EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Gospa podpredsednica, kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zunanjo politiko je, kot je pravkar povedal gospod minister, na svoji 75. redni seji 14. januarja letos obravnaval predlog zakona o ratifikaciji sporazuma med Republiko Slovenijo in Svetim sedežem o pravnih vprašanjih. Predsednik odbora za zunanjo politiko je uvodoma dejal, da tudi ta ratifikacija nikakor ne sodi v tisti krog ratifikacij, ki jih vsak mesec obravnavajo na sejah odbora. Zaradi izjemno občutljivih pravnih, prav tako pa tudi čustvenih, kot hkrati tudi ideoloških vprašanj, ki so se zastavljala in odpirala ob nastajanju tega sporazuma, je sporazum prehodil več kot le dolgo pot in je bolj delil kot povezoval slovenski politični prostor. Ideološka vprašanja so vedno bila in bodo tudi v prihodnje tista točka, ki ločuje ne le politike, ampak predvsem ljudi, državljane. Naloga politike in politikov pa je, da ločitve presegajo in presežejo, da dosežejo kompromise in ljudem dokažejo in pokažejo, da država ne temelji na ideoloških razhajanjih, temveč na spoštovanju in sožitju tistega, kar nas med seboj razlikuje. Sporazum je zahteval razmisleke in opredelitve, vzbujal je dvome in dileme ter velik bolj delil kot povezoval naš politični prostor. Zato je relativni politični kompromis, ki je bil dosežen ob tako občutljivem vprašanju, kot je odnos medCerkvijo in državo, po njegovem mnenju dokaz zrelosti in preudarnosti. Izrazil je obžalovanje, da na predlog Združene liste socialnih demokratov predlog zakona o ratifikaciji sporazuma med Republiko Slovenijo in Svetim sedežem ni bil obravnavan že decembra 2003, kot je bilo načrtovano, saj po odločitvi ustavnega sodišča ni moglo biti več pomislekov v zvezi z učinkovanjem sporazuma. Dejal je, da je odbor obravnaval pobudo že 9. junija leta 1999, temu pa so sledila zapletena pogajanja med Republiko Slovenijoin Svetim sedežem, ki so bila zaradi občutljivosti problematike in različnih tolmačenj posameznih določil vmes tu
Hvala lepa, predsednik. Gospod Cukjati, je res, da na živalih preizkušamo zdravila. To je prav zato, ker potrebujemo ta zdravila za jesti. Vendar so kozmetični proizvodi pravzaprav nujno zlo, ki jih imamo tukaj. Danes smo že slišali, da povzročajo alergije. No, temu se lahko izognemo, da poskušamo na živalih. Vendar me moti nekaj drugega. Kako, če vemo, in vemo dobro, da nekateri kozmetični proizvodi imajo koncerogeni učinek, kako to poizkusiti? Če ni živo bitje, se ne bo razvil rak, se ne bo razvil. Tukaj je problem. Jaz mislim, da ta amandma dovoli, to sigurno bo v zvezi z Evropsko unijo, tudi take poizkuse na živalih, da se ugotovi, recimo, kancerogeni učinek nekega kozmetičnega proizvoda. Dobro, za alergijo nimam nič proti, da se v epruveti to dela, ampak kako ugotoviti kancerogeni učinek. Mislim, da je dobro, da se pusti v izjemnih primerih tako kot bo predpisovala verjetno Evropska unija, da se tudi ti poizkusi na živalih dovolijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Poslansko vprašanje sem postavil zato, ker je prišlo v zadnjem času do velikih sprememb predvsem na področju koncesij in na področju omejevanja geotermalnega potenciala. Te spremembe so seveda negativne in negativno vplivajo na slovensko gospodarstvo. Vlada je namreč na svoji 65. redni seji 5. novembra sprejela 9 uredb o koncesiji za rabo termalne vode iz vrtin. Gospodarski subjekti, ki so uredbe prejeli, in tisti, ki jih še pričakujejo, so močno zaskrbljeni in ogorčeni, saj tako visokih koncesnin kalkulacije njihovih produktov ne prenesejo. Posledično to lahko privede do velikih izgub delovnih mest in celo zapiranja zdravilišč in podjetij. Vse to pa bi pomenilo izjemno nevarno tveganje za celotno regijsko gospodarstvo in socialno blaginjo predvsem Pomurja. Zaradi visokih koncesnin je še posebej na udaru, kot rečeno, Pomurje kjer se nahaja okrog 65 % geotermalnega potenciala. Prav na eksploataciji geotermalnega potenciala so se pisale mnoge strategije razvoja Pomurja. Tu najdemo tudi največ primerov dobrih praks eksploatacije geotermalnega potenciala. Govorimo namreč o vodonosniku Termal I, ki se nahaja v Prekmurju na globini okrog tisoč 200 metrov, temperatura vode do 50 stopinj Celzija, prav tako debelina tega vodonosnika približno 50 metrov, površina približno tisoč 400 kvadratnih kilometrov. To je energetski toplotni potencial, ocenjen na 580 milijonov giga joulov. Fantastičen toplotni potencial. Enak toplotni učinek oziroma toplotno energijo dobite, če skurite približno 14 milijonov ton nafte. In zdaj naenkrat študije kažejo, da je ta geotermalni potencial usahnil oziroma da usiha. Če je bila do sedaj poraba tega geotermalnega potenciala neracionalna, potratna, potem bi že davno inšpekcijske službe morale ukrepati. Zdaj je kar naenkrat šok za vse te, ki geotermalni potencial izkoriščajo, ker so visoke koncesnine in ker bo treba zmanjšati količine eksplotirane vode. Kolegice in kolegi, če želite dobro Pomurju oziroma se
Hvala lepa. Jaz se bom pri tem zakonu vzdržal, kar seveda ni, boste rekli, neke vrste odločitev. Glasovati proti je težko, ker je pač zakon potrebno novelirati, in urediti določene stvari, glasovati za, je pa nemogoče, ker so rešitve, ki bi bile popolnoma nedvoumne, premalo jasne. Iz tega bo nastalo veliko zapletov, kdo je zaupanja vreden, in kdo ni zaupanja vreden. Če bi imeli možnost neke širše diskusije, ki jo pa, bom rekel ta reorganizacija odločanja v državnem zboru na nek način, bom rekel, onemogoča, potem bi seveda, zagovarjal, bom rekel, zaupanja vredni, po naši presoji, ne samo zaradi teh zunanjih zahtev, ne more biti. Ne more biti nihče, ki je iz kakršnegakoli razloga, kakršnikoli dokument, ki je bil označen z neko stopnjo zaupnosti dal od sebe. Po drugi strani bi pa rad, da bi se tudi v tem zboru, v prejšnjih sklicih to ni bilo mogoče, preverilo možnost, da zaupanja vredni ne bi bili tudi vsi tisti, ki so, bom rekel, še v prejšnjem sistemu, sicer delovali lojalno sistemu v smislu tega, da so na veliko ovajali notranje sovražnike. To je v nasprotju s tem, zaradi česar so te organizacije, v katere pač rinemo, nastajale. In v nasprotju tudi s tistim, za kar se sam, bom rekel, iskreno 15 let zavzemam. Hvala lepa.
Najlepša hvala. Sem mislil, da bo vsaj mlajša generacija znala presegati to konstantno levo, desno, gor, dol, srednje, ne vem kaj. Pa dajte že, dovolj je! Folk ima tega res popolnoma poln kufer. Nekaj je prav, drugo je narobe. In to, kar vi počnete, je pač narobe. In ste zelo predvidljivi. Spet! Tisto, kar sem izpostavil na začetku: puško v koruzo, prazna skladišča. Če bi danes poslušali zaslišanja, že tretjič govorim, pa zgleda bom še trikrat, desetkrat, tristokrat, dokler ne bo tega nekdo slišal. Danes na zaslišanjih v preiskovalni komisiji, ki jo vodi vaša stranka. Prvi zaslišani Vojko Flis, veste, kdo je to – direktor UKC iz Maribora – pove, ob začetku epidemije je bilo dobro pripravljeno na prvi val, kar se njihove opreme tiče. To je druga največja zdravstvena ustanova v Sloveniji. In kaj je še povedal? Zelo zanimivo! Po dekretu 24. junija so bile izrazite težave pri naročanju opreme. In kaj je ta dekret povedal? 24. junija je ta vaša vlada, ki jo vi tako hvalite, povzdigujete v nebo, prepovedala nabave zdravstvenim ustanovam – bomo mi za to poskrbeli. Po 24. 6. so nastopile velike težave pri nabavi opreme. Pa gremo naprej. Anica Hribar, Splošna bolnica Brežice; sicer je to postala covid bolnišnica šele v drugem valu, ampak pove, »Nam je manjkalo FFP2 mask in FFP3 mask, ki jih manjka še danes.« Niste poskrbeli za njih. In kdaj so nastopile težave z zaščitno opremo? V drugi polovici marca. V drugi polovici marca! 27. februarja je pa prejšnja vlada sprostila rezerve iz blagovnih rezerv. Pa gremo še naprej. Radivoj Nardin, direktor dveh bolnišnic, Splošne bolnišnice Izola in Splošne bolnišnice Nova Gorica: »Država nas je kontaktirala in zagotovila opremo. Kontaktirali so nas že pred razglasitvijo epidemije, zagotovili so nam pomoč.« Miran Rems, Splošna bolnišnica Jesenice: »Zaradi specifike«, ker imajo pač veliko večino kirurškega programa, »smo imeli dovolj zaščitne opreme.« Veste kaj, vi črpate vso to vašo modrost in vse te vaše podatke iz tega dokumenta, ki je
Hvala lepa. Spoštovani! Najprej hvala, gospod minister, za odgovor, kjer ste mi povedali, da se bo sofinanciranje občin, praktično ojačanje dogajalo iz proračunske rezerve. Drugič. Rad bi rekel to, da sem z veseljem danes poslušal na Odboru za zdravstvo gospo Tino Bregant in danes tukaj Jožefa Horvata, ki sta oba govorila, da je občinska sredstva potrebno povečati na ta način, da se sprejme zakon o nepremičninah in da se obdavči tistega, ki ima premoženje. Pomemben del iz tega zakona naj bi bil namenjen prav financiranju občin. Če mislite resno, na to smo opozarjali že v preteklosti v Levici, imate tukaj absolutno podporo, koalicija, da dobite na ta način, skozi obdavčenje premoženja, dodatne vire za financiranje občin, ki bi lažje izpeljale marsikatere stvari, ki so danes potrebne za razvoj občine in za blagostanje občank in občanov, ki tukaj živijo. Rad bi povedal, da v Levici ob vsakem sprejemanju proračunov dajemo amandmaje, s pomočjo katerih bi se sofinanciranje občin povečalo, zlasti šolski prostor pa še mnoge druge stvari, ki so bile v preteklosti. Žal se te stvari ne upoštevajo. Ob tem bi rad izpostavil tudi osebno, ker sem delal na občini, da država za mnogo svojih stvari, ki jih sprejema, nove obveznosti za lokalne skupnosti, ne zagotovi sredstev oziroma preprosto stvari, ki bi jih morala financirati, svoje dolžnosti, ne financira. Tisto, česar ne financira, in govorim to že ne vem koliko časa, je na primer izvrševanje odločb o usmeritvi za osnovnošolce. Ker tega ne dela država, to financirajo občine. Drugič. Ko država sprejme kriterije, normative za funkcioniranje osnovnih šol, sem spadajo tudi prostorski pogoji. Država to sprejme, tega ne financira. Poglejte, še vedno ni zunaj – kaj je že? – javnega razpisa za sofinanciranje lokalnih skupnosti za vrtce in šole in to bodo morale občine potem iz povečane glavarine financirati. Tukaj je treba biti bistveno bolj konkreten. Dalje. Pomemben segment, ki na primer obremenjuje občinske proračune, so tudi šolski p
Hvala lepa. Zelo podpiram diskusijo v Državnem zboru glede teme, kako najučinkoviteje porabiti sredstva iz Vodnega sklada, ki ga plačujejo številni, ki izkoriščajo vodne vire, bodisi za energetsko izkoriščanje bodisi za kakršnokoli drugo izkoriščanje. Zakaj? Zaradi tega, ker je nek krč pri črpanju sredstev iz tega sklada povzročil številna odprta vprašanja, ne samo odprta vprašanja glede urejanja vodotokov v smislu protipoplavne zaščite in podobnega, tudi določene prioritetne državne investicije so čedalje bolj ogrožene zaradi nedoslednosti in nepolitike na področju koriščenja sredstev iz tega sklada. Kaj imam v mislih? V mislih imam izgradnjo spodnjesavske verige. Namreč, ena izmed predprejšnjih vlad, zdi se mi, da je bila to Ropova vlada, je sprejela sklep, da se sredstva iz Vodnega sklada prioritetno namenjajo za infrastrukturo ob izgradnji spodnjesavske verige. To pa zaradi tega, ker ni bilo sprejetja drugega modela izgradnje infrastrukture in se je odločilo, da se bo iz Vodnega sklada to delalo. Mislim, da je bila to polovična rešitev, ki je zatrla mnoge investicije v izboljšanje vodne infrastrukture in protipoplavne zaščite drugod po Sloveniji ter odprla ta vprašanja, ki so danes povezana z Dravo. Sam osebno podpiram, da se končno naredi nek kompromis, neka resna odločna politika na tem področju, torej, da ne bodo stale prioritetne investicije in da se bo hkrati ustrezno urejala protipoplavna zaščita vsepovsod po Sloveniji v skladu s prioritetami, ki sledijo iz poplavne ogroženosti. Torej, še kako je potrebna ta razprava in jo bom seveda podprl.
Hvala lepa, gospod predsednik, ponovno za besedo. Ko sem predstavil stališče naše poslanske skupine, sem se približno izrazil tako, da v tej obliki to novelo težko podpremo, kar ne pomeni, da te novele ne bomo "spustili", v narekovajih, v drugo in tretjo obravnavo. S tem želimo pokazati našo konstruktivnost, pripravljenost, da se vsaj nekaj izboljša, ampak, ker imamo že možnost izboljšav, ker imamo možnost spreminjanja zakona in ker tega ne bomo počeli vsak dan, še vedno apeliramo na vas, gospod državni sekretar, ki se s tem verjetno konkretno bolj ukvarjate, pa tudi na ministra, da vendarle poskušata na nekaj vprašanj ustrezno odgovoriti. In tu se vedno znova vračam nazaj k enakopravnosti poklicev, menim, da je to vredno razmisleka, zakaj samo favoriziranje, ne vem, državnega tožilstva, ministrstva za pravosodje ali pravne fakultete, imamo kvalitetne pravne službe tudi v drugih ali zasebnih ali v javnih institucijah. Drugo, o čeme pa nismo še danes govorili, ker ni bilo časa, je pa verjetno samo opravljanje izpita oziroma njegova vsebina. Namreč, ko se pogovarjamo s študentkami in študenti, pa tudi z izpraševalci, ugotavljamo,da je tudi v tej fazi še vedno preveč deskripcije, preveč memoriranja podatkov in premalo sposobnosti reševanja problemov oziroma premalo, tako kot se danes reče, funkcionalne pismenosti. Zato bi bilo treba razmisliti skupaj s pravnimi fakultetami, pravniškimi združenji - kot veste, imamo Zvezo združenj pravnikov Slovenije, imamo tudi študentska oziroma gibanja mlajših pravnikov, ki so vključena v to zvezi - premisliti, kako bi našli sinergijo med dodiplomskim študijem, ki bi moral biti prej ko slej bolj problematično, problemsko naravnan, in seveda dodatnim izobraževanjem - tu imam pa v mislim ne samo pravosodni izpit oziroma pravniški državni izpit, ampak tudi druge oblike podiplomskega izobraževanja, od magisterija pa do doktorata. Nobenemu ne koristi, če na različnih nivojih in vedno višjih nivojih pravzaprav že uživa prežvečeno hrano, to
Lepa hvala za besedo. Glede na to, da je bilo danes na temo rebalansa povedano že kar veliko, se bom osredotočil na nekaj dejstev, ki se mi zdijo pomembna. Slovenske finance so v zadnjih 23 letih proračunski presežek beležile le v letih 2017 in 2018. Temu trendu sledimo tudi v letu 2019, saj rebalans proračuna predvideva presežek v višini 0,4 % BDP. Drugi pomemben podatek je trend zniževanja javnega dolga. Tu smo med bolj uspešnimi državami v EU, uspešnejša je le Irska. Javni dolg bo v letu 2019 padel na 66 % BDP, v roku od dveh do treh let pa pod 60 odstotnih točk. Res je, s fiskalnim pravilom nismo povsem skladni, po podatkih Fiskalnega sveta je razlike za 270 milijonov evrov, zato je po mojem mnenju ključno, da dodatna sredstva porabimo učinkovito, transparentno in na način, da povečamo konkurenčnost in odpornost slovenskega gospodarstva, hkrati pa ne zanemarimo socialne komponente. Podatki za evrsko območje kažejo, da bo v letu 2019 kar 12 od 19 držav izkazovalo strukturni primanjkljaj. Rebalans proračuna tako predstavlja kompromis med stabilnostjo javnih financ, razvojno usmeritvijo in pa socialno politiko države. V rebalansu je največji porast sredstev namenjen naslednjim politikam: socialna varnost, izobraževanje in šport, varovanje okolja in okoljska infrastruktura, stanovanjska dejavnost, promet in prometna infrastruktura, podjetništvo in konkurenčnost. Ena od ključnih prioritet Vlade pa je tudi področje znanosti, saj le-to dolgoročno ustvarja konkurenčnost in dodano vrednost gospodarstva. Sredstva za znanost znašajo 268 milijonov evrov, od tega je integralnih sredstev preko 200 milijonov. S tem sledimo koalicijski zavezi k povečanju sredstev za raziskave in razvoj na 1 % BDP. V letu 2019 bodo ta sredstva znašala 0,69 % BDP in so glede na leto 2018 višja za 0,16 odstotnih točk BDP. Da zaključim, predlagani rebalans proračuna predstavlja kompromis med socialno in razvojno politiko države, zato bom predlog podprl.
Spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka. Poslanke in poslanci. V naši poslanski skupini smo pregledali Novelo Zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo. Rad bi povedal, da bomo to novelo podprli, pri tem smo bili pozorni, kaj je v noveli novega, predvsem v zvez z zaposlovanjem določenih skupin kulturnih delavcev, s časovnimi omejitvami za sklenitev delovnega razmerja in pa tudi z nagrajevanjem in podeljevanjem nazivov kulturnim delavcem. S tem se strinjamo. Veliko pozornosti smo namenili tudi odločbi Ustavnega sodišča glede udeležbe zaposlenih v svetu javnega zavoda. In se strinjamo in ugotavljamo, da je to v noveli upoštevano, čeprav je bilo zakonodajalcu prepuščeno, kako naj to izvede. Ob tem upamo, da bo izvedeno prav. To je naše kratko stališče. Hvala.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Kot podpredsednica Komisije za peticije, človekove pravice in enake možnosti bom predstavila Poročilo k Poročilu Varuha človekovih pravic Republike Slovenije o izvajanju nalog Državnega preventivnega mehanizma po Opcijskem protokolu h Konvenciji OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju za leto 2019. Komisija za peticije, človekove pravice in enake možnosti je na 10. seji 7. 10. 2020 obravnavala poročilo Varuha človekovih pravic Republike Slovenije o izvajanju nalog DPM, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru predložil Varuh človekovih pravic na podlagi 43. člena Zakona o varuhu človekovih pravic. Naloga Državnega preventivne mehanizma je varovanje oseb, ki jim je bila odvzeta prostost, pred mučenjem in drugim oblikam krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. V tej vlogi obiskuje tiste kraje v Sloveniji, kjer so ali bi lahko bile nameščenje osebe, ki jim je z aktom oblastnega organa odvzeta prostost. To počne v sodelovanju z izbranimi nevladnimi organizacijami, skupaj pa preverjajo, kako se ravna s posamezniki, ki jim je bila odvzeta prostost. Pri tem sodelujejo z nadzornimi organi, jim namenjajo priporočila, obenem pa zahtevajo dosledno spoštovanje človekovih pravic in svoboščin v skladu z mednarodnimi standardi. V letu 2019 so obiskali 63 krajev odvzema prostosti, od tega 27 policijskih postaj, 6 zavodov za prestajanje kazni zapora in Prevzgojni doma Radeče, center za tujce, dve psihiatrični bolnišnici, 19 socialno varstvenih zavodov oziroma domov starejših in 4 vzgojne zavode oziroma mladinske domove. O vsakem obisku so pripravili izčrpno kočno poročilo o njihovih ugotovitvah, ki je vsebovalo tudi predloge in priporočila za odpravo ugotovljenih nepravilnosti. DPM je v letu 2019 podal kar 416 priporočil, največ policijskim postajam in domov za starejše. Z odzivi organov so večinoma zadovoljni, saj se ti relativno dobro odzivajo. Vseeno pa je
Hvala za besedo. Gospod Sušnik, ne trdim, da cene rastejo za razliko od pričakovanja kreatorjev politike v Evropski uniji v zvezi s sladkorjem, ampak to se dogaja na tržišču. Jaz sem posebej, če bi poslušali, povedal, da je to neke vrste anomalija. To je dejstvo, da celo leto naraščajo, da je pomanjkanje sladkorja, čeprav na drugi strani bi naj bili viški v Evropski uniji in podobno. To je dejstvo, ki ga je treba pač spoznati in priznati. Lepo je, če bodo šle te zadeve naprej v tej smeri, in to zahteva odgovore. Seveda, vaša pričakovanja, da bi vsi tisti, ki smo predlagali oziroma ki sem predlagal razpravo, ponujali recepte, so, milo rečeno, neresna. Nekateri nismo v vlogi, da bi kreirali politiko ali kaj podobnega. V vsakem primeru sem pa za to, da se premislijo že sprejete odločitve, vendar se bojim, da kljub premislekom nekateri koraki niso možni več nazaj. Ravno to kaže tisto, na kar sem opozoril - zakaj smo pristali samo na 10% od odškodnine in 5% za ekologijo od odškodnine 38, kar pomeni trikrat manj relativno kot na Irskem. Zavzemam se, da je vse toliko kot na Irskem. Hvala. Hvala. Zelo mi je žal, da je ministrica dvakrat prišla v časovno stisko, ker to ne bo pripomoglo kakršnikoli kvalitetni nadaljnji razpravi ali zaključku, zato se bom sam tudi omejil na nekaj informacij oziroma dejstev, ki bi jih bilo treba še upoštevati. Bom začel na koncu. Gospa ministrica, mene zelo veseli, če so lastniki spremenili svoje stališče, vendar je vprašljivo verjeti. V pisnem dokumentu vam sporočajo, da niso zainteresirani za bioetanol, v intervjuju za Finance potrjujejo. Ne vem, kaj takšnega se je spremenilo, da so naenkrat tako benevolentno pristali. Razmišljanje, ker me čas preganja, o gojitvi rib v lagunah, bi vsaj vi, ki poznate teren, morali apriori zavreči. To je pa neresno, ker ravno z lagunami bo največji problem sanacij in okolja in dajte si pridobiti ustrezne podatke od pristojnih služb in ne dovolite, da se nekdo tako norčuje iz vas in iz Slovenije in iz vseh, ki
Še enkrat hvala za besedo. Lep pozdrav vsem kolegicam in kolegom, ministrom in njihovim uslužbencem! Zahteva Državnega sveta za ponovno odločanje o Zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic je po mnenju Slovenske demokratske stranke nerazumna, neutemeljena in tudi nesprejemljiva. Vlada je sicer imela resen namen izpolniti zahtevo iz prvotnega zakona, zato je bila ustanovljena strokovna komisija in skupina z eno samo nalogo, kako uresničiti sklep o razdelitvi premoženja tudi med zavarovance iz leta 1990. Približno 750 tisoč zavarovancev ali njihovih dedičev bi morali dokazovati, da izpolnjuje pogoje za nakup delnic Zavarovalnice Triglav. Ugotovili so, da ta predlog v praksi ni izvedljiv, saj niti zavarovanci in njihovi dediči niti sama zavarovalnica ne razpolaga z dokumenti, ki bi dokazovali, da so leta 1990 vplačali zavarovalne premije. Veliko število, ki je bilo ocenjeno nad 750 tisoč, in odsotnost dokumentacije bi povzročilo nove krivice, zato je bila edina smiselna odločitev, da se delnice prenesejo na Kapitalsko družbo, ki s svojim delovanjem zagotavlja sredstva za pokojninski sklad. Temeljno načelo, k uresničitvi katerega teži ta zakon, je zagotoviti učinkovito privatizacijo zavarovalnice, kar je mogoče le, v kolikor so znani vsi delničarji oziroma v kolikor je vprašanje razdelitve nenominiranega kapitala ustrezno rešeno. Podrejeno zakon zasleduje še načelo določitve takšnega kroga posrednih koristnikov, dohodkov od nenormiranega kapitala, ki bi čim bolj ustrezal širokemu krogu individualno nedoločljivih upravičencev do dela nenominiranega kapitala zavarovalnice. Kapitalska družba mora pravice, izhajajoče iz imetništva delnic, ki jih bo prejela po tem zakonu, izvrševati z namenom zagotavljanja sredstev za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Srednjeročno naj bi država tako obdržala prevladujoč vpliv v zavarovalnici, dolgoročno pa naj bi zdržala vsaj 26% oziroma takšen delež, ki ji v vsakem konkretnem primeru daje moč