EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, predsedujoči, in še enkrat lepo pozdravljeni. Že večkrat smo danes slišali, da je od 193 občin 11 mestnih občin v Sloveniji, in sicer so te mestne občine bile ustanovljene z zakonom o ustanovitvi občin ter v določitvi njihovih območjih leta 1994. Res je, na kar se sklicuje predlagatelj, da tudi že nekatere obstoječe mestne občine ne izpolnjujejo vseh predpisanih pogojev po obstoječem zakonu, in sicer 20.000 prebivalcev, 15.000 delovnih mest in tako dalje. Zato bi se naj v predlaganem zakonu omilili pogoji za pridobitev statusa mestne občine, in sicer bi se naj znižalo število prebivalcev na 15.000, v izjemnih primerih celo na 12.000 ter 5.000 delovnih mest. Prav tako bi se poenostavil postopek za pridobitev statusa mestne občine, med ostalim naj se ne bi izvajal referendum. Samo naj navedem nekatera dejstva. Formalno se mestne občine funkcionalno razlikujejo od drugih občin le po tem, da je mogoče z zakonom prenesti določene pristojnosti z državnega nivoja na mestno občino. Seveda je logično, da bi se naj prenesle tiste naloge, ki bi bile pomembne za razvoj mesta. Po več kot desetih letih lahko danes ugotavljamo, da se teh pristojnosti na obstoječe mestne občine ni preneslo skoraj nič, tako lahko danes ugotavljamo, da so razlike med pristojnostmi občin in mestnih občin minimalne. Se pa v poslanski skupini Nove Slovenije - Krščansko ljudske stranke strinjamo, da ta neustrezna razporeditev pristojnosti ni v skladu z načelom subsidiarnosti. Glavna razloga za to sta neuresničena namera ustanovitve širitve samoupravnih lokalnih skupnosti in decentralizacija pristojnosti na raven pokrajin in nedokončana dekoncentracija državne uprave. Kot vemo, je ustavno sodišče že večkrat presojalo izpolnjevanje pogojev za ustanovitev mestnih občin. Bistveni sta dve ugotovitvi, in sicer, da se mestna občina ustanovi zato, da bi njeni prebivalci lahko smiselno in funkcionalno sodelovali pri upravljanju lokalnih javnih zadev na območju mesta kot specifične urbane lokalne
Hvala lepa, predsednik, še enkrat za besedo. Po teh razpravah pa po teh stališčih sem pravzaprav zelo prijetno presenečen, kako se vsi zavedamo vrednote Triglavskega narodnega parka, kako se vsi zavedamo, da je treba naravo čuvati, vendar pa ne smemo nikoli pozabiti, da v tej naravi živijo ljudje. Prav zaradi tega, ker živijo ljudje, ker tam gospodarijo, kolikor lahko gospodarijo z omejitvami, se mi zdi pravično, da za to dobijo nadomestilo. Jaz se seveda vsem zahvaljujem v imenu vseh prebivalcev parkovnih občin za vašo podporo. S tem dejansko delate Triglavski narodni park park, ki prinaša prednosti pri življenju, ne pa pomanjkljivosti oziroma zavor. Hvala.
Gospa podpredsednica, ponovno bom prosil, da preprečite izrabo poslovniških določil za razpravo. To ni bilo poslovniško. To je bila zloraba poslovnika. Državni sekretar, Vlada lahko odgovarja, kadar hoče. Ni res, da mora odgovarjati in da lahko nekdo tukaj poslovniško izsiljuje, da mu naj nekdo odgovori. Ni prav, ni v redu tako. Imate čas in razpravljajte. Gospod Tanko vsak dan v tem tednu, ko mu zmanjka časa, dela isto, kar dela tudi nocoj – poslovniško postavlja vprašanja, ki nimajo nobene zveze s poslovnikom, ampak razpravlja. Državni sekretar je bil tukaj, 20 minut je odgovarjal, Tanka pa ni bilo tukaj in ni poslušal. Zdaj pa poslovniško sprašuje, zakaj je tukaj državni sekretar. Protestiram. Ni prav.
Najlepša hvala, predsedujoči. Dober večer vsem skupaj! Osrednje vadišče Slovenske vojske Poček ima že dolgo zgodovino. Po mnenju stroke pa je potencialno speča ekološka katastrofa. Samo vadišče namreč leži na širokem območju kraškega sveta, vseh hidroloških gibanj pa niti krasoslovni inštitut ZRC SAZU ne pozna do podrobnosti. Seveda imajo vojaške aktivnosti vpliv na okolje. Te aktivnosti in ta vpliv naj bi urejala slovenska zakonodaja. Spomnimo se, da je Ustavno sodišče razveljavilo državni prostorski načrt in naložilo državi, da to področje uredi. 14. avgusta 2018 je ministrstvo za okolje objavilo pobudo, zahtevana pa je bila tudi celovita presoja vplivov na okolje. Zdaj pa smo na eni od sej Odbora za obrambo izvedeli, da je Mors šele letos, šele zdaj objavil razpis za izvedbo presoje. Mene zanima predvsem komentar obeh ministrov in vprašanje: Zakaj je prišlo šele zdaj do razpisa, če je bila presoja zahtevana že pred dvema letoma in po mojih informacijah tudi naročena? Za ministra Vizjaka pa še eno eksplicitno vprašanje: Kaj se dogaja z vodovarstveno uredbo za to območje? Kakšna je trenutna zakonska zaščita tega vodnega vira, predvsem v primerjavi oziroma vizavi aktivnosti, ki se izvajajo na Počku? Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! V temeljni rešitvi predloga zakona, kot jo v noveli Zakona o dedovanju predlaga skupina poslank in poslancev, sta vzpostavitev in vodenje centralnega registra oporok kot informatizirane baze podatkov pri Vrhovnem sodišču Republike Slovenije in prenos centralnega registra oporok z Notarske zbornice Slovenije na Vrhovno sodišče ter tudi brezplačno vodenje tega registra, brezplačne zahteve za vpis in sprememb v register. Po mnenju predlagatelja bi vzpostavitev centralnega registra oporok olajšala delo sodišč v zapuščinskih postopkih, s čimer bi se izognila nastanku situacije v zvezi z najdbo nerazglašenih oporok na sodiščih. V Stranki modernega centra se zavedamo nezavidljivih položajev svojcev, zapustnikov, nerazglašenih oporok, kot tudi neugodnih posledic, ki so jim pri tem nastale. Vendar pa je treba opozoriti, da veljavna zakonodaja že sedaj določa, da se podatki o vseh oporokah, ne glede na organ, pri katerem so shranjene, in ne glede na subjekt, ki ga sestavi, evidentirajo v centralnem registru oporok, ki ga kot informatizirano bazo podatkov vodi Notarska zbornica Slovenije. Treba je upoštevati, da je do primerov založenih in nerazlašenih oporok prišlo predvsem zaradi različne interpretacije določil Zakona o notariatu; določil, ki se nanašajo na obveznost oziroma neobveznost posredovanja podatkov o sestavljenih in hranjenih oporokah Notarske zbornice Slovenije za vnos in obdelavo teh v centralnem registru. Zaradi tega so se pojavile različne razlage, ali je za vpis v centralni register oporok potrebna zahteva oporočitelja in plačilo nadomestila za vpis podatkov v register. Seveda se zavedamo in pričakujemo tudi, da bodo proučeni razlogi in tudi pripravljeni ukrepi za preprečevanje in odpravo tveganj in da bo storjeno v nadaljnjem vse, da do takih situacij ne bo več prišlo, in sicer tako ne tudi glede oporok, ki so bile sestavljene ali prejete v hrambo v času po vzpostavitvi centralnega registra oporok, kot
Najlepša hvala, gospod podpredsednik. Seveda se ve, kako bom sam glasoval, ampak bi hotel spregovoriti o nekaj stvareh, ki so bile danes tako ali drugače izpostavljene. Prva in osnovna je, da se sam nikoli nisem imel in tudi nikoli ne bom pristal, da sem glasovalni stroj. Druga stvar, ki sem jo že večkrat ponovil in se mi je danes zopet porodila ob poslušanju vsega, ideja je, da je najprej vsakdo odgovoren za tisto, kar pove. In največ pove o sebi, mogoče o svojih frustracijah, mogoče o svoji neumnosti, ki jo skuša prodajati kot vednost. Vsekakor pa na nek način pove tudi to, da želi pozornosti. To lahko razumem, vendar ne prispeva k razpravi. Kot zelo pomembno zadevo pa bi vseeno hotel izpostaviti, da se kot politik vedno zavedam tega, da se ideologiji ne morem izogniti. Ideologija je zadaj za obrambo, ideologija je zadaj, normalno, z napadom, začelo se je z napadom, ni se začelo z obrambo, vsaj glede te točke ne, glede razumevanje tega, kaj ustavnost dejansko povem. Nadalje je dejstvo, da je več rešitev, za katere je Zakonodajno-pravna služba potrdila, da so skladne z odločitvijo Ustavnega sodišča. Na drugi strani je res, da v nobeno od teh rešitev nobenega poslanca nihče ne more prisiliti in da vedno iščemo pot, kako priti do primerne zadeve. Pomeni pa tudi, da koalicija ne bo pristala na izsiljevanje zgolj z eno rešitvijo, ker ničesar drugega s tem predlogom ustavne obtožbe niti ni bilo povedanega. Če ne pristanete na našo odločitev, gremo v ustavno obtožbo. Lahko rečemo, da se zlorablja institut, na drugi strani pa glede na to, kar sem prej povedal, vemo, da se dobesedno poskuša narediti eno ali pa majhno zarezo v mogoče še edini sistem, ki v pogojih globalizacije našim državljanom lahko kaj prispeva k temu, da bodo uspešnejši; in to je javno šolstvo in za to pravzaprav gre. Izsiliti na kakršenkoli že možen način rešitev, ki bo temeljne koncepte, ki so sestavni del našega razumevanja socialne države, pravzaprav poslušala zamajati. Da vse to zavrnem, mi ni treba
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovane, spoštovani! Dovolite mi, da z vami delim eno osebno zgodbo. Mogoče zgodbo s terena, zame pa družinsko zgodbo. Od žene oče in od žene brat sta oba poklicna voznika, šoferja tovornjaka, in v teh dneh, v teh časih normalno delata, tako kot sta pred razglasitvijo epidemije. V minulih dneh sta prejela dodatek, ki smo jim ga poslanke in poslanci že potrdili s potrditvijo protikoronapaketa številka ena, in reakcija je zame navdihujoča, kajti bila sta izredno vesela, predvsem pa hvaležna Vladi in ne nazadnje poslankam in poslancem, ki smo ta dodatek potrdili. Ženin oče je celo dejal, da v vseh letih delovne dobe, pa se ta številka giblje okrog 40, ni prejel nobenega dodatka od države. Navdihujoče pa je vse skupaj zato, ker če sta onadva hvaležna, moramo biti konec koncev toliko bolj hvaležni vsi ostali, pa ne samo njima, ampak vsem voznikom, šoferjem, ki dnevno tvegajo svoje zdravje in s tem tudi svoje življenje, da so trgovine tudi v času epidemije, tudi v času pandemije založene tako, kot so bile prej, in da nam prav nikomur nič ne manjka. Prvotni že sprejeti protikoronapaket številka ena je zajel milijon državljank in državljanov Republike Slovenije, z zakonom o spremembah in dopolnitvah pa v ta paket dodajamo še dodatnih 200 tisoč prebivalcev naše države. Dodatek bodo tako dobili tudi upravičenci do starševskega dodatka, upravičenci do dodatka za nego otrok, rejniki, družinski pomočniki, ne nazadnje tudi izredni študenti. Pomembno je, da se poudari tudi, da bodo tako imenovano nadomestilo za brezposelnost prejeli tudi tisti, ki po trenutni zakonodaji ne izpolnjujejo pogojev, da bi do tega nadomestila prišli. Solidarnostni dodatek prejmejo oziroma bodo po potrditvi tega zakona oziroma sprememb in dopolnitev prejeli tudi osebe s statusom invalida pa vojni invalidi in vojni veterani, pa tudi nismo pozabili na kmetice, starejše od 65 let. In tukaj bi lahko še našteval. Skratka, cela vrsta skupin, ki dodatek potrebujejo in k
Hvala lepa. Jaz seveda mislim, da je potrebno ta člen res premisliti, tudi argumente, ki smo jih slišali. Mogoče bi bilo treba še več povedati, kot sta kolegici, o tem položaju Slovencev v Italiji. Razlika je, kot je bilo že rečeno, med Goriško in Tržaško na eni strani in drugima dvema enotama, Vidmom in Pordenonom. O Pordenonu tukaj ni nihče nič govoril, čeravno v Pordenonu verjetno po številu živi približno enako število Slovencev kot na Štajerskem. Znotraj Videmske pokrajine pa so velike razlike spet med Benečijo in drugimi zaprtimi dolinami, o katerih je bilo tukaj že govora. In če bi hoteli delati razliko, kot jo delate med Štajersko in Koroško, bi jo zagotovo lahko delali tudi znotraj Italije. Da ne govorimo o tem, da veliko število ljudi živi na Dunaju, v Avstriji bistveno večje kot na Štajerskem, govorimo Slovencev, in, recimo, v Milanu, ampak to je že druge vrste problem. Zato bi kazalo to imeti odprto in razmišljati o Slovencih v sosednjih državah in jih obravnavati na nek način enako. Ključna poanta pa ni niti v tem, ali predlagajo stranke ali krovne organizacije, ker tudi Slovenska skupnost je in Enotna lista sta, ena je avstrijska oziroma koroška stranka, druga je italijanska stranka, tako kot vse druge. Imajo pač specifične programe in žal premalo volivcev. Tako bi s tega vidika kazalo razmišljati, da predlagajo v ta svet predvsem organizacije, ki se ukvarjajo z vprašanji slovenstva, ne pa s temi parcialnimi političnimi vprašanji, ki so v nekem delu tudi vprašanja slovenstva, da ne bo s tega vidika kakšnih nesporazumov. Kar je pa ključno je, kdo jih imenuje. Ali jih imenuje predsednik vlade ali jih lahko imenujejo sami? In tukaj se ne razumemo. Če bi se razumeli, da lahko te organizacije same povedo matici, kateri so njihovi zastopniki, ki bodo zagovarjali njihove in naše skupne interese, bi bilo eno. Če pa jih lahko s takšnim ali drugačnim kriterijem izbira predsednik vlade, je nepotrebna politizacija tega organa. In teh vprašanj, kdo je kam povabljen
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani gostje, lep pozdrav tudi na balkon! Mislim, da je danes vsako vsebinsko izvajanje vsakega posameznika odveč. Danes gre za promocijo, kako se je moč čez noč zlobirati, se "zdilati" in reči, "ostanite doma, ker smo se v vrhih tako dogovorili." Pred sabo imam glasovanje iz 30.3.2010, kjer je stranka, ki je najbolj poštena, najbolj odgovorna, ki je, bom rekel, vse sploh in oh, bila prisotna v Državnem zboru in glasovala za v večini, danes pa verjetno te stranke zaradi takih ali drugačnih dogovorov oziroma poslancev zanimivo ni v dvorani, kljub temu da se niso opravičili za to sejo. Jaz osebno nisem glasoval za referendum, ampak ko so postopki stekli, ko so ljudje na terenu v Sloveniji rekli oziroma v Ankaranu, v Mirni, da so za, da gredo iz svoje matične občine, da gredo na svoje, v svojo občino, sem se odločil, da bom glasoval za. In to bom danes tudi storil. Za razliko od nekaterih, ki so jim dogovori pod mizo veliko bolj pomembni kot pa ljudje na terenu. Me prav zanima, kako bo gospod Zvone, ki tako zagovarja to Mirno, opravičil pred svojimi volivci svojo stranko, ki je najbolj poštena v Sloveniji. Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Glede na to, da pač sodi Vila Bled v volilni okraj, v katerem sem izvoljen, sem nekaj časa počakal, da slišim, o čem se dvomi in kaj je narobe. Poglejte, najprej zaradi korektnosti kolegov in kolegic, ki ne poznajo tega območja. Ne drži trditev, da Vila Bled ali katerokoli zemljišče, ki sodi v ta kompleks bivšega protokolarnega objekta, sodi v območje TNP. To ne drži. Se pravi, tukaj nimamo opravka z območjem TNP. Tudi če bi bilo TNP, potem bi seveda predhodno moral biti postopek po zakonu o ohranjanju narave in tako dalje. Gre za stavbno zemljišče in jaz ne dvomim v podatke, ki so navedeni. Potem lahko dvomim tudi v podatke glede počitniškega doma s kuhinjo, jedilnico in zemljiščem, kjer je navedena neka kvadratura. Kolikor je meni znano, so ti podatki realni. Za lažje odločanje naj pa povem, da je večina teh zemljišč pod teh 6.638 po občinskih prostorskih aktih, po planskih dokumentih občine opredeljeno kot stavbno zemljišče že od "pamtiveka", ker ta sklop ni novogradnja, tu gre za objekt, ki je tam že vrsto let, gre za protokolarni objekt. Ostale površine, ki so navedene, so pa opredeljene kot zelene površine, in sicer kot park, kjer je treba za kakršenkoli poseg v prostor pridobiti soglasje, ker je to varovano tako po zakonu o varstvu naravne kot tudi po zakonu o varstvu kulturne dediščine. Se pravi, tu ni ad hoc posegov, kot je bilo nekako čutiti, da zdaj bo pa nekdo tam kar pozidaval. Sam dobro poznam, ne samo protokolarni objekt, vilo znotraj, poznam tudi celoten park. Tudi dosedanji najemnik, ki opravlja v tem objektu funkcijo hotela, nikakor ne želi bistvene kvalitete tega prostora uničiti na ta način, da bo zgradil še neke dodatne kapacitete, gre za povsem nekaj drugega. Naj še povem, da celotno območje sodi v varovalni pas jezera, Blejskega jezera, kjer je poseben varstveni režim. Sam osebno ne vidim nobenih razlogov, da bi odlašali s tem sklepom, ker menim, da na ta dejstva pač ne moremo vplivati. Sam razumem ta sklep
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Zanimiva je ta debata, te razlage glasu. Po informacijah, ki sem jih v tem trenutku uspel na hitrico dobiti, je zadeva takšna. Vodni sklad naj porabi denar, ki ga pobere. 8 milijonov evrov, po informacijah, ki sem jih dobil, se vsako leto steče nazaj v integralni proračun, namesto da bi tisti ljudje, ki so za to odgovorni, delali. Treba jih je poklicati na odgovornost, jim pokazati vrata, če niso sposobni, in naj se ta denar porabi tam, kjer je potrebno. Med drugim tudi to: zakaj ne začno pobirati vodnega sklada oziroma sredstev tudi od slovenskih term? Tudi tukaj notri je svoj del, iz katerega se lahko naberejo tudi še sredstva. To bi bilo še dodatno k tem 8 milijonom, in mislim, da bi se s tem denarjem tudi dalo kaj narediti. Jaz bom podprl ta zakon. Tisti, ki ne delajo dobro, naj svoje delo raje začno dobro opravljati. Zakaj bi zaradi tega rušili ta zakon, ki je danes v proceduri? Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, poslanska skupina <PARTY> bo podprla to novelo zakona. Kot vemo, to je že sedma, če se ne motim, in pričakujem, da jih bo še, predvsem, če upoštevamo še dva amandmaja, ki so jih dali torej kolegi in niso bili sprejeti pa še, če upoštevamo tudi zakon, ki ga je gospod Pukšič, mislim novelo, ki jo je gospod Pukšič dal, pa smo jo zavrnili. Zakaj pa se to dogaja? Mislim, da je v osnovi to krivo: če bi v začetku, ko smo sprejeli zakon torej prvič, verjetno notri bile vse te stvari, ki se danes pojavljajo, verjetno ne bi prišlo do tega, da noveliramo vsako leto - po dvakrat tudi. Da je temu tako, je tudi ta novela zato, ker je - recimo - predlagatelj uvrstil te spremembe v 4. členu, potem smo ugotovili pravzaprav, da tam nejasno urejuje rentne probleme, nejasno urejuje otroke, upravičence in tako naprej. Torej, sam imam neko določeno kritiko tudi, da predlagatelja, ki bi moral paziti na take stvari. No, spremembe, ki jih ta novela prinaša, bomo podprli, kot sem rekel. Predvsem mi se dopade, da rešimo civilne vojne invalide, ki jim ni potrebno zdaj tekati po papirje sem pa tja, ampak jih sam status že uvršča v to kategorijo. Kar pa se tiče teh dveh amandmajev, ki nista bila sprejeta, poleg tega, da sta postala tudi brezpredmetna, zato ker smo črtali 2. člen, je amandma gospoda Terčona brezpredmeten, ker ga nimamo kam uvrščati, vendar ga je treba upoštevati, zato ker tudi v nadalje ga bo treba upoštevali, ker imamo iste probleme tudi na drugem kraju, če govorimo o jugoslovanskih problemih, za italijanske ujetnike, ki bi bili lahko tudi žrtve vojnega nasilja. Kar se tiče Drobničevega amandmaja pa mislim samo, da je skregan s 1. členom osnovnega zakona. Tako ga zagotovo ne bomo podprli. Vseeno bi prosil, da predlagatelji pri tem dobro pazijo, kam se uvršča te stvari, kje se to da, tako da bi enkrat že prišlo do konca tega zakona, ker sicer bomo kar naprej nadaljevali in spreminjali in novelirali in tako naprej. Hvala lepa.
Najlepša hvala, spoštovani podpredsednik. Minister, preostala dva ministra, kolegice in kolegi, lep pozdrav! Kolikor mesecev, toliko, bi lahko rekli, direktorjev Nacionalnega preiskovalnega urada. Toliko, no, če malce pretiravam, se zdi, ko pogledamo na ves ta seznam imen, ki so od prevzema mandata te vlade Janeza Janše vodila elitni organ, ki je pristojen za preiskavo najhujših oblik kriminalitete. Najprej je moral oditi gospod Darko Muženič. Kljub opozorilom o njegovi morebitni nezakoniti razrešitvi ste si pač izbrali novega, svojega, zaupanja vrednega Igorja Lambergerja. Pa tudi ta očitno ni bil ubogljiv. Preiskovalci <PARTY>U so namreč v zadevi nabave zaščitne opreme, vemo, hišne preiskave izvedli tudi pri ministru Počivalšku. In čeprav so opravljali zgolj svoje delo, svoje strokovno delo, spoštovani, so očitno šli predaleč. In ker jih ni zaščitil, je moral oditi tudi on. Konec julija ste potem našli novega, domnevno zvestega Uroša Lepošo – in kaj je sledilo? V manj kot dveh tednih ste na <PARTY>U odredili nezakonito revizijo nekaterih odmevnih primerov, seveda tistih interesov <PARTY>, torej stranke, v kateri ste. Nato je Lepoša odstopil iz osebnih razlogov. Domnevam pač, da si takšnih političnih pritiskov ni dovolil, da noče biti vaša marioneta. Ne vem, mogoče bo pa Grah Lazarjeva. Bomo videli. Minister, sprašujem vas: Katere pogoje bi po vašem moral izpolnjevati direktor Nacionalnega preiskovalnega urada, ko gre za vodstvene izkušnje, delovne izkušnje, moralno neoporečnost in osebno integriteto? Sprašujem vas po vašem mnenju, gospod Hojs. Zanima me torej, koliko let delovnih izkušenj, recimo koliko vodstvenih let je to – tri, pet, sedem? To, kar počnete na tem uradu, je resnično propad temeljnih vrednot neke samostojnosti in neodvisnosti preiskovalnih institucij, ki bi ju te morale imeti. Ključno je pa to – zato sem prej rekel, da bo mogoče Grah Lazarjeva, ne vemo – kar smo izvedeli danes, pa bom citiral: »Policija mora Darka Muženiča zaposliti nazaj na mesto
Spoštovani podpredsednik! Spoštovani kolegice in kolegi poslanci! Noben zakon ne more biti sam po sebi namen, še posebno, če gre za tako občutljiva vprašanja, kot je poseg v lastninsko pravico. Lastninska pravica je ustavno varovana kategorija in je za njenega imetnika sveta. Zato mora biti vsak poseg vanjo utemeljen. V tem primeru so lastniki kot oškodovanci upravičeni do nadomestila ali pa do odškodnine, če gre za ustanovitev služnosti v javno korist. Ta pravica mora biti zagotovljena vsem, in to pod enakimi pogoji. Nedopustno je, da na to svojo pravico čakajo po več mesecev ali celo let. V primeru postavitve tehničnih ovir na meji s sosednjo Hrvaško zaradi preprečevanja nedovoljenega prehajanja državne meje lastniki zemljišč, na katerih je postavljena žična ograja, ne morejo neovirano uporabljati svojih zemljišč. Zato je popolnoma jasno, da jim Zakon o nadzoru državne meje omogoča plačilo nadomestila za čas 24 mesecev in takoj nato, če je iz varnostnih razlogov ograja še vedno potrebna, tudi plačilo odškodnine zaradi vknjižbe služnosti. Gre torej za velik javni interes, za splošno varnost vseh državljanov, po drugi strani pa za velik poseg v lastninsko pravico lastnikov teh zemljišč. V Novi Sloveniji smo že v letu 2017 predlagali podaljšanje roka za vložitev zahtev za plačilo nadomestil za leti 2015 in 2016, saj je večina lastnikov prvi rok za vložitev zahtevka zamudila, ker o tem niso bili pravočasno obveščeni. Našim argumentom je prisluhnila tudi takratna koalicija in rok je bil podaljšan do 31. marca 2018. Tudi današnji predlog novele tega zakona je, lahko rečem, nastal tudi na podlagi mojega ustnega poslanskega vprašanja ministru za notranje zadeve. V svojem odgovoru je namreč priznal, da postopke ustanavljanja služnosti potekajo prepočasi, zaradi česar so prikrajšani lastniki zemljišč po poteku dveh let prejemanja nadomestila. Po izteku tega roka pa do dejanskega prejema odškodnine iz naslova služnosti, ki so jo ustanovili po preteku dveh leti, namreč preteč