali vsebinski vpliv na delovanje RTV Slovenija, pa Vlada nima. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je tudi opozorila na odločbo Ustavnega sodišča, v kateri je Ustavno sodišče presojalo določbe Zakona o medijih in med drugim poudarilo, da svoboda izražanja za javna glasila pomeni, da so neodvisna od vsakršnega državnega ali drugega nadzora ter da ni dovoljena nikakršna cenzura. Zakonodajno-pravna služba je izrazila mnenje, da iz Ustave, zakonske ureditve ter odločitev Ustavnega sodišča izhajajoča načela Državnem zboru in Vladi preprečujejo, da bi nadzirala, ocenjevala raven avtonomije posameznega medija, novinarjev in urednikov ter se, čeprav z utemeljitvijo, da želita zaščititi, izrekala do posameznih primerov. Torej bi Vlada, ko bi sledila predlaganim priporočilom, kršila zakonsko zagotovljeno avtonomijo RTV Slovenija. Minister za kulturo Anton Peršak je i
Spoštovani! Zahteva koalicije po ustavni presoji naše zahteve za referendum je popolnoma neutemeljena in glede na dosedanjo jasno prakso Ustavnega sodišča nima nobene možnosti za uspeh. Je samo še en manever te koalicije, da onemogoči, tokrat opozicijo, pri izvrševanju svojih ustavnih pravic na način, kot ste na svoj način onemogočili tudi sindikate. Pač pa je zahteva 30 poslancev, da udejanjijo svojo ustavno in zakonito pravico, legitimna in na mestu, kadar gre za tako pomembna vprašanja te države. Opozicija je uporabila vsa zakonita orodja, da bi osporavala ta zakon, dno pa je zbilo to, kar ste naredili sindikatom. Prav je, da imajo ljudje možnost odločati o tako pomembnem vprašanju kot je to, kako bo potekala zadnja faza privatizacije edinega premoženja, ki nam je še ostalo. Ali bo transparentna, pregledna in v interesu vseh državljanov, ali pa bo omogočala zlorabe in okoriščanja po politični poti. Zato smo poslanci Pozitivne Slovenije še s tremi poslanci to zahtevo podprli in temu je referendum kot ustavna institucija tudi namenjen. Res je, da smo včasih govorili, da referenduma ne podpiramo. Še vedno ga ne. Ko pa tehtamo med našo zavezo, da bomo delovali v korist te države in državljanov, pa pri tem tehtanju ni dileme. Delovati moramo v interesu državljanov. Če je to referendum o vladi, kot sem rekla, potem pač naj bo. Karkoli bodo ljudje odločili, bomo to spoštovali. Če bodo rekli, da to vlado in njena dejanja po enem letu restriktivnega varčevanja in spornih odločitev, podpirajo, potem naj bo tako. Lahko pa, da bodo rekli, da imajo tega vladanja in uničevanja dovolj, in da si želijo kaj drugega. Morda si želijo drugačni način, drugačno reševanje krize in predsednika, ki vidi luč na koncu tunela. Hvala lepa.
Tudi sam bi se pridružil stališču ministra k tem amandmaju. Poskus za podoben amandma je bil že na odboru za infrastrukturo in okolje, ko smo obravnavali v drugem branju nacionalni energetski program. Namreč, ta amandma v celoti razvrednoti napor za pripravo nacionalnega energetskega programa, torej preden ga sprejemamo, že sprejemamo praktično izhodišča za nov energetski program, ki naj bi ga vlada pripravila do konca. V bistvu je to v posmeh resnosti tega državnega zbora, če bi sprejeli tak amandma. Zato mu v <PARTY>-u nasprotujemo.
Spoštovana podpredsednica, spoštovana ministrica s sodelavci, spoštovani poslanci in poslanke prav lep pozdrav vsem! Dovolite, da vam predstavim stališče Poslanske skupine Desus do Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o medijih. Bistvo predlagane novele Zakona o medijih je sprememba veljavnega 86. člena, s katero se bistveno povečuje delež oddajnega časa, ki bo na voljo za glasbo slovenskega izvora. Sedaj veljavni zakon namreč določa, da mora biti najmanj 20 % vse dnevno predvajane glasbe vsakega radijskega in televizijskega programa slovenska glasba oziroma glasbena produkcija slovenskih ustvarjalcev. Po mnenju predlagateljev bi moral biti ta odstotek še enkrat tolikšen, prav tako predlagajo povišanje sedaj veljavnih deležev, ko gre za vsak posamezni program Radiotelevizije Slovenije ter deleža vse predvajane glasbe radijskih in televizijskih programov posebnega pomena. Predlagane spremembe naj bi prispevale k varstvu slovenskega jezika in slovenske glasbene avdiovizualne ustvarjalnosti ter h krepitvi narodne identitete. V Poslanski skupini Desus se strinjamo s predlagatelji, da so mediji pomembni za razvoj družbe in da se s pomočjo njih zagotavlja tudi širjenje slovenske besede in pripomore h gojenju domoljubja ter pozitivnega odnosa do lastne države in jezika. Prav tako pritrjujemo predlagateljem, da je treba spodbujati slovensko glasbeno ustvarjalnost. Zato se strinjamo, da bi bilo treba razmisliti tudi o prenovi področja zagotavljanja predpisanih deležev slovenske glasbe v radijskih in televizijskih programih. Vendar pa opozarjamo, da je področje medijev zelo kompleksno in ravno zato je treba k pripravi sprememb na temu področju pristopiti celovito. Ravno zato se v Resoluciji o nacionalnem programu za kulturo, ki je bila sprejeta v novembru 2013 in je strateški dokument razvojnega načrtovanja kulturne politike, predvideva celovita prenova medijske zakonodaje na osnovi predhodno pripravljene strategije na področju medijev, k čemur smo se zavezali v
Hvala, gospod podpredsednik. Lep pozdrav predstavnikom Vlade in vsem kolegom! Ja, imamo nek tak občutek, vsaj jaz ga imam, kot da smo zdaj padli v nek val požarov poslovnih objektov. Ta val se je začel s tem v Kemisu 15. maja, ki je bil tudi najhujši, predvsem zaradi tega ker so gorele nevarne snovi. Potem že samo ta teden smo imeli še dva požara. Najprej smo ga imeli tukaj v Ljubljani ob obvoznici, ker se je vnela tudi protihrupna ograja, potem pa še včeraj zvečer, o katerem je med prvimi poročal ravno naš poslanec Kavčič, ki je tudi v živo prenašal požar nekaj časa, tako da smo bili z njegove strani o tem takoj obveščeni, glede na to da je tam domačin. Ko sem se z njim pogovarjal, me je obvestil tudi, da je problem v Ljutomeru, da gasilci nimajo vozila z lestvijo in so morali na to vozilo čakati iz Murske Sobote, ki je potem prišlo po 20 minutah, tako da to je še ena stvar, o kateri bo treba mogoče v Ljutomeru tudi razmisliti, zato da bo ta gasilska služba čimbolj učinkovita. Kaj je vsem tem požarom skupnega? Prva stvar je to, da zaenkrat še za nobenega od teh požarov ne vemo točnega vzroka, torej kaj je bilo tisto, zaradi česar je prišlo do teh požarov, kje so nastali in kako bi se jih preprečiti, torej pri teh treh požarih tega še ne vemo. Druga skupna točka pa je, da so gasilci v vseh treh primerih svoje delo izvrstno opravili. Ravno včeraj, ko so v Ljutomeru gasili, je tudi bil svetovni dan gasilcev. Seveda gasilci so svoje delo opravili dobro zato, ker so vrhunsko usposobljeni, pa ne govorim samo o profesionalnih gasilcih, tudi o prostovoljnih. Tudi sam sem prostovoljni gasilec in vem, da konstantno se izobražujemo, imamo sektorske vaje ravno za take primere in na takih objektih, tako da se točno ve, kaj dela kdo, kdaj dela kdo, kdo poveljuje in tako naprej. Zato ni nobenega presenečenja, da so ravno gasilci in pa tudi Civilna zaščita seveda tisti, ki so svoje delo opravili vrhunsko in brez napak. Kje pa smo imeli, kje pa je nastopil problem v Kemisu? Dva sta
Hvala še enkrat besedo. Predlog spremembe Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki ga obravnavamo pri tej točki se nanaša tudi na prejšnjo točko Zakona o delovnih razmerjih, saj prinaša enako rešitev, ki pa je urejena v obeh zakonih. 20. januarja 2022 smo na Odboru za delo in Odboru za zdravstvo obravnavali predlog, ki skrajšuje odbobja v katerem se nadomestilo za bolezen oziroma poškodbo izplačuje v breme delodajalca in sicer s sedanjih 30 na 20 delovnih dni za posamezno odsotnost. Za vse odsotnosti z dela zaradi bolezni oziroma poškodbe o posameznem koledarskem letu, pa se skupno obdobje, ko se nadomestilo izplačuje v breme delodajalca skrajša s sedanjih 120 na največ 80 delovnih dni v letu. Veseli smo, da je predlog Nove Slovenije – Krščanskih demokratov ponovno v Državnem zboru in da se mu obeta sprejem. Čeprav je bil iz strani današnjih predlagateljev 27. novembra 2018 zavrnjen. Vsi poslanci in poslanke smo dobili pismo podpore Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije, Gospodarske zbornice, Trgovinske zbornice, Obrtno-podjetniške zbornice, Združenje delodajalcev Slovenije, Združenje delodajalcev obrti in podjetnikov Slovenije in drugih. Zakon ima torej široko podporo, saj so omenjene organizacije tudi same večkrat predlagale spremembe zakona v smeri skrajšanja obdobja, ko izplačilo nadomestila zaradi bolniške odsotnosti bremeni lastna sredstva delodajalca, samozaposlenega ali kmeta. Ker poslanke in poslanci Nove Slovenije – Krščanski demokrati verjamemo v sodelovanje, ne želimo nikogar izključevati glede na to, ali so v preteklosti naš predlog podprli ali zavrnili. Smo pa zadovoljni, da se naš predlog spret obravnava tokrat z drugim predlagateljem in ga bomo tudi pri tej točki podprli. Hvala.
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Spoštovani gostje, gospodje ministri in ministrica, kolegice poslanke in kolegi poslanci, lep pozdrav! Za ministra za zdravje gospoda Aleša Šabedra imam naslednje vprašanje. Najprej moram reči, da spoštujem vaš pogum, ki ste ga pokazali, ko ste nastopili svojo funkcijo v dobri veri reševanja opešanega slovenskega zdravstvenega sistema. Od nastopa mandata do danes ste naredili že nekaj korakov v smeri izboljšanja sistema kakovosti in zdravstvene varnosti za nas kot paciente, a vidnih rezultatov zaenkrat še ni. Nedavno je na dan prišla nova afera, povezana s koncesionarji okulističnih ambulant, ki paciente, uporabnike ambulante, ki ima javno vlogo zagotavljanja zdravstvene storitve, napotujejo v lastne zasebne optike po nakup novih korekcijskih očal. Koncesionarji so sicer zdravniki, ki delajo v lastnem podjetju, a po tem, ko so sklenili koncesijsko pogodbo z Ministrstvom za zdravje in Zavodom za zdravstveno zavarovanje Slovenije, so postali tudi del javnega zdravstva. Dogajajo se številne nepravilnosti, ki nakazujejo celo na korupcijska tveganja, tako pri splošnih zdravstvenih ambulantah v lokalnih skupnostih kot v omenjenih okulističnih ordinacijah. Zdravniki svoje javne službe ne bi smeli izkoriščati tako, da na svojih pacientih, ki so jih pregledali in jim tudi izdali naročilnice, tržijo zdravstvene pripomočke v svojih zasebnih trgovinah. Spoštovanega ministra sprašujem: Kakšen je nadzor nad delom koncesionarjev v javnem zdravstvu? Kajti dogaja se vam preveč nepravilnosti in okoriščanja. Zanima me tudi: Kdo spremlja, ali so izpolnjeni vsi pogoji za opravljanje koncesije v zdravstvu za zasebnika, enako kot takrat, ko jo je pridobil, tudi ves čas trajanja koncesije? Kdo izvaja in kakšen je nadzor nad delom zdravnikov koncesionarjev ter zdravnikov, zaposlenih pri koncesionarjih, da je zdravstvena storitev ves čas trajanja koncesijske pogodbe kakovostna, pravočasna, brezplačna in dostopna za vse državljane? Kdo lahko odvzame koncesi
Spoštovani predsednik Državnega zbora, predsednik Vlade, spoštovani kolegice in kolegi! Podal bom poročilo skupnega zasedanja Odbora za gospodarstvo in Odbora za zadeve Evropske unije v zvezi s predstavitvijo gospoda Marka Bandellija kot kandidata za ministra brez resorja, pristojnega za razvoj, strateške projekte in kohezijo. Gospod Bandelli kot kandidat za ministra se je obema odboroma predstavil 4. 9. 2018 in odgovarjal na vprašanja članov odbora. V uvodni predstavitvi je kandidat za ministra predstavil svojo dosedanjo karierno pot. izpostavil svoje dolgoletne podjetniške izkušnje in tudi funkcije, ki jih je doslej v svoji karieri opravljal. V nadaljevanju je poudaril, da bo glavni cilj Službe Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko ostal enak, to je maksimalno črpanje evropskih razvojnih sredstev. S temi sredstvi se namreč spodbuja gospodarska rast, povečuje konkurenčnost in ustvarjajo kakovostna delovna mesta. V nadaljevanju so v razpravi članice in člani obeh odborov izpostavili nekatere pomembne dileme s področja kohezije razvoja in strateških projektov, kandidat za ministra pa je na zastavljeno vprašanje odgovoril in članice in člane odborov seznanil s svojimi stališči, pogledi in mnenji. Še posebej je izpostavil zmanjševanje administrativnih bremen za prijavitelje na evropske projekte, neozaveščenost javnosti in potencial, ki ga omogoča medresorsko usklajevanje, pa tudi potencial, ki ga ponuja sodelovanje z lokalnimi skupnostmi in pomen učinkovitega lobiranja v Bruslju glede večletnega finančnega okvira po letu 2020. Vse ostale podrobnosti o poteku skupne seje obeh pristojnih delovnih teles so na magnetogramu in tam tudi na voljo. Po končani predstavitvi kandidata za ministra je Odbor za gospodarstvo z 10 glasovi za in 4 proti sprejel mnenje, da je bila predstavitev Marka Bandellija kot kandidata za ministra brez resorja, pristojnega za razvoj, strateške projekte in kohezijo, ustrezna. Nato je še Odbor za zadeve Evropske unije z