EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, gospa podpredsednica. Najprej bi rekel - kar je navedel gospod Petan, ko je dajal primer filozofske fakultete v Sienni -, da to ni ravno dober primer. To je enako, kot da bi gledali nek razpis pri nas, kjer pravijo, da potrebujejo nekoga z univerzitetno izobrazbo, kar se pojmuje štiriletni univerzitetni študij, ali pa diplomanta visoke šole, visoke strokovne šole, s specializacijo. To je enak primer. Potem je enakovredno tri leta študija plus dve leti specializacije s štiriletnim študijem. Tako je enako kot pri nas, ko se za določena delovna mesta zahteva univerzitetna izobrazba - take primere imamo, ta instrument smo vgradili v zakonu o javnih uslužbencih, ko se za določeno delovno mesto zahteva univerzitetna izobrazba ali pa visoka strokovna izobrazba s specializacijo, kar pomeni da mora biti po triletnem študiju še določena specializacija. Tako da to ni primer. In se mi zdi sploh nekorektno dajati posamezne primere, ker so ti študiji v Evropi pač tako različni. In bolognska deklaracija je le prva, ki hoče narediti neke enotne kriterije, ki se bodo še dolgo časa dopolnjevali, zato so tudi dolga prehodna obdobja, da bi nekje v prihodnosti imeli primerljive te zadeve oziroma stopnje. Jaz moram reči, da po mojem ta debata je precej, jo gledamo skozi sebe. Je precej lobistično nastrojena. In seveda vsakega mika, da bi bodisi s štiriletnim študijem pridobili eno stopnjo več, se približali magistrom. Ali pa nekdo, ki je naredil dveletni študij, se približal tistemu s triletnim in tako naprej. Na drugi strani je pa zavist tistih, kiže imajo višjo izobrazbo oziroma višjo kot drugi seveda, da bi se jim ti približali in izpolnjevali enake pogoje. Sploh pa se mi zdi, da je zakon tako narejen, da govori predvsem o tem, da daje neke okvire in govori o kreditnem sistemu, ki daje možnost nadaljevanja študija. Torej ni samo problem nadaljevanja študija, ker mi se šolamo za nekaj, problem je zaposlovanje. Pod kakšnimi pogoji se bomo zaposlovali. Mi se ne šolamo zato, da bom
Hvala lepa za besedo. Trenutno veljavni Zakon o pravilih cestnega prometa v 101. členu določa voznikom vozil s prednostjo, vozil za spremstvo in vozil v spremstvu ni treba upoštevati prometnih pravil in prometne signalizacije, vendar morajo voziti na tak način in s takšno hitrostjo, da ves čas obvladujejo vozilo in da ne ogrožajo drugih udeležencev cestnega prometa ali njihovega premoženja. Republika Slovenija je podpisnica mednarodne konvencije o cestnem prometu, ki med drugim določa, da se od vsakega udeleženca cestnega prometa pričakuje, da pravočasno zazna morebitno nevarnost in ji prilagodi svoje ravnanje. Konvencija narekuje tudi enako obravnavo vseh udeležencev v prometu tudi pred zakonom. Po predlogu Nove Slovenije, o katerem govorimo danes, se predlaga apriorni spregled prekrška za vozila na nujni vožnji, kar ni v skladu s konvencijo. Naj omenim še, da imajo vse države podpisnice že omenjene konvencije ureditev, ki je podobna ureditvi v Republiki Sloveniji. Že danes pri obravnavi prometne nesreče prekrškovni organ ugotavlja vsa dejstva in okoliščine, ki so nastala pri predmetnem prekršku. V primeru, da je bil voznik na nujni vožnji dovolj pazljiv in bi ga moral drugi voznik opaziti, se odločba o prekršku ne izda, ne izda se globa in tudi ne kazenske točke. Po mojem mnenju predlog Nove Slovenije ne bi pripomogel k temu, da bodo vozila na nujni vožnji vozila učinkoviteje in varneje, kar pa bi moral biti naš namen. Če že kaj, bi k temu morda pripomoglo povišanje globe za voznike, ki ne upoštevajo prednosti vozila na nujni vožnji. Ta globa znaša trenutno 160 evrov in ravno v ta namen je bil podan predlog na pristojno ministrstvo, da razmisli o morebitnem povišanju predmetnih glob. Za konec mi dovolite, da preberem izsek izjave enega od strokovnjakov s tega področja, ki je zapisal, citiram: »Vožnja reševalnega vozila pod nujno je zelo zahtevna naloga, ki vozniku nalaga tudi, da varno pride do bolnika in nazaj.«Poudarjam, varno pride do bolnika in nazaj. »Če bi b
Hvala lepa za to vprašanje. Da. In še vedno zagovarjam to rešitev, kljub temu da je rešitev, kot veste, pred Ustavnim sodiščem in upam, da bo Ustavno sodišče to rešitev potrdilo, ker mislim, da slovensko gospodarstvo to rešitev potrebuje. Če sprašujete o kakšnem konkretnem primeru, dajte ga, prosim, navesti. Sam kot minister v tej vladi ne preverjam vseh kadrovskih rešitev, ki jih predlagajo moji kolegi, in ne prebiram njihovih življenjepisov in tako naprej, ker to preprosto časovno ni mogoče. Če je katera šla narobe, je to narobe in se ne bi smela zgoditi. Če je danes kdo tu populist, ste to vi. To vi dobro veste. Dobro veste, kdo predlaga nadzorni svet Stanovanjskega sklada. Da to ni minister za gospodarski razvoj in tehnologijo. Da je to en drug minister. In dejal sem vam, vsak minister na svojem področju je zadolžen za to, da kadruje, predlaga tiste ljudi po svoji lastni presoji, ki bi naj bili primerni. Vsak minister, ki predlaga, jaz sem jih sicer malo predlagal in pri vseh svojih imenovanjh sem upošteval moj zakon, ki, žal, poudarjam, žal, v tem trenutku ne velja. To vi dobro veste. In tudi ta zakon, ki je bil zelo radikalen in o katerem je bilo prelitega toliko črnila, povedanih toliko besed, je imel vendarle, ne bom rekel izjemo, ampak možnost, da tudi tisti, ki so šli skozi takšne in drugačne insolventne postopke, ki dokažejo, da niso krivi za to, lahko kandidirajo v prihodnjem času na kakšne funkcije. Jaz teh primerov ne poznam, ker jih nisem preverjal. Nisem jih preverjal, ker kot minister, zadolžen za gospodarstvo, nisem kadrovnik te vlade in ne preverjam vseh kadrovanj, ki jih opravljajo drugi ministri. In to vi veste, da je to vedno tako bilo. Žal je vedno tako bilo.
V situaciji, ko bi moralo biti vsem nam v interesu, da na čim bolj učinkovit in čim bolj poceni način rešimo vprašanje sanacije naših bank, uresničuje vladna večina svojo politično agendo. Krčenje socialnih pravic, vnašanje strahu, zmanjševanje kredibilnosti države in zniževanje pričakovanj ljudi ima zelo jasen politični cilj. Danes sprejemate zakon, ki je eden od dveh temeljev za razprodajo državnega premoženja. Ne rešujete sanacije bank, ne zaganjate kreditne aktivnosti, s tem zakonom vgrajujete sistemsko potrebo po tem, da ne glede na vprašanje, kaj neka naložba pomeni za razvoj te države, za delovna mesta, čim prej po najkrajšem postopku prodamo. Sanacija bank in Slovenski državni holding sta dvojčka. Dvojčka, ki bosta pripeljala do slabih rešitev. Na voljo ste imeli cenejše, dostopnejše, transparentnejše in tehnično izvedljivejše alternative, ki bi izboljšale kapitalsko ustreznost bank, s tem bankam povrnili kredibilnost na mednarodnih finančnih trgih, omogočili novo najemanje posojil na medbančnem trgu, s tem pa podaljšanje ročnosti posojil podjetjem in na ta način prelitje marsikatere slabe naložbe ponovno med stabilne odplačevalce dolga. Odločili ste se za napačno pot. Ne zato, ker bi bilo to pametno, ampak zato, ker to hočete. Jaz bom Predlogu zakona o ukrepih za stabilizacijo bank nasprotoval.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovana ministrica, v bistvu nisem dobila popolnoma nobenega odgovora na svoja vprašanja. Ni problem vsebina tega razpisa in za kaj je namenjen. Je pa pomembno to, da na eni strani naj bi to šlo za razpise, na katere se lahko prijavijo lokalne skupnosti, ki imajo v lasti te javne športne objekte, na drugi strani pa so manjše občine že v startu iz tega izključene. Zakaj to trdim? Zato ker konkretno za prenovo športnih objektov investicija ne sme biti manjša od 1,5 milijona evrov, tako piše v samih merilih, na drugi strani pa so pri točkovanjih bolje točkovane tiste investicije, ki so večjih vrednosti. To pomeni, da nekako zelo težko pridejo zraven. Če mi razumemo pravi pomen teh evropskih sredstev, naj bi bilo prvotno in večinsko namenjena ravno za tista območja, ki so manj razvita. Ampak žal je tako, da imamo tam več manjših občin, ki pa vse težje dejansko pridejo do teh sredstev. Če pa pogledamo na zneske, ki so na voljo, pa vemo, da gre tu za zelo malo količino tistih, ki bodo dejansko na koncu do tega upravičeni. Namreč 5 jih bo dobilo za športne objekte in 12 jih bo dobilo za sanacijo teh športnih podov v letu 2017. Spoštovana ministrica: Zakaj postavljate merila na takšen način, kot so postavljena v tem razpisu? Hvala.
Spoštovani kolegice in kolegi! Predsednica avstrijskega parlamenta, članica avstrijske socialistične stranke, Barbara Prammer, je na tiskovni konferenci izjavila, da če bo zmagala avstrijska SPÖ, mora predlagati kandidata za komisarja iz njene stranke. In nisem slišala, da bi jo kdo ob tem zavrnil, da je to nedemokratično, da se nekdo poteguje za komisarsko mesto ali karkoli. To je tudi v skladu z Lizbonsko pogodbo, in vemo, da bo prihodnji predsednik Evropske komisije pripadal tisti politični skupini, ki bo dobila največ glasov na evropskih volitvah. V tem duhu sta tudi stranki Nova Slovenija in <PARTY> predlagali, da bi mesto kandidata za komisarja pripadalo stranki oziroma listi, ki bi zmagala na evropskih volitvah. V tem trenutku ne vemo, katera lista bo to, in čeprav ima Nova Slovenija skupaj s Slovensko ljudsko stranko dobre možnosti, da zmaga na teh volitvah, ne vemo, kajti volitve so najboljša anketa. In bilo bi fer, bilo bi kredibilno, bilo bi legitimno, če bi se tega demokratičnega postopka držali tudi v Sloveniji. Z odgovorom predsednice Vlade zagotovo nisem mogla biti zadovoljna. Niti ni odgovorila o svojem morebitnem predlogu, da bo predlagala tudi sebe za to funkcijo. Poleg tega vemo, da Vlada opravlja tekoče posle in ni najbolj kredibilna, da bi predlagala kandidata iz svojih vrst, še posebej ne iz Pozitivne Slovenije, ki je poskrbela za razpad Vlade in vladno krizo. Zato predlagam, da se opravi ta razprava o odgovoru predsednice Vlade, čeprav ta razprava poteka tudi v odboru za evropske zadeve, in mislim, da bi bila taka odločitev, tak sklep, kot smo ga mi predlagali, najboljši, najbolj kredibilen in najbolj legitimen za Slovenijo. Zato predlagam to razpravo.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani državni sekretar! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje je na 2. seji 5. 4. 2012 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin. Na seji odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja zakona, to je Ministrstvo za kmetijstvo in okolje, Zakonodajno-pravna služba in Kmetijsko-gozdarska zbornica Slovenije. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je podala konkretne pripombe k 3. in 6. členu predloga zakona. Pripombe k 6. členu predloga zakona je odbor upošteval v svojih amandmajih, ki so razvidni v poročilu odbora. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki predlog zakona podpira. V poslovniško določenem roku nihče od kvalificiranih predlagateljev ni vložil amandmajev k predlogu zakona. O predlogu zakona člani odbora niso razpravljali. V razpravi je sodeloval le predsednik Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije, ki je odbor seznanil, da zbornica k predlogu zakona nima pripomb in ga podpira. Odbor je na podlagi pisnih predlogov Ministrstva za kmetijstvo in okolje za amandmaje odbora v kateri so, kot že rečeno, upoštevane pripombe Zakonodajno-pravne službe v skladu z 8. odstavkom 131. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel tri amandmaje k 6. členu. Glede na sprejete amandmaje in na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del poročila odbora. Spoštovane poslanke in poslanci, Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje ga je potrdil z vsemi glasovi prisotnih poslancev. Hvala.
Prosila bi gospoda ministra, da mi odgovori, kaj je opozicija. Pa še enkrat bom prebrala. Ali smo v Slovenski nacionalni stranki res tako nevredni, da se jih ne povabi na prireditev? Prav tako nas zanima, ali izbor povabljenih predstavlja bodočo vladno koalicijo Republike Slovenije ali pa se le bojite, da bi kdo izmed predstavnikov Slovenske nacionalne stranke ali katere druge opozicijske stranke izrekel tudi kakšne resnične besede na račun vojaške organizacije Nato in strogo kapitalistično usmerjenih evropskih integracij, brez minimalnega čuta za socialno šibkejše ljudi? Hvala.
Lep pozdrav vsem! Otroci s posebnimi potrebami so specialna zakonska materija, in sicer je področje urejeno v Zakonu o usmerjanju otrok s posebnimi potrebami. Med drugim navedeni zakon v 2. členu opredeljuje otroka s posebnimi potrebami. To je tudi otrok z govorno-jezikovnimi motnjami. Vzgoja in izobraževanje otrok s posebnimi potrebami se izvaja v skladu s predpisi, ki urejajo predšolsko vzgojo. Logoped je strokovnjak z univerzitetno izobrazbo, ki se ukvarja s preprečevanjem in odpravljanjem vseh vrst motenj govorno-jezikovne komunikacije. Pravočasna logopedska obravnava omogoča posamezniku učinkovitejši razvoj govorno-jezikovne komunikacije in celotne osebnosti ter uspešnejše vključevanje v ustrezne oblike izobraževanja in socialno okolje. Vedno bolj se poudarja pravilna komunikacija med ljudmi. Komunikacija med otroki in vzgojitelji je lahko zelo kompleksna in nerazumljena oziroma otežena. Vsak starš najbolje razume svojega otroka, saj sta eden na drugega navajena, ko pride otrok v stik z drugimi osebami, pa je pod velikim vprašajem njegova razumljenost. Po sedanji ureditvi se logopedska obravnava v vrtcih izvaja pri otrocih, ki imajo s strani Zavoda za šolstvo ali pediatra izdano odločbo o usmeritvi otroka s posebnimi potrebami. Zanima me: Koliko študentov je dokončalo študij logopedije in surdopedagogike, odkar se izvaja študij? Ali ministrstvo razpolaga s podatki, ali imajo osebe z nazivom profesor logoped surdopedagog težave z vstopom na trg dela? Koliko je otrok v javnih in zasebnih vrtcih v Republiki Sloveniji, ki potrebujejo pomoč pri preprečevanju in odpravljanju vseh vrst motenj govorno-jezikovne komunikacije? Ali število tovrstnih otrok z leti narašča? Ali je po oceni ministrstva trenutna ureditev ustrezna? Ali vodstveni kader v vrtcih na ministrstvo naslavlja prošnje po dodatnih delavcih, ki se ukvarjajo s tovrstno problematiko? Kakšno je stališče ministrstva, glede na to, da imamo izšolan kader, do predloga, da bi se v vsakem javnem vrtcu zaposlil po
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. S predlaganim zakonom o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov se v slovenski pravni red implementira Direktiva 2011/61. S tem zakonom in zakonom o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, ki ga prav tako obravnavamo danes, se na novo ureja investicijske sklade v Republiki Sloveniji. S prenosom evropske zakonodaje o upravljavcih alternativnih investicijskih skladov v nacionalni pravni red bodo določeni pogoji in načini upravljanja ter pogoji trženja enot teh skladov, ustanovljenih v Republiki Sloveniji, v drugi državi članici Evropske unije ali v tretjih državah. Urejen pa bo tudi nadzor nad upravljanjem. V Poslanski skupini Stranke modernega centra podpiramo celovito ureditev in ustanavljanje alternativnih investicijskih skladov, saj bo ta zakonska podlaga omogočila ustanovitev, na primer, nepremičninskih skladov, ki lahko pomenijo možnost za zagon gradbeništva ali pa razvoj najemniškega trga v Sloveniji. Alternativni investicijski skladi se od vzajemnih skladov razlikujejo v tem, da vzajemni skladi vlagajo predvsem v delnice in obveznice, alternativnim investicijskim skladom pa zakon omogoča širši nabor naložbenih politik, zaradi česar lahko sredstva nalagajo tudi v druge vrste naložb. Tako bodo lahko, na primer, sredstva vlagali tudi neposredno v plemenite kovine, denimo, v zlato. Pri tem je treba poudariti, da so to bolj tvegane oblike naložb, ki pa lahko na dolgi rok prinesejo tudi večji donos. Za razliko od kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganje v prenosljive vrednostne papirje, ki so namenjeni predvsem malim vlagateljem, so alternativni investicijski skladi zaradi večjega tveganja namenjeni predvsem profesionalnim vlagateljem. Donosnost teh skladov je višja, kar pa pomeni tudi, da je tveganje za nastanek velikih investicijskih izgub ali celo popolne izgube precej višje. Enote teh skladov se po navadi izplačujejo v daljših časovnih obdobjih, saj se premija načrtuje iz naložb v manj likvidna sr
Najlepša hvala za besedo. Moram reči, da me na nek način žalosti to, kar poslušam danes tukaj v Državnem zboru, izjave, kot so bile že v samih stališčih nekaterih strank z leve opcije o tem, da bi bila s tem obremenitev najšibkejših še večja pa da bodo s tem bolj prizadeti tisti z nižjimi dohodki. Resnično si ne znam predstavljati, po kakšni logiki ekonomije ta del funkcionira. Zakaj? DDV je davek, ki ga plača potrošnik, in je davek, ki je za vse enak. Nekdo, ki ima nižjo plačo, verjetno bolj ali manj celo plačo da za potrošnjo, za hrano, za položnice in za tiste najnujnejše stvari in seveda sorazmerno glede na svoj dohodek plača bistveno več davka. Ravno zato pravimo, da bi s tem bistveno pomagali tudi tistim najšibkejšim. In imajo dejansko direkten vpliv na to. Me pa skrbi nekaj – ne vem, s kakšno pravico si jemljete, da trdite, da če znižamo davek na dodano vrednost, si bodo pa trgovci vsi dvignili marže in bodo cene ostale enake. Trdno sem prepričana, da do tega ne bi prišlo. Trdno prepričana. Imamo ogromno število trgovcev v Sloveniji, delujejo na trgu in česa takega si zagotovo ne bi upali privoščiti. Če bi znižali davek od davka na dodano vrednost, bi se to tudi na koncu poznalo na cenah v trgovinah. Takšno sprenevedanje, da bi pa s tem zgolj trgovcem maržo dvignili, se mi zdi skrajno neumestno. Veliko je bilo rečenega, ampak mi v državi še vedno več potrošimo, kot pa ustvarimo. Zaradi visokega zadolževanja v preteklosti in ne nazadnje tudi v času te vlade plačujemo zelo velike zneske za obresti. Prihodnje leto bo to nekaj čez 800 milijonov. In seveda, vlada Mira Cerarja deluje po principu, da kadar nam gre dobro, se mora to nekje poznati. Žal se najbolj pozna to, da se zapolnjuje javni sektor in da se povečuje število zaposlenih v javnem sektorju. Danes smo že govorili o številki 8 tisoč. Bilo je tudi rečeno, da imamo zaradi tega boljši servis državljanov. Ne vem, o tem bi bilo najbolje, da bi državljani sami kaj povedali – če imamo resnično zdaj pa tako sup
Hvala lepa. To je bilo tudi izza govornice, in sicer iz predhodne razprave slišati, da je to fina tema, da se malo pogovarjamo. Dobesedno tako je bilo rečeno. Spoštovani, to ni fina tema, da se malo pogovarjamo. Če tega zakona tukaj v parlamentu ne bi danes obravnavali in ga sprejeli, to pomeni, da bi za leto 2014 veljal katastrski dohodek, ki bi pomenil nekajkrat višjo obremenitev pridelovalcev in kmetov. Nekajkrat višjo. Namesto tega izplena 47 milijonov ali koliko, bi bilo med 120–130 milijonov pobranega katastrskega dohodka. Vprašajte, prosim vas, imetnike ali pa pridelovalce intenzivnih nasadov, pa tudi, recimo, sadjarje, vinogradnike, lastnike gozdov, kaj si o tem mislijo, ali je to fina tema, da se malo pogovarjamo. To je tema, ki ima neposreden učinek v žepih pridelovalcev. Poglejte, tudi to je problem, češ da se nismo sposobni o ničemer dogovoriti. Jaz mislim, da smo se sposobni o marsičem dogovoriti. V drugi vladi Janeza Janše smo to tudi dokazali, smo se dogovorili o pomembnih reformah, čeprav tudi niso verjetno idealne, so pa pomemben korak naprej, kot je pokojninska reforma in reforma trga dela, kjer tudi mednarodne inštitucije pričajo in govorijo o pomembnem koraku v pravo smer. To se pravi, da smo se sposobni dogovoriti, samo se moramo poslušati malo. Poslušati se moramo, da so rešitve, ki jih oblikujemo, dobre za čim širši krog ljudi. In bom povedal, kaj menim, da je najbolj napačno v predlaganem Zakonu o ugotavljanju katastrskega dohodka, res je, iz leta 2011, ki ga je sprejela vlada Boruta Pahorja, v kateri je tudi aktualni kmetijski minister. Kaj je problem? Problem je, da seveda določa katastrski dohodek, ki ni pravzaprav to, kar se da pridelati na zemlji, ampak kako se da finančno, torej finančni prihodek iz pridelanega na posamezni zemlji. To je bistvo pri katastrskem dohodku. Ampak on meče v isti koš vse. Bom za primer povedal pri, recimo, vinogradniku, recimo pri vinogradniku v bizeljsko-sremiškem vinorodnem okolišu ali pa kateremkoli drugem
Hvala lepa. Spoštovani gospod minister, saj veste kaj je moja osnovna želja: izvedeti, kje v ustavi piše o samostojnosti in neodvisnosti tožilcev, ki jih je kršila gospa Brezigarjeva, ampak to ni današnja tema, zato vas to ne smem spraševati. Se vam pa zahvaljujem za pozitivni premik oziroma za vašo končno oceno tam na nastopu, namreč, ko ste povedali da je bil projekt E-pravosodja dobra poteza prejšnje vlade. To je sicer zelo težko slišati od vas, ampak se vam pa res zahvaljujem za takšno pozitivno oceno. Glejte, jaz bom šel skozi to, kar so predgovorniki rekli. Glejte, to, da nasprotuje Vrhovno sodišče oziroma da nasprotuje Sodni svet - ja, saj, zadeva je takšna. Mi smo v Državnem zboru sprejeli že kar nekaj zakonov, kjer sta ti dve instituciji - ali obe ali samo ena - nasprotovali, ampak smo vseeno sprejeli te zakone. Tako ne vem, recimo, eventualno dopolnjevanje zakona zavoljo koalicije v primeru, da bi šel v drugo branje, kar bi sicer želeli, bi pomenilo eventualno tudi nadaljnje možnosti usklajevanja s tem dvema institucijama sodne veje oblasti. Se pa malo bojim, to, o čemer je govoril gospod Rožej in o čemer ste govorili tudi vi - govorili ste o tem nesorazmerju med varstvom človekovih pravic in varstvu osebnih podatkov. Če situacijo iz tega zakona preneseva v nek drug zakon, to je stečajni zakon, ki je tudi nekoč imel določila o varstvu, ki je nekoč ščitil ali vsaj ni imel javnih podatkov o stečajnih nagradah in še o mnogih drugih zadevah, pa ne vem, ali je bilo tudi tisto opredeljeno kot varstvo osebnih podatkov ali ne. Ampak, mislim, da je tisti zakon prinesel, ko smo naredili te podatke javne v prejšnjem mandatu, kljub težavam, ki jih imate, jaz vem, da jih imate, pa vendarle v državi je ta zakon prinesel vsaj to, da vemo, kaj se je nekoč dogajalo, in da lahko danes tako vi in ne nazadnje tudi parlament s temi svojimi sejami okrog stečajnih upraviteljev o tem sploh govorimo. Če zakonska določila ne bi bilo prineseno, da so ti podatki javni, objavljeni na
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim. Svojo podporo zakonu bi želel najprej predstaviti na nekaj točkah, s katerimi mislim, da se mogoče pa vsi strinjamo. Se pravi srčno si želim, da se strinjamo s tem, da morajo državni organi poskrbeti za svoje državljane. Kot drugo, posebej morajo poskrbeti ob naravnih in drugih nesrečah. To je skozi celotno zgodovino človeštva tudi potekalo. Se pravi, ko je bila kakšna nesreča. Pa bomo rekli naravna ali druga nesreča, so obveščali, imeli smo mestne čuvarje, ki so potem imeli trobento in podobno. Potem smo prišli na sirene, na žalost najbolj v vojnih časih. Celo tako je, da smo sirene ohranili do današnjih dni, kljub temu, da vemo, da praktično sireno samo še sprobamo vsako prvo soboto, gasilci ki jo pa najbolj rabijo, imajo pa že drugo tehnologijo, tako imenovane pozivnike. Za drugo pa upam, da srčno, da nikoli ne bomo rabili. Potem naslednje dejstvo, moja pravica je omejena s pravico drugega. To mislim, da se do te točke sigurno vsi strinjamo. Potem pa preidemo na ukrepanje te Vlade, teh slabih štiri mesece ob epidemiji in potem nadaljevanje zgodbe s COVID-19, ki je svetovna zgodba in ni zgodba Republike Slovenije. Tukaj se vsi podporniki Vlade strinjamo, da so bili ukrepi hitri, da so bili ukrepi pravilni, in ravno zato, ker so bili ukrepi hitri in pravilni, se danes ob četrtem paketu predvsem pogovarjamo o aplikaciji, ki naj bi bila pomoč za zajezitev priti širjenju tega virusa. Hvala bogu se ne pogovarjamo o tem, da je ponovno potreba po zaščitnih sredstvih, da je potreba po respiratorjih, da je potreba po delovni sili v bolnišnici. Hvala bogu tej Vladi delavci v zdravstvu in vsi tisti, ki so bili v prvih tako imenovanih prvih bojnih linijah v tej državi niso obrnili hrbta ko so prišli predstavniki te Vlade in povprašali za potrebe v zdravstvu. To je za mene ključnega pomena in zato tudi moje zaupanje in podpora tej Vladi. in tem zakonom, ki so namenjeni temu. Zakaj zakoni posegajo na več področij? Zato, ker imam