EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Še enkrat hvala za dano besedo, spoštovani podpredsednik. Cenjeni minister, jaz vas še enkrat pozivam, s te strani, s strani Slovenske demokratske stranke, da o tem predlogu še enkrat razmislite. Še enkrat ponavljam to državo. Ta država so vsi. Tisti, ki imajo plače 20 tisoč evrov, pa tisti, ki jih imajo 500 ali 600. Vsi soustvarjajo to državo. Ni prav, ko sprejemamo zakone, mogoče ta zakon, da gredo mimo vseh ali večine. Tudi tisti, ki danes mogoče spremljajo to sejo, mislijo, da se ne bo nič zgodilo. Ampak venomer v tem državnem zboru in tem mandatu nalagamo z zakoni in obremenjujemo tiste, ki zaslužijo najmanj. Vse spoštovanje do njih, ki imajo otroke. To je naša prihodnost. Se ne strinjamo vedno z Združeno levico, tu pa jih absolutno podpiramo, ker imajo skoraj podoben amandma, kot ste ga nam zavrnili na odboru. Jaz mislim, da je prav za razmislek. Da na vsakem področju in v vsakem zakonu obremenjujemo tiste, ki zaslužijo najmanj v Republiki Sloveniji. Pa še enkrat poudarjam, tudi oni so naši državljani in tudi oni skrbijo, so skrbeli za našo preteklost, pa tudi za prihodnost. To mislim zato, ker imajo otroke. Hvala.
Spoštovana podpredsednica; spoštovani državni sekretar, kolegice, kolegi, še enkrat lepo pozdravljeni! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o praznikih in dela prostih dnevih v Republiki Sloveniji, ki ga je Državnemu zboru predložil naš kolega poslanec Marjan Dolinšek; s predlogom za obravnavo in sprejetje predloga zakona po skrajšanem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je postopek tudi potrdil. Pri delu odbora so sodelovali predlagatelj, predstavniki Vlade – Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, predstavnik Zakonodajno-pravne službe, predstavnica Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide ter predstavnika Zveze veteranov vojne za Slovenijo in Združenja Sever. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnega vidika ter dala konkretne pripombe k 1. členu. Odbor je prejel tudi mnenje Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ki podpira predlagane spremembe. Je pa komisija posebej opozorila, da bo treba v primeru sprejema zakona poiskati tudi primeren način za praznovanje omenjenega prazničnega dneva in poskrbeti za to, da bodo državljani ob obeleževanju tega in drugih pomembnih dogodkov iz narodove zgodovine spet lahko občutili spoštovanje in ponos. Vlada v svojem pisnem mnenju predlaganim spremembam in dopolnitvam ureditve praznikov in dela prostih dni v Republiki Sloveniji ne nasprotuje. Amandmaje, kot rečeno, sta vložila Poslanska skupina <PARTY> in poslanec Marjan Dolinšek. Predlagatelj predloga zakona je poudaril, da bi bilo prav, da bi 25. oktober postal dan spomina na čas enotnosti, ponosa in samozavesti. Z njim bi opozorili na spoštovanje človekovih pravic in svoboščin, prav tako pa bi se s tem poudaril in utrjeval pomen suverene države.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Lep pozdrav ministricam, ministrom, sodelavcem ter seveda poslankam in poslancem! Sprašujem se, kaj naj še povem nocoj v zvezi s to interpelacijo, ker je bilo že toliko povedanega. Pa bom še jaz ponovila to, da je to sedma interpelacija po vrsti in da imamo vloženo že osmo interpelacijo, o kateri bomo, kot kaže, kmalu razpravljali v tem državnem zboru. In še ta podatek, da je to tretja interpelacija v naši državi proti vladi, proti celi vladi. Bila je vložena interpelacija proti vladi Antona Ropa in vladi Janeza Drnovška. Na očitke, ki so navedeni v interpelaciji o delu in odgovornosti te vlade, je danes v Državnem zboru odgovoril predsednik Vlade gospod dr. Miro Cerar, ki je dejal, da so očitki neutemeljeni. Povedal je, da se je država znašla v gospodarski, socialni in politični krizi v času, ko je vlado vodila neka druga vlada; ter da so se slabi krediti nakopičili takrat in ne sedaj pod to vlado, torej ne danes. Seveda se s to ugotovitvijo našega premierja strinjam. Dejansko smo trošili več, kot bi smeli, in to nas je pripeljalo v težave; zaradi teh težav pa nam je grozila tudi trojka. Danes te grožnje ni več; ni je več po zaslugi te vlade. Imamo stalno gospodarsko rast, ki jo je treba ohranjati in se truditi, da se še poveča. Opozorila bi tudi na to, kar je bilo tudi danes že večkrat povedano, in sicer na dejstvo, da se je brezposelnost zmanjšala, da se je predvsem zmanjšala tudi brezposelnosti pri mladih, kar za 50 tisoč delovnih mest, ki so jih dobili mladi v zadnjih dveh letih. To je zelo vzpodbuden podatek. Poleg vseh teh problemov, s katerimi se je vlada srečevala in ki jih je reševala, se je srečala tudi s problemom begunske krize, ki pa jo je, to je treba reči, ta vlada rešila oziroma uspešno reševala, čeprav tudi s pomočjo dobrodelnih organizacij, kot sta Rdeči križ in Karitas. Seveda pa ta zadeva še vedno ni dokončno rešena in ne vemo, kdaj se bodo na naših mejah zopet pojavili številni begunci in prosili
Hvala lepa. Moje vprašanje se je nanašalo na dogovor med Ministrstvom za infrastrukturo in prostor, Ministrstvom za finance in Sindikatom delavcev dejavnosti energetike Slovenije. Z dogovorom se je seznanila tudi Vlada Republike Slovenije, ki je s to vsebino soglašala. Moja dilema je pa še vedno sledeča. Kljub trditvi Vlade, da je predlog samo okvir, ki ga bo pristojni minister uporabil kot predlog razprodaje deležev podjetij v energetiki, je nerazumljivo in nelogično predlagati prodajo tudi njenega najdobičkonosnejšega dela, to je HSE, ki je med drugim lastnik tudi Dravskih elektrarn, Gen-energije, ki je solastnik Nuklearne elektrarne Krško ter Geoplina, ki bo polovični lastnik podjetja, ki bo upravljal Južni tok skozi Slovenijo. Po navedbah ministra Černača je imel HSE v preteklih letih preko 360 milijonov evrov nerazporejenega dobička, v Elesu ga je bilo preko 60 milijonov evrov in v Gen-energiji preko 40 milijonov evrov, po navedbah iz medijev pa kar 97 milijonov evrov. Za ta podjetja bi morali zagotoviti transparentno in odgovorno upravljanje, za katerega je še vedno pristojna AUKN. Strategije upravljanja kapitalskih naložb in letnega načrta upravljanja pa nista niti Vlada niti Državni zbor sprejela. Predlog za splošno razpravo o tem vprašanju bom seveda podprl, in to predlagam tudi vam. Hvala.
Hvala, gospod predsednik. Tudi v mojem imenu lep pozdrav! <PARTY> oziroma njen predstavnik na kolegiju v ponedeljek ni podprl predloga, da se te tri točke dnevnega reda uvrstijo na današnjo sejo državnega zbora in iz istega razloga bomo danes podprli predlog za umik teh treh točk z dnevnega reda. Kot član odbora pa mogoče še dodajam, glede na to, da smo na samo sejo dobivali nekatera, skladno sicer s poslovnikom o delu državnega zbora, stališča, tudi nekatere amandmaje, ker gre za vsebinsko spremembo pri nekaterih členih teh treh zakonov, in celo po mnenju zakonodajno-pravne komisije državnega zbora tudi za protiustavnost, ker se vpeljuje v enem od teh treh zakonov tudi retroaktivnost, zato glede na to, da je te predloge dala vlada v odhajanju, ocenjujemo, da je potrebno, da v zvezi s tako pomembnimi, vsaj nekateri členi spreminjajo pomembno določbe tega zakona, je potrebno da se do tega opredeli tudi nova vlada, zato bomo podprli predlog umika teh treh točk dnevnega reda.
Hvala lepa. Spoštovani! Tudi Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o državnem tožilstvu, ki ga je v obravnavo vložila Vlada, natančneje Ministrstvo za pravosodje, se navezuje na pravočasno prilagoditev normativnih določb, potrebnih za izvedbo uredbe glede imenovanja evropskega tožilca in evropskega delegiranega tožilca. Novela določa pogoje in postopek nabora kandidatov, ki bodo predlagani v imenovanje. S sprejetjem uredbe Sveta Evropske unije, ki je stopila v veljavo 12. oktobra 2017, je pričelo teči 3-letno prehodno obdobje, ko bo v celoti vzpostavljen Urad evropskega javnega tožilstva. Predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o državnem tožilstvu bodo omogočile hitro odzivnost Slovenije v primeru poziva pristojne institucije Evropske unije za predložitev imen kandidatov za imenovanje na mesto evropskega tožilca. Evropsko javno tožilstvo je predvideno kot nadnacionalni tožilski organ, ki bo neodvisno od političnih interesov držav članic zagotovil učinkovit kazenskih pregon storilcev kaznivih dejanj, s katerimi se posega v finančne interese oziroma v proračun Evropske unije. Delovala bo na dveh ravneh; na ravni Evropske unije preko evropskih tožilcev in evropskega glavnega tožilca, na ravni držav članic pa preko evropskih delegiranih tožilcev. Ker uredba ne ureja kandidacijskega postopka predlaganja kandidatov in za evropskega tožilca in evropskega delegiranega tožilca, se z omenjeno novelo zakona določajo pogoji in postopek nabora kandidatov, ki bodo predlagani za imenovanje, pri čemer se bo upoštevala njihova nepristranskost in neodvisnost. Tu bo mnenje Državnotožilskega sveta za Vlado pri predlaganju kandidatov za imenovanje odločilno in zavezujoče. S predlogom novele pa se bo urejalo tudi delovnopravni položaj in pravice evropskega tožilca in evropskega delegiranega tožilca, ki bosta opravljala funkcijo pregona v skladu z zakonom, ki ureja kazenski postopek in evropsko uredbo. V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca bomo novelo zakona seveda podprl
Hvala lepa, dr. Pavliha. Spoštovani dr. Zupan, gospod minister. Tudi sam bom resolucijo, program podprl iz podobnih razlogov, kot so že nekateri moji predhodniki stvar utemeljili in tudi sam dodajam, da s tem, ko boste v državnem zboru dobili podporo, boste seveda dobili tudi mandat, da boste na vladi lažje - in upam, da tudi uspešno - si priborili in udejanjili vse zadeve, ki so napisane v tem dokumentu. Veseli me seveda na prvem mestu, da je predviden porast sredstev, namenjenih v znanstvenoraziskovalno dejavnost, opozarjam, da si bo ta sredstva treba še priboriti in izboriti in zaradi tega ta moj uvod, da se boste lažje sklicevali na mandat v tem državnem zboru, ki, kot kaže, ga boste z veliko večino dobili. Druga stvar je pa potem, kako bomo ta sredstva, ta denar lahko čim koristneje izkoristili, kako dosegli, da bodo v čim večji meri doseženi cilji, ki so postavljeni v tem dokumentu. Moje mnenje sigurno je, da je pri tem ključnega pomena vedeti, koherentno povezati vse resurse, ki jih imamo, pa tukaj lahko gre za naravoslovje in družboslovje, lahko gre za gospodarstvo, inštitute in visokošolske organizacije in še druge nivoje, ter doseči konstruktivno interferenco in s tem sinergijske učinke, da bomo zares lahko prišli z obstoječimi sredstvi do čim več rezultatov, do takih rezultatov, ki bodo zagotovili Sloveniji hitri razvoj. Strinjam se, da je ta dokument eden najpomembnejših, ne samo vašega ministrstva temveč nasploh. Saj, če se samo ozremo okrog, lahko vidimo, kakšen je pomen znanosti, znanstvenoraziskovalne dejavnosti in pa tehnološkega napredka. Spomnimo se, kako je naša družba izgledala pred 1000 leti, kako je izgledala pred 100 leti in kaj je bilo tisto, kar je zagotovilo, da je danes takšna, kot jo imamo. In zelo pomembno je, da v meri, v kolikor lahko vplivamo, zagotovimo, da bo tudi čez naslednjih 100 let takšna, da bo po meri ljudi in da bo predvsem ljudem v korist. Kako doseči te cilje, sigurno obstoji več strategij, nekako pa moramo upoštevati dej
Hvala za besedo. Lep pozdrav sem! Predlog zakona, ki smo ga vložili poslanke in poslanci Slovenske demokratske stranke v zakonodajni postopek, sledi sklepu 55. nujne seje Odbora za notranjo politiko in pravosodje z dne 9. julija 2008, ki je določil, da Vlada Republike Slovenije pripravi takšno spremembo zakonodaje, ki bo onemogočala neposredno prehajanje sodnikov in tožilcev med odvetnike, tako imenovano konkurenčno klavzulo, kot je to urejeno na nekaterih drugih področjih. Novela zakona tako določa, da kdor je v zadnjih štirih letih opravljal funkcijo sodnika ali državnega tožilca, ne more biti odvetnik. Predlogi rešitev v predmetni zakonski noveli se nanašajo na omejitev odvetniške dejavnosti v zakonsko določenih primerih ne le v zvezi z zastopanjem, temveč tudi v zvezi s pravnim svetovanjem in zagovarjanjem strank pred sodišči in drugimi državnimi organi ter na preprečitev neposrednega prehajanja sodnikov in državnih tožilcev med odvetnike. S predlogom zakonske novele se predlaga tudi sprememba terminologije, kot jo je ponovno uvedla novela ministra za pravosodje, Zalarja, iz leta 2009 in jo tako še vedno uporabljamo, in sicer gre za izraz "organi za notranje zadeve". Ta izraz v zakonu in v spremembah zakona spreminjamo skladno s tisto, ki je v Zakonu o policiji, in sicer termin "policija" namesto "organi za notranje zadeve". Najpomembnejši razlog za neizogibnost sprememb, ki jih predlagamo v noveli, je dejstvo, da brez določene omejitve dostopa do opravljanja odvetniškega poklica za nekdanje sodnike in državne tožilce nevarnosti za učinkovito uresničevanje posameznikove pravice do poštenega sojenja, kar opredeljuje 23. člen Ustave Republike Slovenije, ki določa pravico do poštenega sojenja, ni mogoče odpraviti. Pri tem seveda ne gre le za to, da sojenje dejansko je pošteno, temveč tudi za to, da mora imeti vsakdo, ki se znajde v takšnem postopku, tudi občutek, da je sojenje res pošteno. Naša skupna naloga in skrb, ki smo zakonodajno telo, je, da se z zakonsko ur
Hvala lepa za besedo. Jaz moram reči ali pa replicirati, kakorkoli hočete, tistim, ki niso dojeli - kar nekajkrat smo slišali, pa bom rekla, zelo natančno, z velikimi črkami, v prispodobi govorim, zapisane besede, ki so lažje berljive, kaj pomeni ta amandma. Veste, eno je pravičnost pri cenzusu, drugo pa je pravičnost pri štipendijah. Pod številko ena in pod številko dve. In ko se bere zakon, je treba brati zakon v celoti, vseh 71 členov. In ta amandma je nedvomno en korak naprej k večji pravičnosti pri cenzusu. In jaz trdim, tudi sama sem bila študent, tudi sama sem zaradi nekaj tolarjev izgubila štipendijo socialno, republiško štipendijo, vozila sem se in so bili stroški ali pa stroški moje družine bistveno večji kot stroški nekoga, ki živi, biva in študira v Ljubljani. Zato pravim, da če se pogovarjamo, če imamo možnost oblikovati bolj kvaliteten in pravičnejši zakon, da potrdimo danes ta amandma. Jaz sem prepričana, da ne bo nikogar od vas, spoštovani koalicijski poslanci, tisti, ki nasprotujete temu amandmaju tako izrecno, pa čeprav verjamem, da sploh ne veste, zakaj, da vas ne bo bolelo srce, niti glava, če boste rekli "da" amandmaju. In mogoče zgolj še tistim, ki operirate z izrazi kot so absolutne številke. Treba je najprej razumeti, kaj absolutna številka pomeni in kaj dejansko pomenijo številke, ki so zapisane črno na belem v predlogu zakona, in seveda tiste številke, ki se bodo oblikovale zgolj na koncu besed v zakonu ali pa na podlagi podzakonskega akta oziroma pravilnika. Tudi tukaj je bistvena razlika.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana predstavnica ministrstva! Čisto na kratko. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov predlog zakona v drugi obravnavi podpiramo in upamo, da bo čim prej na vrsti tudi tretja obravnava, kajti gre samo za zakonsko ureditev tudi sicer zdaj dobro urejene tematike, problematike študentske prehrane. Podprli bomo amandmaje, ki jih je predlagala vlada oziroma odbor, pa tudi amandma, ki podrobneje ureja dikcijo, s prvopodpisanim predlagateljem. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Od sprejetja davčne reforme, to je od leta 2006, se je davek od dohodka postopno zniževal, in sicer od 25-procentne stopnje na 20-procentno in potem v letu 2012 smo imeli 18-procentno stopnjo, v letu 2013 pa 17-procentno stopnjo. Novela omenjenega zakona je predvidevala, da bi se davek postopno zniževal, in sicer v letih 2014 in 2015 za eno odstotno točko, tako naj bi imeli v letu 2015 15-procentni davek od dohodkov pravnih oseb. Ker pa se je državna blagajna v letih tudi nazaj spraznila, je treba slediti ciljem javnofinančne konsolidacije. Strinjam se, da bi bilo za gospodarstvo bolje in tudi za gospodarstvenike, vsi gospodarstveniki bi najraje videli, da je ta stopnja nižja ali da je sploh ni. Tukaj pa se moramo zavedati, da le gospodarski subjekti, ki ustvarjajo dobiček, se pravi poslujejo solidno v teh težkih časih, so le oni zavezani oziroma zavezani so vsi gospodarski subjekti, plačajo ga pa le tisti, ki ustvarjajo dobiček. Zato naj na tem mestu omenim, da ne velja trditev, da naša vlada zvišuje davke. Naša vlada želi ta omenjeni predmetni davek zgolj stabilizirati. Pomembno je tudi poudariti, da sledimo tudi ostalim deležem Evropske unije, ki so v času recesije, gospodarske krize ustavile padanje davkov, tako tudi omenjeni davek. Naj omenim, da je na Češkem 19-procentna stopnja omenjenega davka, v Nemčiji 25-procentna, v Avstriji in Italiji 23-procentna. Tako lahko trdimo, da imamo eno najnižjih stopenj v Evropski uniji. Treba je tudi omeniti razliko med nominalno in efektivno davčno stopnjo. Če je nominalna davčna stopnja 17 %, je efektivna ob upoštevanju subvencij in olajšav le še 12 %. Tako da pomislek, da naša vlada duši gospodarstvo s stabilizacijo tega davka, nikakor ne drži. V Pozitivni Sloveniji in tudi sama bomo ta davek podprli. Hvala.
Hvala lepa. Danes vas je malo več kot pa takrat, ko sem jaz povedala svoje stališče o tej zadevi. Ne rabimo razprave o temu zakonu. Prebrala sem članek namestnika vrhovnega državnega tožilca; gospoda, ki je državni tožilec – svetnik, Mirko Vrtačnik, 8. 12. 2014, na katerem baziram utemeljitev svojega glasu. Ta gospod je pred nekaj dnevi v svojem članku, v svoji razpravi na mednarodni konferenci ugotovil, da po proučitvi resolucije ugotavlja, da nove inkriminacije glede terorizma in fenomena tujih borcev v Sloveniji niso potrebne. Še posebej je obrazložil primer fenomena tujih borcev in navedel, da gre za pet slovenskih državljanov, ki so se šli boriti v Sirijo in so se potem štirje vrnili, eden pa naj bi domnevno padel v bojih v Siriji. Navedel je, citiram: "Slovenski organi ne razpolagajo z dokazi, da bi bili ti slovenski državljani povezani s posamezno teroristično skupino, ki je aktivna v Siriji, niti da bi tam izvrševali kazniva dejanja." Če ni dokazov, potem tudi ne more biti obtožnice. Prosim? To boste pač v konkretnem postopku reševali. Tisti, ki odloča v kazenskem postopku, si boste zakon še enkrat prebrali; tisti, ki odloča, ali obstaja utemeljen sum o tem, ali je podano kaznivo dejanje, je tožilec. Tukaj bom jaz utemeljila svoj glas na mnenju namestnika vrhovnega državnega tožilca, torej zagotovo kompetentne osebe, da presoja v tej zadevi. Glasovala bom proti predlaganemu zakonu.
Spoštovani predsedujoči, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor je na 22. nujni seji 15. 11. 2019 kot matično delovno telo obravnaval Predlog priporočila v zvezi z zaščito pitne vode na območju ljubljanskega vodonosnika, ki ga je Državnemu zboru v zahtevi za sklic izredne seje Državnega zbora v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Danijelom Krivcem. V poslovniškem roku sta bila vložena amandmaja Poslanske skupine <PARTY> k 1. in 2. členu. Med sejo sta bila vložena še amandmaja koalicijskih poslanskih skupin za novo 3. in 4. točko priporočila. Predstavnik Poslanske skupine <PARTY> je v imenu predlagatelja podal dopolnilno obrazložitev k predlogu priporočila. V svojem izvajanju je podobno kot danes izpostavil več razlogov, iz katerih naj bi izhajala spornost gradnje kanalizacijskega voda preko vodovarstvenega zajetja Kleče, ki jo izvaja Mestna občina Ljubljana. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je poudarila, da amandmaja Poslanske skupine <PARTY> ustrezno odpravljata pripombe, ki so jih imeli k predlogu priporočila. Predstavnik Ministrstva za okolje in prostor je izpostavil, da investitor še ni pridobil vseh gradbenih dovoljenj. Po podatkih, ki izhajajo iz opravljenih nadzorov Inšpektorata za okolje in prostor investitor izvaja dela na območjih, kjer imajo pridobljena pravnomočna gradbena dovoljenja. Na območjih, kjer gradbenih dovoljenj še nima, pa se gradnja ne sme izvajati. Inšpektorat je v preteklosti izvedel tudi nekaj nadzorov same gradnje kanala, ki pa so pokazali, da gradnja poteka v skladu s projekti za izvedbo in izdanimi gradbenimi dovoljeni; ter nepravilnosti ni ugotovil. Poudaril je, da je ministrstvo po opozorilih na sume o nepravilnosti pri izvedbi projekta nemudoma naročilo revizijo vseh postopkov. Revizija je pokazala na sum nepravilnosti v odločitvah in slabe prakse v postopkih, predvsem v smislu sledljivosti in kontrole, zato je minister že izdal navodila, kako prakse izb
Hvala, predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi! Danes imamo pred nami temeljni zakon, ki ureja javne volitve – Zakon o volitvah v Državni zbor, in se smiselno uporablja tudi za vse ostale volitve. Menim, da je odprtje tega zakona in njegovo spreminjanje ena od najtežjih nalog v Državnem zboru, saj je to zakon, ki določa razmerje politične oblasti med političnimi strankami ter v Državnem zboru in Vladi. Predlog, ki ga imamo pred seboj, smo pripravili poslanci. Pomagala in sodelovala je pri tem Vlada, sodelovala je Državna volilna komisija ter tudi ustavni pravniki. S tem, kar predlagamo, in te spremembe, ki jih imamo v Zakonu o volitvah v Državni zbor, ter tudi ostale ne pomenijo poseg v volilni sistem, ne spreminjamo sistema; ampak gre le za to, da urejamo tiste stvari, ki so nujne, ki so potrebne. Glavni poudarek je dan temu, kar ni bilo urejeno že 20 let in na kar je Ustavno sodišče opozorilo že leta 2013, 2014 in ponovno leta 2015. Gre za to, da smo opredelili, kdo ne more biti poslanec, se pravi kdo je tisti, ki ne more nastopati na javnih funkcijah iz nekih določenih razlogov. Če pogledamo, kaj določa Ustava glede tega. Določa, da je to ena najvišjih političnih človekovih pravic posameznika in da je vtkana v samo bistvo demokracije ter se z njo zagotavlja suverenost ljudstva. Določila je splošne pogoje, je pa določila tudi možnost, da se poseže vanjo, možnost, da zakonodajalec določi, kdo je tisti, ki ne bo mogel nastopiti take funkcije. Pove pa dve stvari; pove, da zakonodajalec določi, kdo ne more biti poslanec; pove pa tudi, da lahko uredimo delno neizvoljivost. S tem, ko je Ustava to določila, nam je dala ustavno dopusten cilj. Imamo legitimno dopusten cilj, da lahko v to posežemo, kajti v človekove pravice, posebej v tako, kot je volilna pravica, lahko posežemo samo, če omejujemo pravice drugih ali če imamo ustavno dopusten cilj. Naša Ustava pa ni nič povedala o tem, na kakšen način naj to uredimo. Nič ne pove o razlogih, katerih so tisti razlogi. Tuka
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav ministrici in ostalim ministrom, lep pozdrav tudi vsem ostalim prisotnim! Deset let je po uvedbi vinjete za uporabo avtocest za osebna vozila, je Dars le začel odstranjevati cestninske postaje, zaradi katerih so predvsem ob prometnih konicah in v turistični sezoni na najbolj obremenjenih delih avtocestnega omrežja nastale dolge kolone vozil. Večina odstranitvenih del na cestninskih postajal je bila opravljena na primorski avtocesti in na gorenjskem delu avtoceste z odstranitvijo cestninskih postaj. Na štajerski – Vransko, Tepanje, Slovenske Konjice – in na dolenjski – Krško, Dob – se še niso začela ocenitvena dela. To je prepuščeno za naslednje leto in za leto 2020. Za te projekte so bili izvedeni razpisi in so bile tudi pritožbe. Ali so te pritožbe že vse rešene? Kdaj se bodo začela dela ocenitve na teh cestninskih postajal? Objava razpisov za rušitve in preureditev preostalih cestninskih postaj, šest čelnih in dvanajst stranskih, je bilo načrtovano v letošnji jeseni, dela pa naj bi se izvajala prihodnje leto. Ali so razpisi zaključeni brez pritožb? Kdaj se bodo začela dela še na teh zadnjih? Kdaj lahko državljani pričakujemo prosti pretok prometa po avtocestah po celi Sloveniji, ker se prav pri teh postajah še dodatno gosti in ustavlja promet? Z odstranitvijo cestninskih postaj se bo zelo povečala tudi varnost na naših avtocestah. Koliko bodo te preostale odstranitve še stale? Zakaj se ni razpise delalo tudi za manjše izvajalce in bi se s tem omogočilo cenejše in hitrejše izvajanje? Hvala za odgovore.