EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Spoštovani prisotni, lepo pozdravljeni! Najprej bom rekla, da moram izraziti svoje zadovoljstvo, da je bil ta amandma izglasovan; torej, da urad ostaja kot samostojen organ in tudi funkcija ministra. Ravno včeraj sem bila na Brežini pri Trstu ob 120. obletnici rojstva Iga Grudna. Prisoten je bil tudi veliki pisatelj Boris Pahor in je izrazil veliko razočaranje nad tem korakom nazaj. Tudi sama sem prepričana, da bi bil to korak nazaj. Leta 2006 smo sprejeli Zakon o odnosih Republike Slovenije s Slovenci zunaj njenih meja, ki določa, da je urad samostojen in ga vodi minister. Vse to so Slovenci v zamejstvu in po svetu sprejeli z velikim zadovoljstvom in večkrat sem prav iz njihovih ust slišala, da s tem čutijo, da jih Slovenija razume, da so še bolj povezani z matično domovino,in da jim aktivno pomagamo pri reševanju njihovih problemov. Torej, glavna funkcija tega urada je vzdrževanje odnosov, stikov z našimi zamejci, Slovenci po svetu, spodbujanje ohranjanja njihove narodne identitete, jezika, kulture, pa seveda tudi pomoč na različnih področjih, še posebej, kadar pride do težav z državo, v kateri živijo, ko ta ne izplačuje sredstev ali se pojavljajo drugi različni problemi. Prav v tem odnosu do Slovencev, pol milijona jih živi po svetu, preko 120 tisoč Slovencev v zamejstvu, smo bili zgled tudi drugim državam. Pogosto so me tuji veleposlaniki spraševali, kako imamo Slovenci to področje urejeno, kaj delamo, kaj so prednosti in tudi sami se želijo zgledovati po nas. Zato bi bila res škoda, če bi tukaj naredili korak nazaj na veliko žalost in razočaranje Slovencev. Zakaj je potrebna funkcija ministra? Samo zlonamerneži trdijo, da so Slovenci po svetu samo politična emigracija in da je ta minister, zato da potuje po svetu. Lahko vam povem, da sem velikokrat obiskala zamejstvo in iz Ljubljane do vseh naših zamejcev v vseh štirih državah je približno eno uro in pol vožnje z avtomobilom in vsa ta moja potovanja ali obiski so verjetno skupaj manj dragi kot pa eno potovanje
Gospod Hojs, kamen bi se zjokal, ko posluša vašo usodo. Jaz sem res ganjen. Ne interpelacijo, Jabolko navdiha bi danes vi prejeti, spoštovani Hojs. Iz interpelacije je razvidno, da vi praktično niste za nič odgovorni, niste za nič krivi. Sploh ne vem, ali plačo darujete v dobrodelne namene. Če bi verjeli, spoštovani, vam, bi danes najverjetneje morali interpretirati uradnici na MNZ, ki sta napisali odločbo, ali pa hišnika na MNZ glede na nezakonita navodila, ki ste jih dali glede vpoglede v mape na <PARTY>U, ali pa kadrovskih menjav na policiji. Naj spomnim, tisti, ki so, kot vi rečete, del globoke države, tiste ste umaknili. Strokovnjaki za kriminologijo se danes ukvarjajo z migranti, to je tudi eno področje, za katero imate veliko empatije, tako kot relativizirate, gospod minister, vardo: varda je v redu, to so fantje, naši, čvrsti, slovenske gore listi. In bog ne daj, protestnice so pa grozne, demonizirane. Res vlečejo proračunski denar zaradi tega, ker dejansko se borijo za svobodo naroda. Spoštovani minister, težko se dotaknem vseh vsebin, ampak gotovo gospoda Žaberla, ki se je podpisal, in ga želite očrniti v kontekstu, da je sodeloval za globoko državo pod vodstvom Bohinca, naj vas opozorim – in to vi dobro veste, ampak ne želite povedati –, da je bil gospod Žaberl kot strokovnjak v vseh vladah do sedaj oziroma vsaj v teh dveh. Eni, ki ji očitate vi, v drugi je pa bil direktor Direktorata za policijo in druge varnostne naloge, to je bilo v času Gorenaka. Ta isti gospod Gorenak danes govori, da je strokovnjak postal politik, vi, politik, pa ste postali strokovnjak. Jabolko navdiha, spoštovani, vam ne uteče! Ampak kakorkoli že, gospod Žaberl je eden tistih pogumnih avtorjev zakona, ki se je pripravljen izpostaviti. In to, kar govori gospa Anja Bah Žibert, je jasno – glava je od Univerze v Ljubljana, Fakulteta za varnostne vede. Bolj očitno kot tako, se izpostaviti tega ne da. Ampak rekli ste, spoštovani minister, da je tole samo eden od strokovnjakov. Kaj pa go
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Pri današnji razpravi se tudi prav prijetno zabavam in ocenjujem, da je razprava izredno zanimiva. Samo če pokomentiram izjavo nekoga, ki je povedal, da je to eden najpomembnejših zakonov, ki jih državni zbor sprejema, potem je seveda zelo umestno, da človek o tem razmisli, kaj to pravzaprav pove o razmišljanju nekaterih poslancev. Meni se ta zakon ne zdi nič kaj posebno izredno pomemben, je pač kot vsak zakon. Se pa seveda sprašujem ob tem, tako kot nekateri drugi poslanci, inugotavljam tudi, da v bistvu obstoječi zakon o lokalni samoupravi ni tako grozno slab, da ga bi bilo treba nujno v tem primeru spreminjati. Mislim, da so za spreminjanje bolj potrebni nekateri drugi zakoni, kot je že bilo omenjeno, recimo, zakon o financiranju občin in še mogoče kateri drugi v zvezi z lokalnimi skupnostmi. Ampak ravno pri urejanju odnosov v lokalni samoupravi ima očitno oblast izredno ogromno idej in izredno veliko interesa, da to področje ureja na tak ali drugačen način. Nima pa popolnoma nobenega interesa očitno na področju ureditve financiranja občin ali pa dejansko gre za nemoč. Kolikokrat smo poslanci, vsaj nekateri, ki poznamo to področje razmeroma dobro, vsaj tako sem prepričan, opozarjali na to, da financiranje občin ni ustrezno inna nivoju evropske zakonodaje, regulative. Vendar se na tem področju ne zgodi nič, celo nasprotno. Trendi ministra za finance in pa tudi politične opcije na vrhu <PARTY>-a, ne bom govoril o kot <PARTY>-u politični stranki na lokalnem nivoju, ampak na vrhu, v vodstvu politične stranke <PARTY> in pa tudi mogoče Združene liste, pa tudi nekaterih poslancev, je težnja, da bi se finančna sredstva v lokalni skupnosti celo zmanjšala, ne pa povečala. Na tak način samostojnosti in učinkovitosti v lokalni skupnosti ne moremo doseči. In tukaj bi se bilo potrebno zamisliti in tukaj bi se bilo potrebno angažirati in porabiti neko dodatno energijo, da bi se to področje uredilo. Resnično vam povem. Dobro, upam da boste tudi
Hvala lepa za besedo gospod predsednik. Spoštovani minister, predstavniki vlade, spoštovane kolegice, kolegi. S stališča zaposlovanja velja prav populacija invalidov za kategorijo, kjer je stopnja brezposelnosti višja od splošne stopnje brezposelnosti. Statistični urad Republike Slovenije je junija 2003 objavil podatke o aktivnosti prebivalstva Slovenije za mesec april 2003. Formalno delovno aktivnih je bilo 778.283 prebivalcev. Po podatkih zavoda Republike Slovenije za zaposlovanje je bila stopnja registrirane brezposelnosti v aprilu 2003 11,1%. Delež invalidov med brezposelnimi osebami pa je znašal kar 11,5%. Konec leta 2002 smo imeli 28.967 brezposelnih invalidov. Od tega v običajnem delovnem okolju 22.765, v invalidskih podjetjih pa kar 6202 invalida. To pomeni, da je vključno z brezposelnimi na trgu dela 40.154 invalidov. Zaskrbljujoča je tudi struktura brezposelnih invalidov in s tem posledično njihove zaposlitvene možnosti glede na stopnjo izobrazbe, ko ima 55% invalidov prvo stopnjo izobrazbe, več kot 10 pa drugo stopnjo, kar 36% invalidov pa je starih od 40 do 50 let. 38% celo starejših od 50. 76% vseh invalidov pa je na zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje prijavljenih kar več kot 24 mesecev. Slovenija naj bi z novim zakonom uresničevala direktivo sveta v EU in resolucijo enakih možnosti zaposlovanja invalidov. Oba izpostavljata pomen vključenosti za ranljive skupine na trg dela. Diskriminacija, ki je osnovana na invalidnost, tako posredna, kot neposredna, je prepovedana. Iz predstavljenega dejanskega stanja izhaja, da je položaj invalidov na trgu dela izredno neugoden, da se slednji na trg delovne sile ne vključuje v večje število. Stopnja njihove brezposelnosti pa je dosti višja. Prav tako je trajanje njihove brezposelnosti dosti daljše kot pri ostalem prebivalstvu. Glede na to, da so se razmere od sprejema zakona o usposabljanju in zaposlovanju invalidskih oseb od leta 1976 popolnoma spremenile, predvsem ko govorimo o spremembi družbenega sistema,
Hvala za besedo. Jaz se sicer ne spoznam na ekonomijo in inflacijo, tako kot gospod Cvikl, ampak tisti ekonomisti, ki jih jaz berem, pravijo, da je treba o inflaciji čim manj govoriti, če želimo, da se stvari umirijo, in da ni problem v zadolževanju države, ampak tudi v velikih kreditih, ki jih dajejo naše banke za menedžerske odkupe. Ampak, raje o zakonu, o katerem se danes pogovarjamo. Do 1. januarja 2007, ko je začel veljati zakon o usklajevanju socialnih transferjev oziroma transferjev posameznikom in gospodinjstvom, ki se financirajo iz javnih financ, so se ti transferji usklajevali različno. Kot je bilo že nekajkrat povedano, do takrat se je večina transferjev usklajevala enkrat letno, nekateri dvakrat, nekateri mesečno. Ponekod so se opravljali poračuni, ponekod se niso ali so se enkrat letno, ponekod večkrat letno in tako naprej. Mi smo želeli transferje uskladiti, torej, postaviti sistem, da transferji, ki izhajajo iz pravic, iz dela, se usklajujejo z rastjo plač, in transferji, ki so vezani na stroške življenja, na rast življenjskih stroškov. To se nam zdi tudi najbolj pošteno, kajti v neenakopraven socialen položaj smo postavljali upravičence do posameznih transferjev. Nekateri, kot rečeno, so se usklajevali večkrat letno, drugi enkrat. Tako smo z zakonom uzakonili rešitve, ki uveljavljajo nek enoten in transparenten način, in po našem mnenju je to pravilno. Razlogi, da je bilo to prej drugače, so bili tudi že nekajkrat povedani, torej transferji so bili urejeni v različnih zakonih, ki so se večkrat v različnih obdobjih spreminjali. Mnogo vas je govorilo o stopnji revščine oziroma kaj to je revščina. Statistični urad Republike Slovenije pravi, da v Sloveniji uporabljamo za določanje praga revščine in izračun stopenj revščine relativni koncept, kar pomeni, da ne merimo absolutne revščine, pač pa revščino oziroma merimo neenakost znotraj populacije. Ta koncept nam samo pokaže, koliko prebivalcev ima bistveno nižji dohodek glede na srednjo vrednost dohodka v
Še enkrat, vsem lep pozdrav, spoštovani. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo z dobrim namenom predlagali ta zakon in tudi predlagali, da daste konstruktivne predloge, kar nekaj jih je bilo, in to ne samo iz ene stranke, da se morda tematika razširi in da se vključijo še druge stvari, tako da vsaj pridemo korak naprej. Vemo, da problematika uživanja prepovedanih drog je, gre za prepovedane droge, se pravi, da jih že zakon prepoveduje, kajti funkcionarji pa smo izvoljeni za to, da delamo za ljudi. Naši volivci nam zaupajo, državljankam in državljanom smo za delo odgovorni. Tudi imajo oni veliko večjo pravico do naše zasebnosti kot pa pri navadnih državljanih. Tega se moramo zavedati, kajti potem se pač ne damo izvoliti, če nimajo pravice vedeti za te zadeve. Tako je danes tipično, da novinarji ugibajo, zakaj je odstopila ministrica, in med drugim pravijo tudi, ali ni imela zaupanja, ali ni mogla delati tistega, kar je želela ali delala, ali pa je imela pretanko kožo. Torej tudi politiki, funkcionarji moramo imeti dovolj debelo kožo in marsikaj prenesti, tudi to, kar se tiče testiranja na prepovedane droge. Kot sem omenil, da je ta dobronamernost, s katero smo ta zakon poslali v obravnavo, sicer doživela različne odmeve, tudi burne, tudi sprevračanja, pa vendarle, svoj namen je dosegla. Pogovarjali smo se o tem in tudi predlagam, da gre zakon naprej z vsemi dobrimi predlogi, z dobrimi nameni, pa dajmo, bodimo enkrat drugačni, ne samo da čakamo, kaj bomo sprevrnili, kar je nekdo drug predlagal in bo za dobro naših volivk in volivcev, kajti če se po njih ozremo, oni bodi sigurno za to, da imajo funkcionarje, ki ne uživajo prepovedanih drog in se lahko dosti pametneje odločajo oziroma bolj odgovorno odločajo kot pa uživalci. Predlagam, da gre zakon naprej. Hvala.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Spoštovani ministrski zbor, spoštovane kolegice in kolegi, posebej pa minister dr. Dušan Mramor! Na državni ravni se zavedamo, kakšnega pomena je zadolženost države in kakšne posledice ima to na vse nas. Moje vprašanje se pa nanaša na zadolževanje občin, kajti v javnosti je znano, da se nekatere, ne govorimo za vse, ampak nekatere občine prekomerno zadolžujejo in njihovo fiskalno stanje je, vemo, tudi del fiskalnega stanja v naši državi. Zagotovo bo pa njihovo prekomerno zadolževanje vplivalo na več generacij v posameznem lokalnem okolju. Glede na to, da ima država urejen tako regulatorni kot tudi nadzorni sistem, ki ureja to vprašanje, bi vas prosila za pojasnilo: Kako je mogoče, da se občine še vedno zadolžujejo mimo teh predpisov? Ali so tudi one – saj vemo, da bi morale biti – zavezane k prilagojeni ekonomski fiskalni politiki za doseganje fiskalne stabilnosti? Se pravi: Ali se je Vlada s tem problemom soočila in kako razmišlja v nadaljevanju glede tega vprašanja? Vnaprej se vam zahvaljujem za odgovor. Želela bi se samo zahvaliti. Vidim, da se je Vlada soočila s tem problemom, da bo uredila pravne podlage in tudi poskrbela za izvajanje. Hvala.
Hvala za besedo. Še enkrat lep pozdrav! Tudi jaz se bom dotaknila določenih zadev, ki jih je moj kolega Jože Horvat omenil in bi rekla, kaj v Novi Sloveniji najbolj poudarjamo. Ves čas opozarjamo, da živimo v času vrednotne krize, ki je po mnenju nekaterih usodnejša od gospodarske krize. Ena in druga pa sta povezani, morda je celo vrednotna sprožila gospodarsko. Otroci danes dobivajo premalo vzgojnih spodbud za osvojitev vrednot, ki jih ljudje potrebujemo kot izhodišče za svoje ravnanje. Tudi to so v Slovenski akademiji znanosti in umetnosti spoznali in o tem v teh dneh lahko zelo veliko beremo. Rada bi jaz še poudarila, da sem zadovoljna, da imamo projekt Zagovornik – glas otroka. Pričakovanje in tudi moje mišljenje je v tem, da je zagovornik otroka v vsem tem pilotnem času obiskal in sodeloval z ostalimi institucijami v Sloveniji, kot so centri za socialno delo, SOS-telefoni, varne točke in morda bi lahko še naštevala določene inštitucije, ki se resnično ukvarjajo z otroki, z njihovimi težavami. In tukaj tudi poudarjam veliko skrb in nalogo zagovornika otrokovih pravic, da stopi do centrov za socialno delo, kjer lahko odigra s svojimi izkušnjami in znanjem veliko vlogo, ker vemo, da se žal velikokrat tudi tam stvari zapletejo. Veliko takšnih žalostnih zgodb o naših otrocih slišimo po televiziji. Dotaknila bi se tudi družinskega zakonika. Veliko členov je res govorilo o zaščiti otrok, vendar se ne strinjam z vsemi členi, ki so v popolnosti zagovarjali otroka in njegove pravice. Vsi vemo, da se bo permisivna vzgoja morala počasi umakniti iz naših vzgojnih vzorcev, na kar še posebej poudarja specialni pedagog za motnje vedenja in osebnosti Marko Juhant, v teh dneh, prejšnji teden smo lahko zelo veliko brali o tem. Kaj je poudarjal? Da je treba otroke navaditi, da so v življenju tudi slabe stvari, da se kakšna stvar pokvari, da se kakšna stvar zlomi pa da ni treba, da jo gremo takoj kupit, zaradi česar potem otroci v paniki kličejo tudi na SOS-telefone, ampak da se da
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Pozdravljeni državni sekretar, kolegice in kolegi! Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je na 20. seji 4. 5. 2016 kot matično delovno telo obravnaval Predlog priporočila v zvezi z migrantsko krizo in ukrepi Republike Slovenije za njeno obvladovanje, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom. Člani Odbora so bili predhodno seznanjeni z mnenjem Zakonodajno-pravne službe Vlade. Dopolnilno obrazložitev je v imenu predlagatelja podal poslanec mag. Branko Grims in najprej poudaril, da trenutna migrantska kriza kljub nedavnemu priprtju zahodnobalkanske begunske poti na makedonski meji še zdaleč ni mimo. Kritičen je bil tako do neodločnosti evropskih institucij pri reševanju nastale problematike kot tudi do vsebine nedavnega dogovora Evropske unije s Turčijo glede omejevanja dotoka beguncev v Grčijo. Ne verjame v multikulturno Evropo in poudarja odgovornost tistih, ki so migrante vabili. Čas je za nove, pravočasne usmeritve na področju migrantske politike, ki pa morajo upoštevati predvsem naše realne zmožnosti, nikakor pa se tu ne sme pozabiti na temeljno človekovo pravico do osebne varnosti. Ministrica za notranje zadeve Vesna Györkös Žnidar je pojasnila, da so bili vsi dosedanji ukrepi Vlade namenjeni celovitemu obravnavanju problematike masovnih migracij, venomer z upoštevanjem vidikov varnosti ter integrativnih in administrativnih zmožnosti pristojnih služb. Res je sicer, da so se v preteklosti na tem področju storile napake, a nikoli na slovenski strani. Odločitve slovenskih oblasti niso bile nikoli takšne narave, da bi kakorkoli spreminjale strukturo migrantskega toka, in so bile vedno podvržene zasledovanju naših nacionalnih interesov. Tudi v prihodnje ne bodo dovolili, da bi katerakoli država svoje morebitne zgrešene rešitve sanirala na naš račun. V razpravi so člani odbora iz vrst opozicijskih poslanskih skupin ponovili očitke, da Rep
Hvala za besedo, spoštovana predsedujoča. Spoštovani državni sekretar s sodelavko, spoštovani kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije bi radi takoj na začetku izrazili zadovoljstvo, da je predlagatelj predlog zakona uskladil z nevladnimi organizacijami, saj je to ena redkih novel, ki ureja področje bivanja in dela tujcev v Republiki Sloveniji, ki ni bila deležna obsežnih kritik s strani nevladnikov. Sicer pa je bil temeljni razlog za pripravo predloga zakona prenos dveh direktiv Evropske unije v slovenski nacionalni pravni red. Z eno direktivo se možnost pridobitve statusa rezidenta za daljši čas daje tudi osebam, ki imajo priznano mednarodno zaščito, pri čemer predlog sledi posebnim določbam direktive, ki se nanašajo na to kategorijo tujcev. Z drugo pa se tako imenovano načelo vse na enem mestu uvaja za vse tujce, ki bodo zaprosili za izdajo enotnega dovoljenja iz razloga zaposlitve ali dela, pa tudi za tujce, ki bodo zaprosili za enotno dovoljenje za opravljanje sezonskega dela, opravljanje dela kot samozaposlena oseba, za čezmejno opravljanje storitev kot napoteni delavec in kot dnevni delovni migrant, da si uredijo enotno dovoljenje za delo in dovoljenje za prebivanje na enem mestu, in sicer na upravni enoti. Pri tem predlagana ureditev predstavlja poenostavitve obstoječega postopka pridobitve dovoljenja za prebivanje in dovoljenja za delo ter odpravo administrativnih ovir za stranke. Predlog zakona tudi bistveno skrajšuje roke za odločanje o izdaji dovoljenja za prebivanje, saj določa, da mora upravna enota o izdaji dovoljenja za prebivanje odločiti v 30 dneh oziroma v 60 dneh v posebnih ugotovitvenih postopkih, namesto v sedanjih 90 dneh. Poleg navedenega predlog zakona kot cilj zasleduje tudi olajšanje pridobitve dovoljenja za nekatere kategorije tujcev, državljanov tretjih držav, ki bodo lahko prvo dovoljenje za prebivanje pridobili v državi, kar pomeni izjemo od splošnega pravila, da mora tujec prvo dovoljenje za p
Spoštovani varuh, predstavniki Vlade, kolegi in kolegice! Varuh je leta 2020 obravnaval za tretjino več zadev kot leto pred tem in ugotovil precejšnje število kršitev pravic in drugih nepravilnosti. Pri tem je šlo največkrat za kršitve enakosti pred zakonom, načela dobrega upravljanja, varstva pravic zasebnosti in osebnostnih pravic, pravne in socialne države, pravice do osebnega dostojanstva in varnosti. Največ kršitev je bilo ugotovljenih s strani Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, Vlade Republike Slovenije, sledijo pa Ministrstvo za okolje in prostor, Ministrstvo za notranje zadeve ter centri za socialno delo in drugi. V Sloveniji so pogosto kršena temeljna načela pravne države. To še posebej dokazuje vlada Janeza Janše, ki vseskozi krši več členov ustave in zakonov. Zakoni se v tej vladi sprejemajo prehitro, brez sodelovanja javnosti. Alarmantno je, da kar 156 preteklih priporočil ni uresničenih ali pa so uresničena le delno. Leta 2020 pa je Varuh podal še 128 novih priporočil, za katera pričakuje, da bodo uresničena. Priporočila pravno res niso zavezujoča, vendar je njihova uresničitev pokazatelj, v kolikšni meri se družba zavzema za varovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Varuh je v svojem poročilu še posebej izpostavil ranljive skupine ter opozoril na velike razlike, ki se kažejo na področju šolanja otrok. Varuh je poudaril, da je v času šolanja na daljavo treba poskrbeti tudi za najšibkejše. V <PARTY> smo vlado Janeza Janše ves čas epidemije aktivno pozivali in si prizadevali, da sprejema ukrepe, ki so v prvi vrsti usmerjeni v pomoč vsem tistim, ki jih je trenutna kriza najbolj prizadela. Tako smo tudi pozvali k zagotovitvi toplega obroka učencem, ki so se zaradi ukrepov za zajezitev širjenja novega koronavirusa šolali na daljavo. Opozarjali smo tudi na vse večje stiske učencev, zaposlenih in predvsem učencev z učnimi težavami ter s posebnimi potrebami v času šolanja na daljavo. V Poslanski skupini <PARTY> bomo poroč
Hvala lepa. Seveda ne bom podprl razrešitve. Vsakdo, ki v tej državi misli drugače, kot misli Liberalna demokracija, Združena lista in podobne stranke ni človek, ki misli drugače, ali pa človek, ki bi ne bil z nami in je zato proti nas. To je človek, ki bi po vašem mnenju moral biti uničen in moral biti oblaten, ga je treba izgnati iz raja. Vi pravzaprav pišete neko svoje sveto pismo, v katerem določate pravila kdor je z nami je tu, kdor ni z nami, ga je treba potolči. Človek s takšnimi kvalitetami, kot je Dimitrij Rupel, bi moral uživati predvsem med vami največji ugled, zato ker ima vrline, človeške vrline, ki jih vsi skupaj tukaj nimate niti za pol njega. Ampak, saj dr. Rupel ni edini, ki je ali ki bo danes lustriran, dr. Rupel je le eden izmed mnogih, ki ste jih odslovili, med njimi, drugimi, tudi vašega kolega, ki bi mu morali peti slavo, pa ste ga poslali v Evropsko unijo, Boruta Pahorja, meni ga je tudi žal, ampak to ste naredili sami. Ja, preprosto ste to naredili sami zato, ker je prevelika konkurenca nekomu, ki vas tako ali tako vodi že vsa leta. Dr. Rupel ni naredil niti najmanjše napake, niti eden mu ni mogel očitati prav čisto ničesar. V njegovem obdobju ste mu podtaknili celo afero o diplomatski akademiji, iz katere je pa izšel kot zmagovalec, kot človek s pokončno glavo, v nasprotju z vami samo zato, ker vam je dokazal, da podtikanje afer, ki ste jih tako hudo polni, nimajo nobene osnove in so puhle. In te afere so popolnoma drugačne kot tiste, ki jih imate sami na grbi, pa ne bom ponavljal banke SIB in ne vem česa. Veste, vsaka palica ima dva konca; enkrat udari enega, drugič udari drugega. Trenutno jo imate zavoljo oblasti vi v tisti roki, ki tepe. Ampak, verjemite mi, danes je lahko - ali pa boste vi dobre volje -, lahko je celo židane volje Diaci ali pa Mladi, če sploh razume, kaj je to "židana volja". Ne nazadnje, veste kaj, enkrat se smeji nekdo, drugič drugi, najslajše se pa smeje tisti, ki se zadnji. Hvala lepa.
13 milijard razlogov imam za to, da lahko trdim, da je Zakon o Slovenskem državnem holdingu slab, da ima škodljive posledice, zato ne bom glasovala oziroma bom proti ustavni presoji za referendum. Zdi se mi pa tudi absurdno in nedopustno, da se vodja Poslanske skupine <PARTY>, gospod Tanko, spotika ob naše podpise in nas, poslanke in poslance, pošilja na presojo naših lastnih podpisov. Medtem pa se predsednik Državnega zbora, dr. Virant, in dr. Gorenak, minister za notranje zadeve, ne moreta dogovoriti, kako bi pravzaprav uvedli neko osnovo pisarniškega poslovanja, ki se jim reče primopredajni zapisnik, to je nekaj, kar praktično vsak začetnik z ekonomsko srednjo šolo zelo dobro pozna. Zdi se mi, da gre tu za objektivno odgovornost, bi pa vprašala, če je do tehnične napake prišlo tudi pri referendumu o TEŠ 6.