EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa. Za konec bi rada samo na kratko opozorila, kar se tiče tega dokumenta, o katerem smo danes govorili, zadnjič pa tudi kar precej na odboru za izobraževanje, kulturo in tako naprej, kjer je jasno zapisano, da je ena od prioritet in ena od pomembnih zadev tudi tako imenovana kulturna diplomacija. Ob tem bi opozorila na to, da ne bi zadeve kulturne diplomacije ostale samo na papirju oziroma podobno, kot se je zelo velikokrat zgodilo v tem letu, kot bi rekli, da obljubljamo, da se bomo prihodnje leto bolj učili. To smo vsako leto na koncu šolskega leta sklenili. Se pravi, kulturna diplomacija kot ena od prioritet – jaz razumem, da se v zvezi s tem tudi kaj naredi. Med tem pa me zelo preseneča, da ko to zadevo dajemo med prioritete, po drugi strani pa ukinjamo SKICO. Še enkrat opozarjam: s 1. marcem SKICE ni več – na Dunaju seveda. Čeprav, kolikor vem, so bila sredstva celo zagotovljena. Rečeno je bilo, da gre zdaj vsa zadeva v Berlin, menda, zato ker imamo na Dunaju oziroma v Avstriji že tako in tako veliko kulturnih institucij, povezanih z našo državo. Ne razumem popolnoma te logike, da je kulturna diplomacija ena od prioritet naše države, po drugi strani pa ukinjamo en zelo uspešen projekt in en od redkih projektov, ki je v bistvu medresorski, ki je projekt treh ministrstev in je bil ukinjen izključno na podlagi želje enega ministrstva, medtem ko sta se dve ministrstvi temu uprli. Ne razumem popolnoma te diskrepance med napisanim dokumentom in med dejanskim početjem. Upam, da se ne bo tudi na ostalih poglavjih dogajalo kaj podobnega. Hvala.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz sem imel priliko govoriti z ljudmi, ki jih to neposredno zadeva. Govorili so zelo preprosto in prepričljivo. Recimo, eden od takih stavkov je: »Le katera si bo pa upala reči ne, ko bo šef vprašal, ali bi delala v nedeljo oziroma na praznik?« Mislim, da v tej smeri ni treba nič več razlagati. Druga je rekla: »Stojim cel dan zato, da trije pridejo mimo.« Mislim, da celo stroški poslovanja niso pokriti s tistimi tremi nakupi. Takih primerov,zlasti na podeželju, ni prav malo. Verjamem, da tistih, ki so se odločili za betoniranje Slovenije tudi na tem področju, sploh ne zanima nastop poslanskega kolega. Mogoče bo pa zanimalo koga drugega. Čudim se, da kompromisna in do zaposlenih prijaznejša rešitev, ki jo je ponudila poslanska skupina Nove Slovenije, ni naletela na drugačen odmev. Mi smo predlagali, da se tako imenovane ekstra nakupe opravlja ob nedeljah proti koncu leta, ko so tudi nekoliko večje potrebe, kakor imajo tudi nekatere druge države, vendar je tudi ta kompromisna rešitev odpadla. Jaz v tovrstnem betoniranju, ki ni v imenu kapitala, kakor nekateri govorijo, mislim, da gre še za neke druge zadeve, nikakor ne bom podprl.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! S predlogom zakona o kolektivnem dodatnem pokojninskem zavarovanju za javne uslužbence se uvaja posebna ureditev dodatnega pokojninskega kolektivnega zavarovanja, kot je to zavarovanje urejeno v sistemskem zakonu, to je zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. V nekaj točkah predlagana zakonska ureditev bistveno spreminja splošno ureditev, vprašanje pa je tudi, ali nas postavlja v protiustavno stanje. Zakonski predlog uvaja pozitivno diskriminacijo javnih uslužbencev. Le tem namreč samo zaradi statusa javnega uslužbenca pripadajo dodatne davčne olajšave, ki jih sicer ostali zavarovanci, ki so zavarovani na podlagi splošnega sistema, niso deležni. Takšno razlikovanje zgolj na temelju zaposlitve je vprašljivo in gre za kršitev 14. člena ustave Republike Slovenije. Takšna ureditev bo za posledico imela tudi zmanjšan priliv sredstev iz dohodnine v pokojninsko in zdravstveno blagajno. Trditev predlagatelja, da predlagani zakon nima dodatnih finančnih posledic, drži torej le v tej meri, da ne bo dodatnih odlivov iz proračuna. Bo pa uvedba dodatnega pokojninskega zavarovanja javnih uslužbencev po predlagani ureditvi predstavlja izpad odlivov v državni proračun in proračun pokojninskega in zdravstvenega zavoda. Predlagani zakon prav tako pozitivno diskriminira javne uslužbence v členu kjer ureja posebno ureditev za izplačilo odkupne vrednosti. Splošna in veljavna ureditev, ki velja za vse ostale zavarovance, ureja, da ni mogoče pridobiti pravic za dodatne pokojnine pred potekom 10 let od vključitve v kolektivno dodatno pokojninsko zavarovanje. Za javne uslužbence po predlaganem zakonu te omejitve ni oziroma si je izrecno mogoče pridobiti pravice do dodatne pokojnine tudi pred potekom 10 let. Diskriminacija pa se bo izvajala tudi med samimi uslužbenci, saj bodo za starejše uslužbence plačani bistveno večji prispevki kot za mlade. O tem je pred menoj govoril tudi poslanec Kebrič. V Stranki mladih Slovenije pa se tudi ne str
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Za Poslansko skupino Desus je izredna uskladitev pokojnin bistvena komponenta zakona, ki ga danes sprejemamo. V Sloveniji se namreč zelo rado pozablja, da je bilo zavoljo krize usklajevanje pokojnin delno zamrznjeno v letih 2010 in 2011 povsem zamrznjeno pa v letih 2012, 2014 in 2015. Predvsem zaradi zamrznitev in delnih zamrznitev usklajevanja pokojnin je v obdobju od 2010 do danes prišlo do dokaj občutnega znižanja razmerja med povprečno neto starostno pokojnino in povprečno neto plačo. Zaostanki pri usklajevanju še niso v celoti odpravljeni. Razlika v tem trenutku znaša 5,6 %. S predvideno uskladitvijo za 2 %, ki bo ob potrditvi v Državnem zboru realizirana decembra letos, se bo preostali neusklajeni zaostanek znižal na 3,6 %. Urad za makroekonomske analize in razvoj je v svoji jesenski napovedi makroekonomskih gibaj za leto 2020 predvidel padec gospodarske rasti v odstotku bruto domačega proizvoda za 6,7 %. Za prihodnje leto napoveduje rast za 5,1 %. Interval med obema prognoziranima stopnjama je 11,8 %, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da bo izhodišče v prihodnjem letu nižje, kot je bilo sprva načrtovano. Velika in nepredvidljiva spremenljivost makroekonomskega okolja je bila razlog, da smo v Poslanski skupini Desus predlagali umik omejevalnega pogoja o vezanosti odstotka izredne uskladitve na stopnjo gospodarske rasti. Odločanje na seji matičnega delovnega telesa je pokazalo, da je bil naš predlog podprt z veliko večino, s 14 glasovi za in enim glasom proti. Pri obravnavi in sprejemanju zakona in njegovih sprememb se je kot pomembna zadeva izpostavil tudi način izplačila izredne uskladitve, ali naj se opravi v odstotku od pokojnine ali v absolutnem znesku za vse enako. Stališče Poslanske skupine Desus je tu nedvoumno. Institut usklajevanja ni namenjen povišanju dela pokojnin, marveč ohranjanju njihove vrednosti. Zato smo zagovorniki načela, da je višina pokojnine odvisna od dolžine po
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Predstavniki ministrstva, kolegice poslanke in kolegi poslanci! Slovenski potrošnik je v današnjem času brezglave ponudbe in povpraševanja pogosto prepuščen samovolji posameznih podjetij ali posameznikov, ki se ukvarjajo s pridobitno dejavnostjo. Cilj prodajalcev čim več prodati in pri tem ustvariti dobiček na eni strani in cilj potrošnikov čim več kupiti za malo denarja na drugi strani pomenita logično nasprotje interesov, ki pa je kljub različnim ciljem lahko obvladljivo, če zakonski predpisi obema strankama zagotavljajo enakopravno in pravično varstvo. Ker je naša družba izrazito potrošniška, smo v Poslanski skupini Nove Slovenije prepričani, da je varstvo potrošnikov še kako pomembno, predvsem z vidika varovanja njihovih pravic. Seveda pa pri tem ne smemo zanemariti položaja podjetij, ki na trgu prodajajo svoje izdelke in storitve in so lahko ob preveliki zaščiti potrošnikov potisnjeni v slabši položaj. Kako torej zagotoviti pravo ravnovesje med administrativno obremenitvijo podjetij in varstvom potrošnikov? Novela Zakona o varstvu potrošnikov s prenosom direktive o pravicah potrošnikov zagotavlja celovit sistem varstva potrošnikov, ki bo s poenotenjem predpisov olajšal čezmejno poslovanje tako za potrošnike kot za podjetja. Uskladitev slovenske zakonodaje z evropsko zakonodajo ter poenotenje pravil predvsem glede nakupovanja na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov je torej nujna. V Poslanski skupini Nove Slovenije se zavedamo, da je implementacija direktive o pravicah potrošnikov v slovenski pravni red nujna. Prav tako so nujne tudi manjše spremembe in dopolnitve Zakona o varstvu potrošnikov, ki pomenijo odpravo nekaterih pomanjkljivosti, ki so nastale pri prenosu direktive o varstvu potrošnikov. Vendar ob tem izpostavljamo naslednja dejstva. Zakon je zaradi številnih že sprejetih sprememb in dopolnitev postal izjemno nepregleden in zato nerazumljiv. Na to je v postopku sprejemanja novele opozorila tudi Zakonodajno-pravn
Lepo pozdravljeni, gospod minister, državna sekretarka, vsi ostali prisotni. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, Novelo zakona o elektronskem poslovanju, Direktiva 2000/31 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu. Direktiva o elektronskem poslovanju je bila v slovenski pravni red najprej prenesena z zakonom o spremembah in dopolnitvah zakona o varstvu potrošnikov in Zakonom o elektronskem poslovanja in elektronskem podpisu. Prvi je v slovenski pravni red prenesel določbe o sklepanju pogodb, obveznosti obveščanja in pošiljanja komercialnih sporočil, drugi pa je posebej uredil odgovornosti posrednih ponudnikov storitev. Določena vprašanja glede elektronskega poslovanja pa so bila kasneje rešena še z zakonom o elektronskem poslovanju na trgu, saj se je izkazalo, da se za ta vprašanja oziroma zahteve, ki jih postavlja evropska direktiva, potrebuje poseben zakon. Tudi cilj in namen te novele zakona je po navedbah predlagatelja ustrezen prenos direktive o elektronskem poslovanju v slovenski pravni red, ker tega dotedanja ureditev in izvajanje zakona o elektronskem poslovanju in elektronskih predpisih ter zakona o varstvu potrošnikov nista zagotavljala. Osrednja pomanjkljivost je bila, da direktiva velja tudi za razmerja pri elektronskem poslovanju med pogodbenimi strankami, ki niso potrošniki. Cilj predloga zakona je po navedbah predlagatelja tudi ta, da se posamezne določbe zakona zapišejo tako, da bodo jasnejše in razumljivejše, da ne bo nastajal dvom o tem, kateri organ je v posameznih primerih pristojen ukrepati, ter da se popravijo nekatere manjše nevsebinske napake. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo novelo zakona podprli.
Hvala lepa gospod podpredsednik. Predlagani zakon o izjemnem znižanju davčne osnove, ki ga predlaga poslanec državnega zbora mag. Janez Drobnič, po našem mnenju je nesistemski in ne rešuje ključnih problemov na socialnem področju. Zavedati se moramo, da ima lahko zakonodaja s področja obdavčitve dohodkov pomembne davčno politične posledice. Tako lahko z davčno zakonodajo ključno pripomoremo tudi k dvigu dohodkovnega položaja zavezancev, v pretežni meri naših državljanov. Sami ocenjujemo, da je socialna zakonodaja, ki obdavčuje dohodke posameznikov, eden izmed njenih bistvenih sestavin in pa javnih oblik. Socialni ukrepi davčne politike morajo biti vgrajeni v sistemski zakonodaji, česar predlagani zakon ne rešuje. Če želimo na primer, razbremenjevati zavezance iz prvega davčnega razreda, je nekoliko neresno, da jim na primer med letom odmerimo davek od osebnih prejemkov in ga nato vrnemo v drugi polovici naslednjega leta, po posebnem zakonu, kakršnega predstavlja ta predlog. Ocenjujemo, da je s tem bistveno prizadet osnovni namen takega predloga, saj so mesečni prihodki teh zavezancev vseeno obdavčeni po določilih zakonov o dohodnini, ne upoštevaje izjemno znižanje davčne osnove. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke si bo prizadevala, da se primerni socialni ukrepi vgradijo v sistemski zakon o dohodnini, ter dodatno še preko proračunskih odhodkov za socialne namene. Menimo, da bi se na ta način zakonodaja veliko bolj, bi bila zakonodaja veliko bolj socialna, kot pa s pomočjo posebnih zakonov. Poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke predlagamo, predloga ne bomo podprli, bomo pa delali in se zavzemali za razbremenjevanje najšibkejših slojev prebivalstva v novem zakonu o dohodnini. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jaz se zavedam pomembnosti tega člena, tudi za rešitve, ki jih bomo sprejeli za izgled kulturne krajine ob Sloveniji in za spoštovanje tudi avtorjevih pravic. Vendar bi rekel ob tem členu, da je izvajanje gospe Širca najboljši dokaz, največ dokazov je navedla, kako zgrešeno in nedopustno je, da tako pomemben zakon, tako pomembne rešitve sprejemamo po skrajšanem postopku. Gospa Širca je navedla, da Slovenija nima urejene nobene zaščite za sodobno arhitekturo, da bi bilo skrajno nevarno, da bi implementirali direktive in da ta amandma, ki ga tri stranke predlagajo, ne podpirajo liberalnega stališča liberalne vlade. Jaz sem hvaležen, da prihajajo takšna spoznanja iz tega kroga. Seveda pa ob tem amandmaju, predvsem pri drugem odstavku tega 44. člena mi nekaj ni jasno. Kaj smatra - jaz mogoče nimam dovolj znanja na tem področju - kaj podrazumevajo pod sintagmo, kaj mora pač lastnik spoštovati pri tem? Pri tem mora spoštovati moralne avtorske pravice avtorja. Zdaj, kaj so te moralne avtorske pravice? Ali gre to za njegove vrednote, njegov moralni etos? Ali gre za svetovnonazorsko opredelitev avtorja, recimo da gre za sakralni objekt? V tem slučaju bi nekako si znal razlagati, kajti, ampak ne vem, v današnji evforiji, tej džamijski evforiji nekateri jurišniki, ki jih dosti poslušamo, morda na čelu z ljubljansko županjo recimo, govori o tem, da je več krščanskih sakralnih objektov. Pa bi se morda nekdo izmislil, da je treba predelati enega od teh sakralnih objektov v džamijo recimo. Pri tem jaz verjamem, da bi bile kršene moralne avtorske pravice avtorja. Ker tisti avtor, ki je nek sakralni objekt naredil, je verjetno imel neke vrednote tudi do tega objekta. In res bi si želel, da bi nekdo na vsem razumljiv način razložil, kaj podrazumevajo pod to definicijo in to sintagmo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glede na to, da časa nimam veliko, dovolite, čisto na kratko. Rekla bom hvala predstavnikom ministrstva, predstavnikom vlade, nenazadnje tudi ostalih institucij, ki so pomembne pri tej odločitvi. Se pravi, da se bo upoštevala posebna olajšava za duševno in telesno prizadete otroke pri odmeri dohodnine tudi za leto 2005. Pri tem želim povedati, da smo v Slovenski nacionalni stranki pristopili k tej rešitvi, ponudili rešitev in hoteli prestopiti tudi meje politike pomembno odločitev, pomembno rešitev za telesno in duševno prizadete otroke. Pa so koalicijski poslanci odigrali sila grdo vlogo. Če je takšna vaša krščanska morala, potem bog.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav prisotnim članom Vlade, posebno mag. Mateji Vraničar Erman! Kolegice in kolegi! Sam imam seveda z delovanjem bank na slovenskem, njihovo posojilni politiko in njihovo sanacijo izgub že dve leti in pol ali koliko velike težave. Tokrat seveda sprašujem gospo ministrico naslednje. Tudi v zadnjem času se soočamo s sumi, da je Slovenija naračunala prevelik obseg bančne luknje, zaradi česar se je za sanacijo porabilo preveč davkoplačevalskega denarja. V nekaterih medijih se namreč pojavljajo zapisi o tem, da je Banka Slovenije od največje domače banke zahtevala, da na seznam terjatev za prenos na slabo banko uvrsti tudi tiste terjatve komitentov, ki niso izpolnjevali kriterijev za tako imenovana slaba posojila. To naj bi novembra ugotovilo tudi Računsko sodišče, a je revizija zaradi poslovne tajnosti počrnjena, potemnjena. Nepočrnjeno verzijo revizijskega poročila naj bi Računsko sodišče takrat posredovalo organom pregona, kar da slutiti, da na delovanje odgovornih v procesu sanacije bančnega sistema pada senca suma kaznivih dejanj. Predstavniki ministrstva ste bili del medresorske skupine, ki je potrjevala sezname poznejših komitentov DUTB, zato sprašujem: Ali je po vašem vedenju Banka Slovenije res vplivala na prenos terjatev podjetij, ki so bile sposobne odplačevati kredite, ali je bila njena vloga, kot trdi sama, izključno podporna oziroma koordinacijska? Podvprašanje: Ali ni pravzaprav Banka Slovenije tista, ki je dolžna opozoriti posamezne banke na nedoslednosti, ki so povzročile neobvladljiv finančni balon, težak več milijard? Za odgovor se vam lepo zahvaljujem. Hvala lepa za odgovor. Jaz seveda moram reči, da jaz razumem kriterije, razumem tudi ta postopek, ampak na koncu je vendar Vlada sodelovala pri tej odločitvi. Predvsem pa je problem v tem, da Računsko sodišče ne bi dalo verjetno takšnega mnenja, kot ga je, dobro, mi ga seveda ne poznamo, večinoma, ampak vendar: V čem je potem dvom Računskega sodišča, č
Hvala za besedo, gospod podpredsednik Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Ustanovitev Triglavskega narodnega parka z odlokom leta 1961 in njegova razširitev na današnji obseg leta 1981 je bila za Slovence prav gotovo velik nacionalni dogodek. Seveda so se skozi dve desetletji izoblikovale nove potrebe in z njim tudi nove zahteve po ureditvi našega edinega narodnega parka. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev, smo predlog zakona o Triglavskem narodnem parku skrbno proučili. Strinjamo se, da je potrebno zagotoviti modernejše pristope, ki bodo po eni strani zagotovili izboljšanje učinkovitosti varstva parka, po drugi strani pa ljudem, ki živijo na območju nacionalnega parka, omogočili dostojno in privlačno eksistenco. Seveda se ob spreminjanju zakona poraja vprašanje, za kakšno smer razvoja se bomo odločili. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev menimo, da je potrebno izdelati jasno predstavo o poslanstvu nacionalnega parka, ki bo temeljil na nacionalnem in ne morda le na občinskem konsenzu, saj menimo, da gre za dobrino, ki je vsedržvnega pomena. Seveda morajo imeti ljudje, živeči v lokalnih skupnostih na tem območju parka, besedo pri urejanju parkovne politike, ki nikakor ne sme biti zanemarljiva. Tako menimo, da je potrebno upoštevati njihovo voljo tudi glede nedavne odločitve na referendumu, ko je večinoma prebivalcev Stare Fužine, Ribčevega Laza in Studorja povedala, da hoče tudi nadaljnem živeti znotraj meja parka. Treba pa je upoštevati tudi mnenja strokovne javnosti, ki ima s parkom dnevne opravke in verjetno najbolje ve, kje so šibke točke parka in kje lahko človek naravo najbolj prizadene. Kot že rečeno, treba se je odločiti, ali bo Slovenija svojo naravno dediščino zaščitila v smeri, ki jo zahtevajo tudi direktive Evropske unije, oziroma ali naj sledi definiciji parka Svetovne zveze za ohranitev narave, ali bo park postal vrednota, kjer bo omogočeno liberalno izkoriščanje. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojence
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Preden se vključim še v razpravo o vsebini spremembe Zakona o glavnem mestu Republike Slovenije, bi rada povedala, da vse svoje življenje živim v enem kraju, v eni občini, da sem tudi svoje delo posvetila tako ali drugače tej občini in temu mestu. Morda lahko k temu vključim še eno občino, v kateri sem tudi precejšen del, vendar pa si prizadevanja za urejeno situacijo financiranja v glavnem mestu pač ne predstavljam tako, da moramo zdaj poslanke in poslanci navijati vsak za svoj kraj in za svoje mesto. Res pa je, in to se mi zdi popolnoma legitimno, da se potrudimo in da poslanci vsak po svojih močeh želimo, da bi tudi državna malha bila v tistem delu, kjer piše občine, čim večja, čim bogatejša in da bi bili potem na nek način bolj radodarni do naših krajev, do naših občin. Po nekaj letih, da tako rečem, suhih krav, se vendarle na področju finančnega stanja lokalnih skupnosti stvari spreminjajo. Dejstvo je, da povprečnina raste, dejstvo je, da se občine razdolžujejo, da je zadolževanja manj, čeprav bi si seveda tako kot tudi naravni državi želeli še pospešek k tem procesom. Malo jih je tudi, ki niso izkoristile ugodnih možnosti koriščenja evropskih sredstev in z njimi na ta način povečale kakovost življenja svojih občank in občanov. Čeprav, kot smo slišali, so med njimi tudi takšni župani, ki te možnosti niso izkoristili. Ko smo začeli ta mandat, ko smo se v nekaterih občinskih sredinah pogovarjali o problemih lokalne samouprave, je bilo pravzaprav zanimivo slišati, kako smo ugotavljali, da so občinske ceste lepo obnovljene, ulice bolj ali manj lepo obnovljene, tudi asfaltirane in tako naprej. Tiste ceste, ki pa so vodile v to občino, v to mesto, so bile pa v obupnem stanju. Bilo je že kar vnaprej jasno, katera cesta je občinska in katera je recimo državna. Nekako se mi zdi, da vendarle vsaj občanke in občani, državljanke in državljani vidijo, da se zadeve drastično spreminjajo. Tudi če
Najlepša hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister! Verjetno danes tukaj ni nikogar, ki ne bi verjel, da počnemo, ko sprejemamo spremembo ustave, nekaj, kar bi bilo potrebno narediti že pred časom, in meni je prav žal, ko vas poslušam, gospod minister, in ker vem, da prihajate iz stranke <PARTY>, da niste bili na nekem podobnem mestu že pred leti, in Slovenija bi morda potem imela že regije. Pa vendar, ko se pogovarjamo o teh vprašanjih, se je verjetno potrebno zavedati, da z vsakim letom, ko regionalizacija ni izvedena, zamuja Slovenija in gredo v prazno potenciali, ki v Sloveniji obstojajo. V tem vidim tudi prvi in najpomembnejši smisel regionalizacije. V Sloveniji je dosti ljudi, ki zmorejo strniti energije okoli povsem konkretnih projektov, okoli konkretnih interesov, in to obliko, to možnost jim je potrebno odpreti. Zato, in to vemo že dolgo, je potrebno spremeniti ustavo. Vse drugo govorjenje na temo oblikovanja regij od spodaj navzgor je empirično dokazano in mislim, da smo si to dokazovali predolgo, neučinkovito in ne pripelje do povezovanja moči. Bojim se, da se je za velikimi besedami o tem, kako se bodo od spodaj iz občin sami regionalno ljudje povezali, skrivalo za hrbtom nezaupanje v državljane in državljanke in da potrebo po tem, da se regionalno organiziramo in na ta način poberemo moči, si damo pravo obliko, vzpostavimo tudi strukturo, ki je odgovorna na neki ravni, ki bi lahko prispevala v Sloveniji pomemben element za nadaljnji korak v razvoju. Drug pomemben element, ki ga prinaša regionalizacija, je protiutežitev moči, centralne državne oblasti. Ta je potrebna iz preprostega razloga, ker kjerkoli nimamo protiuteženih mehanizmov oblasti, po logiki stvari prihaja do manjše učinkovitosti, je izplen manjši. Ko govorim o teh dveh elementih, eno je zbiranje energij okrog po Sloveniji za dodatne projekte, drugo je uporaba teh energij, med drugim tudi za protiutežitev centralne oblasti. Se strinjam s tistimi, ki opozarjaj