EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo. Če bi se pogovarjali samo o dejstvu tistega trenutka, ki ga omenjate, torej na določen datum, potem bi vaša razlaga držala. Ker gre za uveljavljanje pravic za nazaj, za neko celo obdobje, je treba, zlasti zaradi posledic, ki jih to prinaša, to tudi preverjati.Če bi šlo samo za to, ugotoviti tedanje stanje, ne vem, ob času izbrisa ali ob tem datumu, potem bi bilo to zadostno, ker bi gledali izpolnjevanje pogojev do tistega datuma, ali so le-te izpolnjevali ali ne. V tem primeru gre pa za nekaj drugega - kaj se je pravzaprav dogajalo po tem datumu izbrisa, v tistih letih. Ker gre torej tudi za posledice in urejamo stvari za nazaj, jih je treba tudi v tej dimenziji gledati in skozi to dimenzijo ugotavljati, ali so izpolnjevali pogoje, kajti odločba se bo morala tako tudi glasiti. Ker za tisto obdobje moramo pridobiti vsa dejstva in skozi postopek, ki ga določajo naši predpisi že tako ali tako, je potrebno, ker gre za nazaj. Če bi zdajle kumulativno delali za datum, ne vem, današnji datum, potem bi upoštevali pogoje ki so bili pred to odločitvijo. Ker gre pa za nazaj, je pa treba to celotno obdobje upoštevati. Zato je ta predlog amandmaja s strani Socialdemokratske stranke pravi in ustrezen. Da ne omenjam, kakšne hude posledice bi nastale, če se tega amandmaja ne bo upoštevalo. V tem je razlika - zato, ker se z zakonom urejajo stvari za nazaj. Hvala lepa.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani predsednik Vlade, gospa ministrica, ministri, sodelavci, kolegice in kolegi. V mesecu oktobru lanskega leta ali pa če želite jeseni lanskega leta so se napovedi o gospodarski rasti nezadržno zniževale. V osmih mesecih, od oktobra pa do zdaj, smo bili priča neverjetnemu zasuku in če me spomin ne vara je v lanskem letu, pa čeprav je bilo to volilno leto, tedanji predsednik največje opozicijske stranke gospod Borut Pahor vseskozi opozarjal, da prihaja kriza, ki ji nismo bili priča od 2. Svetovne vojne naprej. In kljub temu, da ni šlo za všečno govorjenje pred volitvami, so volivke in volivci dali največ glasov ravno za program, ki ga je predstavljal gospod Borut Pahor in ki je bil pripravljen tudi za spopad s takšnimi razmerami, v katerih smo danes. Po imenovanju Vlade, lansko leto, je predsednik v svojem govoru tukaj pred nami, tudi zaradi zavedanja situacije, ki ni rožnata, naslednji dan skupaj z ekipo sedel za mizo, zavihal rokave in začel z delom. Pripravljati so začeli prve protikrizne ukrepe. In tako so bili predstavljeni že v najkrajšem možnem času, kolikor se je to dalo, prvi proti krizni ukrepi. Za njimi so v drugem svežnju sledili drugi in danes smo v Državnem zboru ravno sredi sprejemanja že tretjih ukrepov ali tretjega svežnja ukrepov proti krizi. Vsi ukrepi so bili pripravljeni skrbno, predvsem pa finančno vzdržno. V obdobju od začetka mandata te vlade so se ukrepi prijeli in tudi zato lahko danes govorimo o uspešnem spopadu Vlade in Republike Slovenije z največjo recesijo po drugi svetovni vojni. Zaupam vladi gospoda Boruta Pahorja. Tako, kot sem ji zaupal ob njenem imenovanju v mesecu oktobru in verjamem, da bo Slovenija izšla iz te krize tudi s pomočjo teh protikriznih ukrepov kot zmagovalka.
Hvala za besedo. V 5. členu mi predlagamo, da se črta druga alineja, tista, ki govori, da se za prostovoljsko delo ne šteje brezplačno opravljanje dela, ki je namenjeno zadovoljevanju zgolj osebnih interesov članov v članski organizaciji in ni v splošno družbeno korist. Nam se zdi, da na ta način po nepotrebnem ožimo prostor, kje se sme opravljati prostovoljno delo, in na ta način izključujemo nekatera društva in skupine. Ministrica je sicer pojasnila, da bi se potem v tem primeru lahko vsi, ki hodijo oziroma ki so člani kulturnih in drugih društev, zahtevali oziroma tudi evidentirali kot prostovoljska organizacija, kar pa ni namen tega zakona. Mi ocenjujemo, da temu ni tako, kajti če naj bi država spodbujala prostovoljstvo, sploh letos, ko je leto prostovoljstva, ne moremo omejevati in razlagati, kje sme biti to prostovoljno delo in kje ne. Tak predlog je podal Mladinskih svet Slovenije in mi smo temu sledili, ker ocenjujemo, da nima smisla ožiti. Prostovoljno naj se odvija kjerkoli že, dokler je to res prostovoljno delo in tisti, ki se za to odloči, ne pričakuje plačila. Hvala za besedo. Tukaj predlagamo, da se, ker sta povezana 7. in 9. člen, bom govorila v tem primeru o 9. členu, predlagamo, da se črta tretji in četrti odstavek 9. člena, kajti z Zakonom o verski svobodi smo določili ali pa smo se izrekli, da so registrirane cerkve in druge verske skupnosti, da izvajajo javno koristno delo, družbeno koristno delo in jih kot takšne tudi tretiramo, s tema dvema odstavkoma, tretjim in četrtim, v 9. členu pa jim to jemljemo. Torej, prostovoljske organizacije ne morejo biti politične stranke, sindikalne organizacije, združenja delodajalcev, poklicna in strokovna združenja, registrirane cerkve in druge verske skupnosti. Potem jim sicer Vlada v četrtem odstavku daje možnost, da kljub vsemu so lahko, na primer, verske skupnosti tudi prostovoljske organizacije, vendar le v primeru, če opravljajo humanitarno dejavnost. To se nam zdi oženje tistega, kar počnejo in zaradi če
Hvala lepa, predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Spoštovani gospod minister! Jaz vam bom zastavil kar dve vprašanji, obe pa se vežeta na Gorenjsko. Najprej me seveda zanima: Kje so postopki za izgradnjo južne razbremenilne ceste na Bledu? Ta obvoznica ima res dolgo brado. Prvi dokumenti o tej blejski južni obvoznici so bili sprejeti že leta 1969. Dejstvo je, da se Bled v poletni turistični sezoni duši s prometom, da je ena izmed znamenitosti Bleda poleg gradu in otoka to, da je v poletni sezoni promet skozi Bled skorajda nemogoč, in to se vleče že leta in leta. Sam vem, da so se že zbirala soglasja lastnikov zemljišč za to izgradnjo in da se je tam zadeva zapletla. Ampak dejstvo je, da je vaša predhodnica Alenka Bratušek zatrdila, da naj bi se dela izvajala fazno. To pa pomeni, najprej izgradnja krožišča v Betinu in pa potem po fazah naprej do Mlinega, kjer naj bi bil priklop na cesto za Bohinj. Druga stvar, ki me zanima, je izgradnja gorenjske železnice. Zanima me: Ali je podpisana že kakšna pogodba? V mesecu februarju je bilo objavljeno javno naročilo za nadgradnjo gorenjske železnice, ampak samo za odsek Lesce–Podnart. Sami vemo, da je ta nadgradnja nujna, saj se izkoriščenost obstoječe proge ocenjuje na več kot 90 %. Zanima me, gospod minister: Ali je kakšna opcija, da bi to celotno gorenjsko progo lahko naredili v enem koraku ali pa se bo to gradilo po trasah? Za vaš odgovor se vam zahvaljujem. Ni vprašanje, ampak bi dal pobudo. Pri južni razbremenilni cesti na Bledu, sem jaz osebno prepričan, da bi ta bila že kdaj narejena, če ne bi lastniki temu nasprotovali. Problem te ceste je lastniški. V vseh teh letih so vedno znova in znova bila nasprotovanja tej cesti. Tako jaz razmišljam o tem, če ne bi prišlo do tega, da se dobi lastniška soglasja, da se gre v razlastitev. Vem, da traja, ampak vseeno je to po moji oceni na tem območju edina rešitev za prihodnost te južne razbremenilne obvoznice.
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Študentke in študentje so nas že od začetka krize vseskozi opozarjali na protikoronske pakete, v katerih so bili dostikrat žal nekako odrinjeni na stran oziroma jih je ta paket pomoči naslovil le delno. Želim izpostaviti njihovo socialno stisko, v katero so že ali pa še bodo dodatno potisnjeni študentke, študentje in tudi študentske družine. Ti študenti so zaradi prenizkih štipendij v bistvu odvisni od študentskega dela, da lahko študirajo, da se lahko preživijo, da si lahko najdejo bivališče. Marsikdo od teh študentov tudi s svojim delom podpira svoje starše oziroma celo svojo družino doma. Tudi jaz osebno poznam kar nekaj takšnih študentov; bi pa rad tudi opozoril na eno zelo zanimivo dejstvo, kako zelo pomembno je študentsko delo za vse te študente. Študentsko delo dijakov in študentov zagotavlja skoraj trikratnik sredstev, ki jih država namenja tej populaciji preko štipendij. Zdaj se bom še malo teh podatkov lotil. Država je v letu 2018 razdelila 15 tisoč 429 štipendij, ki so po večini znašale 125 evrov. V istem letu pa je študentsko delo opravljalo okoli 100 tisoč dijakov in študentov, njihov povprečni mesečni neto prihodek pa je znašal 185 evrov. Študentsko delo je v drugi polovici marca – vsi vemo, zakaj – zaradi epidemije koronavirusa oziroma virusa covid-19 upadlo za polovico. Celotni trg študentskega dela sicer zdaj počasi raste, ampak je tudi v maju spet padel za okoli 40 %, v juniju za okoli 30 %, počasi gre nazaj. Zdaj pa me zanima sledeče: S katerimi ukrepi nameravate priskočiti na pomoč socialni stiski študentov, ki se preživljajo s študentskim delom? Ukrepi vladne enkratne pomoči v višini ene povprečne štipendije vsem tem študentom, ki so odvisni od študentskega dela, njihove socialne stiske niso kaj dosti zmanjšali oziroma olajšali; zadevo bo očitno treba nasloviti na daljši rok, saj je veliko študentskih služb ravno v sektorjih, ki so najbolj prizadeti, to je v turizmu in gostinstvu. Ali razmišljat
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Dober dan, kolegice poslanke in poslanci! Oglašam se zaradi amandmaja, ki ga je pravkar podpredsednik dal v obravnavo, poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke in Nove Slovenije k 1. členu Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju. Zdi se mi namreč neverjetno, da lahko samo z enim kar se da preprostim amandmajem spravimo ali bolje rečeno ohranimo v popolnoma neenakem položaju množico delavcev, ki so sklenili delovno razmerje v Sloveniji in pri samostojnem podjetniku v primerjavi z njihovimi tovariši in tovarišicami v sosednjem podjetju, ki je družba z omejeno odgovornostjo ali morda gospodarski zavod, ali delniška družba, ali pa pri samostojnem podjetniku celo v sosednji državi. Zakaj to trdim? Vse od leta 1993, ko smo sprejeli osnovno besedilo zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju, se že vleče to razlikovanje med delavci, ki delajo v gospodarskih družbah, in tistimi, ki so zaposleni pri samostojnih podjetnikih. Prvi imajo pravico do pobude in do odgovora na pobudo, do obveščenosti, do dajanja mnenj in predlogov ter do odgovora nanje, do skupnih posvetovanj z delodajalcem, do soodločanja in do zadržanja odločitev delodajalca brez kakršnekoli omejitve glede na število zaposlenih z aktivno volilno pravico v podjetju medtem ko delavcem pri samostojnih podjetnikih ta možnost ni bila dana. Pa je kakšna razlika med enimi in drugimi? Ali delavec pri samostojnem podjetniku manj prispeva k produktivnosti, poslovnemu uspehu, dobičku kot tisti v gospodarski družbi? Ali mi lahko kdorkoli od vas, ki ste vložili ta amandma, gospodje in gospe iz Nove Slovenije iz demokratske stranke Slovenije razloži, kakšna je razlika med delavko, na primer v tekstilni tovarni ali v neki strojni tovarni, ali v elektro tovarni, ki je v lasti treh ali štirih družbenikov, ali pa tisto, ki dela v tovarni, ki je v lasti enega samega lastnika, ki je toliko zvit, da se bo raje odrekel prednostim, ki mu
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Lep pozdrav ministroma in ministrici! Pozdrav tudi redkim kolegom in kolegicam! Pri tem se sprašujem in me zanima, ker iz treh poslanskih skupin ne vidim nikogar, niti niso ničesar spraševali, ali je slučajno kdo najavil obstrukcijo oziroma ali jih bo kolega Kumer tudi tako strogo prijel, kot če je s strani opozicije vložena obstrukcija in se potem tolmači na različne načine. Vsekakor bi pričakoval od koalicijskih strank, da tudi kaj vprašajo, saj vemo, da imamo gospodarsko krizo in Bom takoj prešel na poslansko vprašanje. Gospod minister, avtocestni križ je skoraj končan, vendar prometne zagate nastajajo na drugih področjih, in sicer primanjkuje navezovalnih cest in na koncu avtoceste potem nastajajo zamaški, ker promet ne steče na ostale lokacije. Drug hud problem je v starih mestnih jedrih oziroma v nekaterih mestih, kjer zaradi zgodovine nekje v mestu obstaja zožitev, nastajajo zamaški in bi se naj prometni problem reševal z obvoznicami. Sprašujem vas: Kako bo vplival rebalans proračuna? Ali bo kakšno od nameravanih prometnih rešitev samo odložil ali bo kakšna celo izpadla? Recimo, pri obvoznicah poznamo cel kup problematike, bodisi za Blejsko, obvoznica Škofljica, Ribnica, Škofja Loka, Gorenja vas. Pri navezovalnih cestah je pa, recimo z Gorenjske, od koder prihajam, je vsekakor velik problem Jeprca–Povodje, ki je nekoliko razbremenjen s Šentviškim predorom. Poleg finančnih problemov pa na terenu nastajajo nerazumljivo zastoji zaradi kratkih stikov lokalnih interesov, ki se odražajo v sporu lokalna oblast–civilna iniciativa, pa potem, ko je že skoraj vse tik pred začetkom del, pride na razpisu, če ne pride do kartelnega dogovarjanja med izvajalci, se pač potem pritožijo in tudi to zadrži postopek izvedbe. Torej cel kup problemov. Pa me zanima: Kako se ministrstvo pripravlja na reševanje teh problemov? Hvala lepa. Vsekakor je gospod minister na nekatere stvari odgovoril, vendar so nekatere še vedno odprte oziroma je s svojim
Če bi se vrnili seveda za ilustracijo v tekstu zakona nazaj, potem bi videli, da je to dopolnilo pravzaprav nepotrebno, ker je v zakonu napisano, kaj ta knjižnično informacijski servis je in potem je naslednji člen tisti, ki govori o ustanovitelju tega servisa, in je, bom rekel, tudi za mojepojme skrajno nenavadno zapisan in sem se spraševal, kaj to zares pomeni. Glasi se pa tako: "Če knjižnični informacijski servis ustanovi država, uresničuje ustanoviteljske pravice vlada Republike Slovenije." Jaz sem to razumel kot odprto možnost in zato tega tudi nisem problematiziral. In se mi zdi tudi dobro, da je to tako. S tega vidika, kot je tam, bi rekel, nerodna dikcija, če ustanovi, ampak taka pač je. Zato ni potrebno nobenih prehodnih in končnih določb, kjer se pa to izniči in se pove, da je to to Ker ni niti za čas šestih mesecev, ko bi se recimo, eventualno, premislilo o tem 40. členu, niti ni za nek daljši čas premisleka. Ampak predvidevam, da se bo to zgodilo na način, in bi bilo bolj smiselno, če bi o tem 40. členu pisalo, da pač vlada v šestih mesecih poišče ustrezno rešitev iz 40. člena. Če ga pa uzakoni, tako kot je sedaj narejeno, potem pa seveda to pomeni uzakonitev nekega monopola, dejansko, bom rekel, odvisnost od nekega sistema. Vi se boste spomnili, da ni bilo nikoli mogoče normirati stroškov, ki nastanejo v obdelavi na enoto, in da je s pomočjo bivšega ministrstva za znanost v nekem trenutku Izum izključil cel sistem za splošne izobraževalne knjižnice in poskušal preko tega izsiliti nek denar, za to pa ni imel podlage. Ta, bom rekel, uzakonitev monopola je nevarna in po vsej tej diskusiji se mi zdi kljub vsemu bolj pametno, da poslanci v tem trenutku to določilo zavrnemo. Še vedno bo pa možno v prehodnih in končnih določbah, če se bo izkazalo, da je tudi kateri drug člen, ki rabi te začasne rešitve, v tretji obravnavi to "prištuliti". Hvala lepa.
Hvala za besedo, predsednik. Kolegice in kolegi, državna sekretarka! Smešno je, ko o tem zakonu, ko v Državnem zboru o zakonu, ki ga je vložila <PARTY>, razpravljamo na tak način. Da zakon zagovarjamo tisti, ki smo največkrat v tem parlamentu označeni za grde neoliberalce, nasprotujejo pa mu tisti, ki se imajo v tem parlamentu za socialno najbolj čuteče, se celo naslavljajo socialisti in kaj vem s čim še vse. Mi smo dobili v zvezi z zakonom, ki ga boste tudi vi predlagali – in tukaj je dvojni problem. Prvi problem je ta, da zakon vlaga ministrica, ki nima večinske podpore v Državnem zboru in je zame izgubila vso kredibilnost, tako da je vprašanje sploh o smiselnosti razpravljanja o zakonu, ki ga vloži minister, ki niti v svoji koaliciji nima več podpore. Včeraj je bilo še potrjeno, da ta ministrica tudi krade otroke oziroma da nič ne ukrepa proti temu, da se starim staršem ne bi kradlo otrok. Nobene izjave. Nobenega problema. Drugi problem pa je, da ta zakon tudi sindikati označujejo kot neprimeren oziroma kot tisti, ki ga bo treba popraviti. Ne vem, od kje so dobili tisto številko 120 tisoč. Nekateri predlagajo, da bi šli namesto te številke 120 tisoč v to, da imajo še poleg tiste nepremičnine, v kateri živijo, še dodatno. Ampak ravno to je problem. Ljudje se odpovedujejo prejemu kakršnekoli socialne pomoči – mi smo tukaj navedli tri primere, katere predlagamo, da se zaplemba pač ne uveljavlja za prejeto denarno socialno pomoč, za varstveni dodatek in oprostitev plačil socialno varstvenih storitev. To je problem. Naši ljudje, Slovenci morajo ta denar vrniti. Povejte mi, koliko bodo vrnili muslimani, migranti, ki prihajajo, radikalni islamisti. Koliko bodo vrnili, ko se več kot 2 tisoč evrov mesečno zapravi za enega od njih? Koliko bodo ti ljudje vrnili? Mogoče kdo ve? Ali se jim bo dalo plombo na kakšno nepremičnino, ki jo bodo potem mogoče dobili, ali se jim bo usedlo na plačo, potem ko bodo mogoče enkrat zaposleni? Kako bodo ta denar vrnili? Ne, ni problem metati
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni še enkrat v mojem imenu! Zakaj smo v Slovenski demokratski stranki vložili ta amandma k 86.b členu - ravno zaradi tega, da bi preprečili dajanje še naprej teh bančnih kreditov, ki nimajo kritja. Pred dobrega pol leta mi je nek vaš strankarski kolega, zelo znana osebnost, dejal: "Marjan, mi smo se naučili pri lastninjenju toliko, da upamo v Sloveniji vsako podjetje prevzeti." Ja, ampak ne s svojim premoženjem, svojim denarjem, na račun drugih. To je problem. Zato smo k 86.b členu tega zakona vložili amandma, da dejansko preprečimo te stvari, da ne bi prihajalo do tega. Govorimo o tajkunih. Brez zveze. Imenujmo jih uspešne ljudi. Vendar so to uspešni ljudje za svoj žep. To je razlika. Meni osebno ta beseda tajkun ne zveni dobro in ni prav, da se tako imenujejo, ker so to uspešni ljudje za svoj žep. Zato se bomo v Slovenski demokratski stranki zavzemali za pravičnost, da dejansko ne bo prihajalo več do takšnih mahinacij. Ti ljudje so nastajali že v 90. letih, ne pa v prejšnji vladi. V prejšnji vladi je res bil Mercator nekako prodan, ampak če ne bi bilo menjave prejšnjega predsednika Mercatorja, bi ta Mercator danes bil sigurno srbski. Vprašajte prejšnjega predsednika in gospoda iz Srbije, gospoda Miškoviča, koliko denarja sta odpeljala iz Mercatorja. Sedaj pa, žal, pri gradnji nogometnega stadiona Stožic nista prišla skupaj. To vprašajte. Kolega Juri je dejal, da so bili že v prejšnjem mandatu ali že toliko let nazaj odkriti tajkuni in tako naprej. Sigurno se strinjam z njim, ampak osredotočil bi se na to, dajmo delati v dobro, kar je danes, preprečiti to, kar je bilo včeraj, in razmišljati, kaj bo jutri. Midva sva premlada, da bi dejansko razmišljala, kaj je bilo 45. leta, s čimer se kar nekaj poslancev, ki nimajo kar povedati, in se začnejo ozirati po 45. letu. Takrat smo postavili spomenike, imamo praznike, tistega dne se spominjamo. Zakaj bi obremenjevali naše zanamce, naše naslednike s tem? To je brez zveze. S
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani zbor. Poročilo o obravnavi predloga zakona o dopolnitvi zakona o poslancih ste dobili v pisni obliki. Jaz ga ne bi bral, bi pa dal eden poudarek, ki se nanaša na obravnavo amandmaja poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije k 1. členu. Rad bi še enkrat poudaril, da je komisija opravila razpravo o tem amandmaju, vendar o predlogu tega amandmaja ni odločala, saj se vsebinsko nanaša na odločanje o tem, da se predlog zakona ne sprejme, in ne na spremembo predloga. V primeru, da bi komisija o predlaganem amandmaju glasovala in ga sprejela, bi namreč dopolnjen predlog zakona vseboval samo en člen, to je uveljavitveno določbo. O tako dopolnjenem predlogu zakona pa državni zbor ne more in ni smiselno, da odloča. Poenostavljeno povedano, amandma se je nanašal na to, da se črta 1. člen, ki predstavlja celotno vsebino zakona in v skladu z mnenjem in po pogovoru s zakonodajno-pravno službo smo se odločili in proceduro speljali v okviru obravnave tako, kot sem navedel. Hvala lepa.
Hvala, podpredsednik, za dano besedo. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegi, kolegice, vsem skupaj lep pozdrav! Članek z verjetno najbolj branega slovenskega portala, današnji dan: »Slovenija je počrpala zgolj 20 % evropskega denarja.«Ko po drugi strani socialna omrežja sporočajo, da se Hrvaška hvali, kako jim bo Evropska unija zgradila mostove, viadukte, železniške proge, je pri nas problemov na področju črpanja evropskih sredstev kar nekaj. Koriščenje je prepočasno. V štirih od šestih let zadnje finančne perspektive je le petina denarja porabljenega. Razlogov je več; dolgotrajni postopki, preveč birokracije in morda nenehno menjavanje šefov kohezijske politike. Zato, spoštovani minister, imam nekaj splošnih, potem pa v nadaljevanju glede na vaš odgovor tudi konkretnih vprašanj. Zanima me: Kaj ste naredili v prvih tednih vodenja vašega resorja? Kaj boste storili do poletja 2019 na vašem resorju? Kaj boste storili do konca leta 2019, da se bodo številke glede črpanja evropskih sredstev izboljšale? Ali ste pripravili kakšno reorganizacijo vašega resorja, da bo črpanje bolj učinkovito? Kako potekajo priprave za naslednjo evropsko perspektivo, 2021–2027? In za začetek še zadnje vprašanje. Glede na poročilo o izvajanju evropske kohezijske politike do decembra 2018 je zaznati kot enega ključnih problemov informacijski sistem. V zvezi s tem me zanima: Kaj ste oziroma kaj boste naredili na tem področju? Toliko za uvod. Najlepša hvala. Hvala. Me veseli, da oba poznava postopke črpanja evropskih sredstev in da ste tudi, prav tako kot jaz, iskreni, da vsega ne veste, da se pa trudite in da ste želeli napraviti več. Spoštovani minister, upam, da se zavedate, da ste vsaj finančno drugi najbogatejši minister te vlade. Minister za finance skrbi za vse finance, vi pa upate, da država pridobi 4 milijarde. Če to vežemo na občinske in pa državne razpise, ki so bili v najbogatejših letih sofinancirani tudi do 80 % s strani Evropske unije, pa tudi če so financirani samo 20, 30 % s stra
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovani ostali prisotni. Moje vprašanje se nanaša na nizkofrekvenčni hrup. Nizkofrekvenčni hrup je za ljudi praviloma neslišen ali je slabo slišen, ima pa negativne učinke na zdravje ljudi že tudi pri nizkih jakostih. Najpogostejše motnje zdravja so pritisk in bolečnine v ušesih, vrtoglavica, neugodno počutje in depresivne motnje, kar lahko privede do nepopravljivih okvar živčnega ali kardiovaskularnega sistema. Dovolj močan nizkofrekvenčni hrup povzroča tudi slišne resonančne vibracije stavbnega pohištva, kar še dodatno moti in vznemirja prebivalce v izpostavljenih stavbah. Vlade večine držav EU so zato uveljavile razne ukrepe za zmanjševanje nizkofrekvenčnega hrupa. Najbolj napredne države na tem področju so Velika Britanija, Švedska, Danska, Nemčija, Nizozemska in Poljska. Slovenije naj bi ne bilo med temi državami. Videti je, da problema nizkofrekvenčnega hrupa pri nas ne zajema nobena Po poznanih podatkih naj bi v Sloveniji za to področje tudi ne bilo delovnovarstvenih predpisov, čeprav naj bi zaposleni pogosto bili med delom izpostavljeni temu valovanju. Zato vas, spoštovani gospod minister, sprašujem: Ali ima Ministrstvo za okolje in prostor v načrtu urediti zakonodajo na področju varovanja prebivalstva pred nizkofrekvenčnim hrupom? In: Kdaj naj bi se to področje uredilo tudi v Sloveniji? Hvala lepa. Hvala lepa. Spoštovani gospod minister! Tudi sama sem iz občine Kamnik in morda je tudi to razlog, da se je morda celo isti gospod oglasil tudi pri meni, ker pogreša urejenost tudi tega področja. Vsekakor se vam za odgovor zahvaljujem. Hkrati pa ugotavljam, da je to področje, kot ste ugotovili, relativno mlado in tudi dokaj nepoznano med ljudmi. Zaradi tega bi prosila, če bi morda lahko dopolnili odgovor s tem, kakšno je pravzaprav znanje na ministrstvu o tem področju. Namreč, čudi me, zakaj se na tem področju do sedaj še ni praktično ničesar naredilo - na področju zakonodaje, seveda. Namreč,