EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, gospa predsedujoča. Predstavnice Vlade, kolegice, kolegi! Lahko se strinjamo, da živimo v času, ko je zaupanje državljanov v pravno državo na izredno nizki ravni. Prav tako živimo v času, ko imajo vedno bolj občutek, da v Sloveniji obstajata dve državi, in sicer ena za bogate in druga za revne. Če pa gledamo odmevnejše medijske zgodbe zadnjega obdobja, lahko dobimo hitro občutek, da je temu dejansko tako. Največja vladna stranka je ves čas pred volitvami poudarjala pomen in vlogo socialne države ter potrebo po njeni krepitvi. Z rešitvami, ki jih predlaga v sprejem Državnem zboru, pa se nam zdi, da dela ravno obratno. In predlog, ki je danes pred nami, je še ena taka rešitev. Do Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o odvetništvu smo bili v Združeni levici že od prvega dne precej zadržani. Po seji matičnega odbora pa so se naši pomisleki le še okrepili. Tisti, ki ste bili na tej seji prisotni, veste, da je bila seja bistveno drugačna od drugih sej. V bistvu je šlo za pogajanja med predstavnico Ministrstva za pravosodje in Odvetniško zbornico, ki bi se v normalnih razmerah morala zgoditi izven Državnega zbora, se pravi na usklajevalnih pogajanjih. V skoraj triurnem dialogu med predstavniki obeh strani ministrstvo opozoril in pomislekov Odvetniške zbornice preprosto ni želelo upoštevati, prav tako ni želelo upoštevati pripomb in opozoril Zakonodajno-pravne službe. Bistvena rešitev predloga zakona je posledica nove odvetniške tarife, ki naj bi pričela veljati s 1. januarjem. Ker naj bi bile z novo odvetniško tarifo odvetniške storitve dražje, naj bi to povzročilo višje stroške države v zvezi z zastopanjem po uradni dolžnosti ter izvajanjem storitev brezplačne pravne pomoči. Zaradi tega Vlada predlaga, da odvetniki v teh primerih prejmejo le 50 % plačila, ki bi jim sicer pripadalo. Na vprašanje, zakaj točno 50 %, pa niso znali dati jasnega odgovora oziroma argumenta. Ne govorimo torej o dohodkih odvetnikov, ki jih imajo od opravljanja storitev na prostem trgu, ampa
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za dano besedo. Spoštovani minister, cenjeni visoki zbor! Veljavni zakon, ki ureja overitve domačih javnih listin, ki so namenjene za uporabo v tujini, torej Zakon o overitvah listin v mednarodnem prometu, od samega sprejetja, to je od leta 2001 pa vse do danes, ni bil nikdar spremenjen. Z upoštevanjem, da se je precejšen del ostale zakonodaje v zadnjih 16 letih spremenil, je tudi zakon, ki ga danes obravnavamo, treba ustrezno uskladiti in ga posodobiti. Postopke, v katerih sodelujejo pristojni organi pri overjanju javnih listin, predlagani zakon poenostavlja in jih dodatno racionalizira. Prakse, ki so se pokazale kot zastarele, pa predlog zakon opušča ter jih nadomešča s sodobnimi vzorci. Zaradi današnje razširjene možnosti elektronskega poslovanja je v Predlogu zakona o overitvi listin v mednarodnem prometu upoštevana tudi možnost, da se javna listina tako izda, kot tudi podpiše elektronsko, predvidena pa je tudi elektronska oblika potrdila o overitvi. Predlog zakona se zaradi zakonodajnih sprememb v celoti prilagaja veljavnim predpisom v Republiki Sloveniji, terminološko pa se usklajuje z Zakonom o splošnem upravnem postopku. Danes obravnavamo predlog zakona, ki vsebuje sodobne rešitve, ki so odraz sprememb materialne zakonodaje, prakse pristojnih organov in predlogov strokovne javnosti. Iz vseh teh razlogov bomo poslanke in poslanci Stranke modernega centra Predlog zakona o overitvi listin v mednarodnem prometu podprli. Hvala lepa.
Gospod Šircelj, vesel sem, da ste rekli, da ste mikroekonomist. Se pravi, da če neke odločitve sprejmete, daste na papir nekatere zadeve in izračunate. Zakaj vpletamo politični jezik tudi v to zgodbo? Zato, ker smo vsi skupaj hendikepirani, ker nimamo točnih analiz, nimamo točnih finančnih učinkov in nimamo izračunov, kaj pomeni, če sprejmemo eno rešitev oziroma kaj pomeni, če sprejmemo drugo rešitev. Mi s temi podatki – vsaj opozicija, <PARTY>, ker nam ni vseeno za to državo, nekaterim je, pa so raje doma, nimamo podatkov, kaj se bo naredilo, če sprejmemo zakon, ki ste ga napisali vi oziroma vaša vlada. Nimamo tega. In še nekaj drugega! Če pa beremo gospoda Šušteršiča, ki je glavni akter te zgodbe, ki je leta 2009, ko je gospa Ramšakova rekla, kaj vse ste predlagali, rekel, da "državni odkup terjatev od poslovnik bank pomeni neupravičeno darilo lastnikom in menedžerjem, ki so banke pripeljali v situacijo, v kakršni so danes. Darila ni samo v primeru, če država odkupi terjatve po tržni ceni. Toda, to bi bilo nesmiselno, če tržna cena obstaja. Se pravi, da je na trgu nekdo pripravljen kupiti te terjatve, naj jih pač odkupi in naj v to državo ne meša. Državni odkup je potreben samo v primeru, da država za te terjatve plača več, kot bi banka zadnje dobila..." Nisem Mislim, da nisem porabil časa. Ampak to je vaš minister govoril pred tremi leti!
Hvala lepa. Spoštovani! Prof. dr. Maja Makovec Brenčič, ki je predlagana za ministrico za izobraževanje, znanost in šport, se je v skladu s 112. členom Ustave Republike Slovenije ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora predstavila članicam in članom Odbora za izobraževanje, znanost, šport in mladino ter odgovarjala na njihova vprašanja. Predlagana kandidatka za ministrico je v uvodni predstavitvi predstavila svoje preteklo delo in poglede na področje, ki naj bi ga vodila v prihodnje. Pojasnila je, da je celotna vertikala šolstva in izobraževanja tista, ki jo moramo gledati povezljivo in v duhu celovitega razvoja. Na področju visokošolskega izobraževanja načrtuje razvoj celovitega modela ugotavljanja in zagotavljanja kakovosti. Po njenem mnenju je treba povezati vse tisto, kar je na tem področju že opravljenega, evalvacije, pristope znotraj mednarodnih raziskovanj in primerljivih študij, ki so se na dovisokošolski ravni že izvedli, ter kontinuirano in sistematično ugotavljati, na katerem področju je pomembno zagotavljati takšno kakovost na vertikali, ki bo čim bolj primerljiva s sistemi, s katerimi se najraje primerjamo. Usmeritev razvoja v prihodnje je tudi dialog o razvojni perspektivi mreže osnovnih in srednjih šol, javne mreže izobraževanja odraslih in pri tem znova povezati vsa dognanja, ki že obstajajo ter na tej osnovi graditi naprej. Dotaknila se je tudi področja razvoja različnih oblik povezovanja z gospodarstvom, od uvajanja vajeništva do pilotskih primerov razvoja dualnega sistema, tako v strokovnem, poklicnem kot tudi višješolskem izobraževanju. Kot velik izziv vidi tudi vpeljevanje fleksibilnejših učnih okolij v povezavi z razvojem vseh vrst tehnologij ter profesionalni razvoj pedagoških delavcev. Potrebno je tudi sprejetje novega zakona o visokem šolstvu in zakona o raziskovalni inovacijski dejavnosti, zagotoviti se mora avtonomija visokošolskih in raziskovalnih inštitucij. Zaradi preobremenjenosti NAKVIS z različnimi program
Hvala lepa za besedo. Res je, pravi mojstri ste v zahtevkih po sklicih izrednih sej in prizadevanjih, da bi v tej državi prišlo do kaosa in da bi se stvari spremenile. Referendum je pravzaprav danes odločanje o predsedniku Vlade in Vladi, ne pa o tem mejnem problemu. Moram povedati, da živim ob meji, čez katero je šlo nešteto vojn. I. svetovna, 25 let fašizma, II. svetovna in še kaj. In ne verjamete, kaj ljudem pomeni danes, ker ni tam ne schengenske meje, ker je prost pretok. To jim je več, kot je bil vstop Slovenije v Evropsko unijo ali pa Nato ali pridobitev evra. In tako mejo si želijo ljudje ob hrvaško-slovenski meji. Dobrososedski odnosi prispevajo k marsičemu in danes je bila velikokrat omenjena Gorica in Trst in ne vem kaj. Bolj kot je Gorica danes slovenska -_ Gorica, ne Nova Gorica - Gorica slovenska ni bila nikoli, tudi zaradi dobrih sosedskih odnosov, zato ker imamo tam našo univerzo, ker imamo tam veliko prijateljev Italijanov, ki se učijo slovenščine in še kaj. To so odnosi ob meji! Nas ni zanimalo, kaj mislita Rim in Ljubljana, ampak kako živimo mi mejo. Ampak, jaz ne bom govori o vsebinah, ker nima pomena. Če vas minister Žbogar z dejstvi danes ni prepričal in minister Vlačič s šolskim načinom predavanja vas ni prepričal, če Luka Juri, ki je imel tukaj izjemen nastop, ni dosegel tega, da bi spremenili svoje mnenje, potem ne nam očitati, da smo trmasti in da ne vidimo realnosti. Včeraj sem po radiu poslušal, da so v Pravičnosti in miru pač rekli, da ne bodo vplivali na volivke in volivce in da ne bodo svetovali, kako naj glasujejo na referendumu, ampak so povedali, da oni so proti. Takoj naj gredo k spovedi, ker to je prvi njihov greh, kar se arbitraže tiče. Jaz bom glasoval za referendum in v okolju, kjer živim, vidim, da je ogromno tistih, ki poznajo mejo, življenje ob meji, so za to, da referendum uspe, in prepričan sem, da s tem ne bo Slovenija nič izgubila, ampak pridobila. Hvala.
Hvala lepa. Mislim, da je ta amandma k 1. členu, ki govori o tem, da so zadruge opravičene do državnih pomoči, da je na mestu. Ta amandma je pripravila koalicija, seveda v sodelovanju z Ministrstvom za gospodarstvo in tudi za kmetijstvo. Ne more pa biti podrobneje v tem zakonu, ne more biti podrobneje postavljen nek kriterij. Tako, da se bo to določilo jasneje v Zakonu o kmetijstvu, ki je v pripravi. Tako, da jaz mislim, da je to zelo pozitivna stvar tudi za naše kmetijstvo. Kajti moramo vedeti, da zadrug je nenazadnje veliko vrst in mislim, da je prav, da se to pač nanaša bolj, v kolikor bomo reševali to v Zakonu o kmetijstvu, bolj na te zadruge, ki so povezane s kmetijstvom. Tako, da ta amandma, ki je zelo kratek, ampak jasen, mislim da je prav, da je zajet v tem zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bi želela obrazložiti pravzaprav ta amandma, ki ga bomo v naši poslanski skupini podprli, saj zato smo ga tudi vložili. Njegov namen pa je, da bi vsaj nekoliko omilili rešitev, ki je v drugem odstavku tega 1. člena predlagane novele. In sicer v tem smislu, da kadar bi šlo za nekrivdno razrešitev uradnika, da bi potem predstojnik, ko bi hotel temu uradniku ponuditi namesto odpravnine drugo delovno mesto, da bi se moral v tem primeru prizadeti uradnik s tem strinjati oziroma bi moral soglašati. In se nam zdi, da kljub temu da je zadeva slaba, pa jo vendar s tem amandmajem nekoliko ublažimo. Hvala.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani gospod minister s sodelavcem, kolegice in kolegi. Poslanska skupina <PARTY> odloka ne bo podrla iz naslednjih razlogov. Odlok koalicijsko ni usklajen in kot tak sploh ne bi smel biti predmet današnje obravnave, beri, zadnji stavek koalicije pogodbe. Odlok je sicer doživel nekatere popravke na bolje tudi z našo pomočjo, predvsem na področju sodne veje oblasti, za katero smo zainteresirani, da bi delala čim bolje in se zlasti spopadla nakopičenimi zaostanki vendar po našem mnenju ostale razporeditve niso ustrezne. Odlok seveda res odraža in v resnici odraža ta hip znižanje plač le funkcionarjem. Vendar z namenom istih posledic, seveda, za vse v javnem sektorju. Ni dokazal, da bi znižanje plač funkcionarjev le-te stimuliralo k boljšemu delu, pač pa mislimo, da bo prišlo prej do nasprotnega. V vsakem primeru pa gre za hude razlike. V smislu znižanja funkcionarskih plač, ko gre za mlajše in starejše funkcionarje, v škodo starejših, ki smo jih po naravi programa naše stranke dolžni braniti. Gre seveda, ne samo za posledično nekaj malega, nižje pokojnine in seveda za manj prispevkov v pokojninsko blagajno, gre v resnici tudi za nepomembno zmanjšanje priliva v zdravstveno blagajno, kjer so pa fiksni stroški, ki se zaradi tega ne bodo zmanjšali in bo tam seveda težje pokriti stvari. Največ seveda razlogov za to, da bi zmanjšali najprej funkcionarjem, potem še vsem drugim v javnem sektorju plače, s strani vlade, je pa v namenu varčevanja, ki ga mi razumemo tudi s čim drugim, ne samo na ta način, na primer z boljšim izkoriščanjem delovnega časa zaposlenih v javni upravi, vključno s funkcionarji, z manj številni delegacijami na potovanjih, tudi ko gre za delegacije s strani vlade, ne samo s strani parlamenta, kjer so strahovito omejene, z limitiranjem nekaterih stroškov pri najemanju dragih apartmajev, pri potovanjih kakšnega ministra, s premišljenim zaposlovanjem, z zmanjšanjem števila in stroškov nekaterih honorarnih pogodb za razna dela, s
Hvala za besedo. Nekako sem bil prepričan ali pričakoval, da se bo ta sporni zakon vsaj v tem delu, ki zadeve pokojnine in retroaktivno deluje na odmerjanje pokojnine, popravil. Bila je priložnost, bila je možnost, da se popravi na tak način, da se te krivice vsem prizadetim odpravijo. Vendar danes govorite o tem, da takrat je bilo 26 tisoč upokojencev, danes jih je samo še 8 tisoč. Vendar tudi če gre za 8 tisoč upokojencev, ki jim je bila retrogradno storjena krivica, je potem zame ta zakon nesprejemljiv. Nesprejemljiv zato, ker je tolikokrat praksa, da delamo protiustavno, protizakonito, da postavljamo vprašanje o pravni ureditvi oziroma pravni državi, tako da tudi v tem primeru se jaz ne morem strinjam in ne morem podpirati takšnega zakona, ki bo povzročil krivice oziroma bo deloval protiustavno. Niste zmogli toliko moči, energije ali inovativnosti, da bi tudi temu preostalemu delu upokojencev, ki jim je storjena krivica, v tem primeru to popravili. Čakati na naslednjo priložnost je zopet vprašljivo, tako kot je bilo upanje in pričakovanje, da se bo to sedaj naredilo, pa niste naredili. V tem primeru absolutno ne morem tega podpreti ravno zaradi teh krivic, ki so povzročene v zvezi s 143. členom zakona. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! Lahko bi rekel, da smo končno prišli v razmere, v katerih je moč malo bolj razumno govoriti o teh vprašanjih. Tematika nas spremlja od ratifikacije pridružitvenega sporazuma dalje. Tisti, ki ste bili v prejšnjih sklicih parlamenta, se boste spomnili, da smo pridružitveni sporazum ratificirali s skupno deklaracijo ob 94. členu, ki je govorila o uveljavitvi klavzule carinske unije, ki je nasprotovala obstoju prostocarinskih prodajaln na cestnih mejnih prehodih. To je bil skupaj z aneksom 13 pogoj za ratifikacijo oziroma najprej parafiranje pridružitvenega sporazuma in pozneje za ratifikacijo. In dokler je naš dialog z Evropsko unijo zadeval uresničevanje pridružitvenega sporazuma, je naša argumentacija na tem področju veljala tej skupni deklaraciji in njeni interpretaciji, kaj ta deklaracija v resnici pomeni. Medtem ko so druge države soočene z drugačnimi pogoji in drugimi klavzulami, ki jim posebej narekujejo določena ravnanja, ki jim Slovenija ni izpostavljena, je vprašanje prostocarinskih prodajaln in pred tem sprostitev, kot veste, trgovanja oziroma prometa z nepremičninami, ker je bil predmet celo spremembe našeustave, pogoj, ki ga je v tem dialogu izpolnjevala naša država. Ne rečem, da je v trenutku, ko smo stopili v prvo skupino luksemburgških kandidatk, to poglavje oziroma ta problem postal predmet pogajanj, 10. poglavja o davkih in 25. poglavja o carinski uniji. Obe poglavji sta v tem trenutku blokirani, zaradi neizpolnitve te slovenske zaveze. V trenutku, ko sem pred tremi leti in pol prevzel vlogo oziroma nalogo ministra za evropske zadeve, in zavedajoč se problematičnosti obravnavanja tega vprašanja doma, v domači politični javnosti, zavedajoč se tudi ekonomskega efekta in pomena teh podjetij, sem sprejel odločitev, da natančno pogledamo s študijami, ki lahko ugotovijo, kakšen je konkreten položaj teh prostocarinskih prodajaln in kaj v resnici pomeni, ekonomsko gledano, za ta podjetja in za državo, če sprejmemo
Hvala lepa. Spoštovani visoki zbor! Poslanstvo Socialdemokratske stranke je tudi skrb za pravice delavcev. Tu bi se rad na kratko zadržal ob komentarju Poročila Varuha, in sicer poročilo navaja kombinacijo plačilne nediscipline v podjetjih in veriženja podjetij – se pravi lastnik podjetje zapre, ustanovi novo podjetje za isto dejavnost itn. ter se na ta način v bistvu izogiba svojim obveznostim in plačilu svojih obveznosti do zaposlenih v starejših, prejšnjih podjetij. Gre za navadno goljufijo in mislim, da je treba take goljufije preganjati, treba jih je sankcionirat. V tem primeru bo tudi njihovo število hitro upadlo in pravice zaposlenih do poštenega plačila, ki so praktično del ustavno garantiranih pravic, bodo zagotovljene. Podoben negativni učinek bo imela tudi sedaj aktualna razprodaja slovenskih podjetij. V tem okviru se prodaja delovna mesta, tu si ne delati utvar, in to delovna mesta sedaj tam zaposlenih ljudi kot tudi delovna mesta potencialno bodoče zaposlenih, ki bodo pač izgubili možnost, da se angažirajo pri kvalitetnem razvoju teh podružnic, ki bodo imele centre izven Slovenije. Tudi to je že nastavek kršenja človekovih pravic. Nekaj tega se vidi že sedaj; vse glavno, dragi moji oziroma spoštovani, šele prihaja. Vse glavno na tem področju šele prihaja. Strinjam se z mag. Bojano Muršič, da je treba v Sloveniji tudi zagotoviti neke vrste intervencijo takrat, kadar je treba intervenirati, ne glede na upravičenja na neko pravno podlago itn. To je boleče pokazal ZUJF, ki je ukinil financiranje prehrane dijakov in študentov, ki jo je uvedla Pahorjeva vlada. Takrat smo imeli opravka z lačnimi otroki, kjer bi pač neka inštitucija morala pravi čas reagirati. Kasneje se je to seveda v zakonu popravilo, vendar vmesno obdobje je bilo pa dokaj tragično. In na koncu bi rad opozoril še na problem nezaposlenosti, ki je hud napad na delavske pravice. Ta problem se je v zadnjem letu zmanjšal, in to prvič v tej krizi. To ni taka bagatela, veste, v tej krizi je dolgo ča
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! V Pozitivni Sloveniji zagovarjamo napredno in pravično državo, zato napredne rešitve podpiramo, nepravičnosti pa ne. V času globalizacije se je v vseh državah Evropske unije močno povečala potreba po mobilnosti. Zaradi velikih prometnih obremenitev prihaja pogosto do zastojev v prometu. V preteklosti je bilo mogoče zaradi povečanih prometnih tokov zgraditi infrastrukturo za večjo kapaciteto ali pa razširiti že obstoječe prometne povezave, vendar zaradi prostorskih in ekonomskih razlogov ter neugodnih vplivov na okolje infrastrukture ni mogoče razširjati v nedogled. V številnih državah poskušajo problem prevelikih prometnih obremenitev rešiti z razvojem in uvedbo aktivnih sistemov upravljanja prometa in uvedbo inteligentnih transportnih sistemov in storitev. Tudi Evropska komisija predlaga ureditev tega področja in aktivnosti, potrebnih za razvoj prometa v Evropi, za zagotovitev učinkovite, kakovostne in varne storitve. Zato je sprememba Zakona o javnih cestah oziroma prenos direktive o sistemih ITS dobrodošla, zavedati pa se je treba, da države članice niso dolžne uvesti aplikacij in storitev inteligentnih prometnih sistemov na svojem državnem ozemlju, če pa se odločijo za uvedbo, mora biti ta v skladu s specifikacijami. S temi spremembami zakona naj bi se predvsem doseglo, da se s specifikacijami, ki jih je izdala komisija, razvijejo pravni učinki, po katerih se je treba obvezno ravnati pri uvajanju ukrepov inteligentnih transportnih sistemov in storitev. Zato v Pozitivni Sloveniji na Vlado naslavljamo pobudo za pripravo strategije uvajanja tovrstnih sistemov pri nas, tako na nivoju države kot tudi na regionalnem nivoju in tudi na nivoju naših dveh največjih mest. Tu ciljam predvsem na Ljubljano in Maribor, mesti na krožišču dveh evropskih prometnih koridorjev. Opozoriti želimo tudi, da se z razvijanjem tehnologij inteligentnih transportnih sistemov in storitev pri nas ukvarja kar veliko število podjetij in raziskovalnih i
Hvala lepa še enkrat. Saj se nekako sprotno odzivamo na tisto, kar se dogaja na Ustavnem sodišču, kar se da spremljati, tudi to odločitev Ustavnega sodišča po medijih, zato bi vas na tem mestu opozorila ali pa sporočila tudi to, kaj je bil razlog oziroma eden izmed razlogov. Nepremičninski zakon naj bi bil v nasprotju z Ustavo v delu, ki zagotavlja pritožbo, tudi v tem delu, najbrž še kje drugje. To je točno to, na kar mi skozi opozarjamo. In glede na to, da je pritožba na nek način urejena tudi v tem zakonu, Ustavno sodišče postavlja pod vprašaj tudi ustavnost tega zakona, to se pravi zakona, ki ga danes obravnavamo – o množičnem vrednotenju nepremičnin; v delu, ki se nanaša na pritožbo. Pa to vse skozi govorimo, vseskozi. In lepo prosim, poglejte, ustavite se že enkrat. Ustavite se že enkrat, dovolj je te arogance in dovolj je tega nesodelovanja in dovolj je tega sprenevedanja. Tega ne pravi zdaj samo nepridiprav-opozicija, ampak, poglejte, to je presodilo Ustavno sodišče. In jaz mislim, da je res čas, da temu naredimo konec. Mislim, da je tudi ta razprava, zdaj, v tem trenutku, o tem zakonu, res prava farsa.
Hvala lepa, podpredsednik za besedo. Vsem lep pozdrav! Naj kar na začetku povem, da <PARTY> ne nasprotuje predlogu zakona, ki ga obravnavamo danes. Jasno, podpiramo nadaljnjo pot v njegovi obravnavi, saj menimo, da je z rešitvijo, da Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje postane zakoniti imetnik delnic Zavarovalnice Triglava, ki so bile prenesene na Kad, kot dosedanjo upravičenko, prva pot, da razrešimo gordijski vozel, ki je nastal s tem delom izpolnitve zakona. Jasno je bilo skozi razpravo, tako na matičnem odboru, kot vse ostale aktivnosti, ugotovljeno, da je predlagani zakon v enem delu bistveno drugačen, kot je bil referendumski zakon, pa ne gre za vsebinsko, torej identični zakon, kot je bil na referendumu zavrnjen in zaradi tega s tem obravnavo tega zakona ni kršena referendumska volja. V Liberalni demokraciji Slovenije podpiramo temeljni cilj zakona, ki je predvsem zaključiti lastninsko preoblikovanje zavarovalnic in zagotovitev učinkovitega upravljanja z lastniškim deležem Zavarovalnice Triglav d.d., ter hkrati zagotoviti upravičenje iz upravljanja tega kapitala čim širšemu krogu preko Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, sicer individualno nedoločljivih zavarovancev pravne predhodnice Zavarovalnice Triglav d.d. Prenos deleža na Zavarovalnico Triglav oziroma na ZPIZ je po mnenju <PARTY> smiseln, ker omogoča naložbo, ki bo pripomogla k vzdrževanju dolgoročne stabilnosti pokojninske blagajne. V Liberalni demokraciji se zavedamo, da je dolgoročna vzdržnost javnih financ ogrožena zaradi staranja prebivalstva. Zaradi tega je rešitev, ki je predlagana, ustrezna. Ob tem menimo, da je seveda tudi s strani vlade popolno zanemarjeno področje pokojninskega sistema in to bo ena izmed obveznosti naslednje vlade, ki mora imeti prioriteto. Žal smo pri obravnavi današnjega zakona ponovno pri klasičnem položaju, stalnici v tem parlamentu, da ga koalicija oziroma vlada zavrača, predvsem zato, ker ga je pripravil nekdo drug, torej ne vlada, ampak v tem pr
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Lepo pozdravljeni poslanke in poslanci! Dejansko predlog zakona o preprečevanju dela na črno za nas ali osebno za mene, tudi za Slovensko demokratsko stranko, nikakor ni sprejemljiv. Sprejemljiv ni iz več razlog. Na koncu koncev se moramo zavedati, da če je zakon, ki pride v Državni zbor, polovičen, ni brez celovite rešitve, nastane iz tega problema še več problemov. Prva zato se moramo zavedati, da je dejansko v lanskem letu ali v preteklih zadnjih dveh letih vrnilo obrt tudi 11 tisoč 800 obrtnikov Zakaj? Kajti ugotovili so, da se bolj splača delati na črno. Verjemite, da vsaj 50 % teh obrtnikov bo delovalo in delalo na črno. Tu so pač določeni pokazatelji, kajti pri nas v državi imamo zelo slabe in nepovezane inšpekcijske službe, ki bi nadzorovale te procese. Osebno poznam kar nekaj primerov s tega področja, kjer se te stvari dogajajo. Dejansko prihaja na en primer 5, 6 inšpektorjev in vsi se izgovarjajo na zakonodajo, da nimajo za to dejavnost pristojnosti, da bi lahko ukrepali pri takem obrtniku ali pri takem početju, ko se dela na črno. Mi v te zakone pišemo o sosedski pomoči. Ja, saj res, da se je morda res v preteklosti preveč izkoriščalo to sosedsko pomoč in se je tudi dogajalo, da je bilo precej dela na črno, ampak s tem predlogom, ki je sedaj, verjemite, da ne boste zajeli celovite rešitve. Zato menimo, da ni ta zakon primeren, da doseže svetlobe ali da bi dosegel pravi namen in pravi cilj. Tu so poglavitne stvari, rešitve, ki jih moramo v celoti obravnavati, nikakor pa ne posamezno: za en del populacije ja, za drugi del pa ne. Mi, še enkrat pravim, se zavedamo, da je treba zakon narediti celovit, konkreten, ne pa polovičen, za eno stran ja, za drugo stran pa ne. Kajti mnogo premajhen učinek bo za samo življenje tega zakona. Zato smo in še nasprotujemo temu zakonu. Hvala.