EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! V Poslanski skupini Socialni demokratov od vsega začetka, ko je bil predlagani zakon vložen v zakonodajno proceduro in še to po skrajšanem postopku, za kar po našem mnenju ni izpolnjeval poslovniških pogojev, nasprotujemo poglavitni predlagani rešitvi. To je združevanju več najpomembnejših osebnih podatkov posameznika na enem identifikacijskem dokumentu. Takšno združevanje osebnih podatkov na istem dokumentu omogoča navzkrižno povezovanje ustreznih evidenc in vpogled nepooblaščenih v različne osebne podatke, ki niso nujni oziroma potrebni za konkretni postopek, v katerem je imetnik osebne izkaznice udeležen. Dejstvo, da se bo lahko državljan sam odločil, da bo dal vlogo za osebno izkaznico s čipom, ki vsebuje vse te podatke, čeprav nekatere od teh v kriptografsko zaščiteni obliki, ne spreminja dejanskega stanja, da bodo zlorabe vsekakor možne. Še več. V osebno izkaznico bo kljub naši dobri veri vgrajena sistemska napaka, ki bo omogočala zlorabe. Že samo to dejstvo je za nas več kot zadosten razlog, da takšni osebni izkaznici nasprotujemo. Zelo umestno je tudi opozorilo informacijske pooblaščenke glede dopustnosti kopiranja osebne izkaznice, tudi v primeru pisne privolitve imetnikov osebne izkaznice, ker takšna ureditev izničuje predlagano zakonsko omejevanje kopiranja osebnih izkaznic. Tudi mi smo prepričani, da bo v praksi ob opravljanju različnih storitev v zasebnem sektorju prihajalo do pogojevanja s kopiranjem osebnih izkaznic. Očitno je, da se predlagatelju z novo osebno izkaznico zelo mudi, čeprav še ni povsem jasno, katere podatke bo sploh vsebovala, predlagatelj ne upošteva, da že potekajo priprave na novo zdravstveno izkaznico, ki so že doslej stale precej denarja iz zdravstvene blagajne. Predlagatelj je tudi povedal, da je že objavil javni razpis za ponudnike izdelave nove osebne izkaznice, pa čeprav še ni sprejeta odločitev, kakšna bo sploh ta osebna izkaznica, katere osebne po
Hvala, predsedujoči. Spoštovana ministrica in ministri, kolegice in kolegi! Vsi dosedanji ministri so ugotavljali, da je porečje Savinje najbolj ogroženo, da bo imelo prednost, a od obljub ni bilo kaj dosti. Razumem varčevanje Vlade in tudi proračuna, ne morem pa razumeti, da se varčuje tam, kjer so državljani ogroženi in s tem njihova delovna mesta - tu mislim predvsem na industrijske cone in podobno. Naravne nesreče v preteklih letih niso prizanesle niti Sloveniji. Zakonodaja na tem področju se je dopolnjevala, zagotavljala so se dodatna sredstva, pravega učinka na terenu pa ni. Zato vas prosim, minister Erjavec, da naštejete razloge: Zakaj še danes ni zagotovljena poplavna varnost najbolj ogroženih porečij v Sloveniji? Kakšni so načrti vašega ministrstva glede sanacije porečja reke Savinje? Ta še danes čaka na sanacijo po poplavah, ki so se zgodile še v prejšnjem stoletju. Hvala lepa. Hvala za besedo. Ministru se zahvaljujem za njegovo skrb na tem področju in da je pripravljen aktivnost sodelovati, se pravi na sanaciji tega predela Savinje. Bi pa vprašal še to - nič nisem zdaj slišal o teh industrijskih conah. Mi imamo v Zgornji Savinjski dolini, na Ljubnem veliko industrijsko cono, in v Nazarjih. In tam so ogrožena delovna mesta, če še pride enkrat do poplave - take, kot je bila 1990. leta. Tako bi prosil še, če to dodatno lahko obrazložite. Hvala.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav, spoštovani kolegi poslanci, poslanke! Ne glede na to, da je bil na seji Odbora za zunanjo politiko zavrnjen predlog posvetovalnega referenduma o masovnih migracijah, moramo vedeti, da ga je vložila tretjina poslancev in poslank. Se pravi, imamo željo, da nekako izpolnjujemo tukaj voljo ljudstva, tako kot vi vsi prisotni. Poslanci koalicije ste sicer glasovali, kot je bilo mnenje Vlade, ne glede na dolgoročne posledice za svoje volivce, državljanke in morda tudi ne glede na nerazumevanje problema. Morda. Ampak tole bom rekel, dr. Miro Cerar kot minister za zunanje zadeve na Odboru za zunanje zadeve pač pove, da gre v tem sporazumu, dogovoru tudi za to in da se ne enači legalnih in ilegalnih migracij. Verjamem, da vsi nekako poskušajo delati v dobro ljudi, ampak tisti, ki smo pri zadnjem migrantskem valu lahko na svoje oči videli in spremljali te prišleke, ki so dejansko prehajali preko Slovenije, vam moram reči, da tudi tisti, ki živijo pri meji s Hrvaško, imajo sedaj čisto drugačen pogled, ker so si to v živo pogledali. Ne govorim, da so vsi prišleki nedobrodošli. Tisti, za katere imamo delo, so dobrodošli, to je v redu. Ampak nekako kritična masa teh ljudi lahko naredi hude reči. Tako je bil, recimo, uničen završki stadion, tako so bile potem uničene hiše od ljudi, ki so jim dali zavetje. Notri so pa skurili vrata, polkna, vse kar je bilo možno, so skurili, pa bi lahko poskrbeli zunaj za drva. Ampak te hiše potem niso več bile vredne nič. Država je pa tem ljudem, ki so posodili te hiše za te prišleke, dejansko obljubila tudi neka nadomestila, tako da nekako reši problem. Pri teh prehodih se ogromno ljudi tudi izgubi, se pravi, kako bi nam lahko sedaj notranji minister ali zunanji minister govorila, da ni nobenega problema s temi ljudmi, če tudi za tiste, ki so takrat šli preko, ne vemo, kje so. Za veliko število ljudi ne vemo, kje so. Eni so se izgubili v Sloveniji, eni so se izgubili v Italiji, nekateri so do sedaj že na
Hvala. "Kaj, Fanst, ki z Mefistom brusi nebeške parkete, žebelj v mojem v čevlju bolj je močan, kot vsa poezija, ki zmore jo Goethe. Zato so pa diplomatski parketi diskretni, sicer ne bi bili učinkoviti. Zato so ministri za zunanje zadeve, ki hočejo biti glavni plesalec, edini plesalec in zaradi tega svojega samopaštva in samoljubja pozabljajo, kaj je njihova naloga. In prepričan sem, kot poznam diskretnost novega zunanjega ministra, se ta ne bo polakomnil, da bi on sam bil veliki igralec in vsi ostali samo njegova senca. Hvala lepa.
Hvala, gospod predsedujoči. Čisto malo bom kršil poslovnik. Povem vnaprej, ker če si ga brez napovedi dovoli gospod Cvikl, jaz bom vsaj korekten. Odgovarjam pa na njegove očitke in laži. Samo dvoje pojasnil. Torej, obe postavki, ki jih je kot opozorilo navedel kolega Cvikl, sta navezani na osnovno šolo. Jaz vem, da si <PARTY> tudi v Tržiču - je prav vseeno za otroke in bi pustili, da so v hlevu učenci, ampak župan in koalicija pa tega ni dovolila, zato je šla morda tu v blagovno zadolževanje. Pa tudi ne bi bilo potrebno, če bi svetnik Liberalne demokracije Tržič in direktor stanovanjske zadruge občini ne ukradel 200 milijonov tolarjev, kar je po sodišču po sklepu izgubil, poravnal pa je to nedavno tega stanovanjski sklad Republike Slovenije in bi občina ne mogla oziroma ne bi mogla Zdaj ste malo prepozni, to bi morali narediti, ko je očital in z lažjo napadel mene. Naredimo samo še epilog. Porevizijsko poročilo o popravljenih ukrepih govori: Pregledali smo odzivno poročilo, ki ga je na podlagi zahteve iz revizijskega poročila o poslovanju za leto 2003 in v delnem obsegu za 2004 izdelala občina. Ocenili smo, da je odzivno poročilo, ki ga je s podpisom in pečatom potrdil župan občine Tržič, verodostojno. Ocenjujemo, da odzivno poročilo vsebuje zadovoljive ukrepe za odpravljanje nepravilnosti, navedene v revizijskem poročilu. Vaš Igor Šoltes." Hvala, gospod podpredsednik.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Pa so se spet aktivirali, predsedujoči. Hvala lepa. Mislim, da je ta naprava popolna neumnost. Zbirati s hitrimi prsti, kdo bo pritisnil tipko, da lahko govorimo, je po mojem popolnoma nepotrebno. Odločil sem se, da se ponovno oglasim, zato ker mi mora gospod državni sekretar, ker z ministrom smo že obupali ali pa je on obupal nam nami, vendarle pojasniti kako pa razlaga, da, in sedaj seveda želim, da govorite o primerljivih podatkih, da bo v letu 2008 v javnih financah 230 milijard prihodkov iz naslova davka od dohodka pravnih oseb, leta 2004 jih je bilo 124, potem pa res, da imamo v letu 2006 228 milijard. Ampak teh 228 milijard veva oba, kolegica na desni pa še posebej, so seveda tudi nekateri enkratni učinki, predvsem zaradi ukinjanja nekaterih rezervacij in tako naprej. Na pravilno osnovo mi razložite, kako v bistvu, da glede na leto 2004 v letu 2008 imamo za 90 milijard, pardon, za 106 milijard več davkov od dohodka pravnih oseb. Razložite mi, kako v bistvu bo ukinitev, popolna ukinitev 10% olajšave za investicije v opremo, ki je po našem mnenju bila glavni vzrok, da imate v letu 2006 za približno 60 milijard več prihodkov, kot ste računali, kako bo popolna ukinitev 10% investicijske olajšave Hvala lepa. Poglejte, gospod podpredsednik, jaz res predlagam, da kdorkoli si je izmislil te procedure, začele so se komplicirati v tem mandatu, da ne bo krivda na kakšen poslovnik, ki je bil sprejet v prejšnjem mandatu. Govorimo o procedurah izključevanja, ugašanja mikrofona in tako naprej, da to izklopite Ja, seveda, ampak gospod predsedujoči, cela Slovenija gleda, poslanec ni mogel govoriti zato, ker je nek računalnik 30 sekund čakal Hvala. Poglejte, saj, gospod predsedujoči, vi veste, da jaz govorim samo o tem amandmaju, ampak mi ni bilo dovoljeno, da govorim o tem amandmaju. Samo da se vrnem nazaj na vprašanje vladi. Vlada je rekla, da če primerja leto 2008 glede na 2006 je res samo za 2 milijardi več davkov v letu 2008, vendar so v
Hvala lepa. Spoštovani vsi prisotni! V tem mandatu veliko govorimo o korupciji, zlasti na področju zdravstva, kar je dobro, saj se na ta način razkrivajo prakse, ki so se ustvarjale vrsto let. Področje javnega naročanja v Sloveniji je zakonsko urejeno že skoraj 20 let, bolnišnice nabavljajo zdravila in medicinske pripomočke, pri čemer so zavezani k striktnemu spoštovanju pravil javnega naročanja. Problematika torej ni nova. Obstoj korupcijskih tveganj je v Sloveniji prisoten že daljše obdobje, korupcija sama pa je obstajala v vseh mandatih predhodnih vlad. V tem mandatu sta vlada in Ministrstvo za zdravje pristopila k reševanju problema sistemsko, sistematično, gospodarno ter na podlagi jasno oblikovanega in sporočilnega stališča ter cilja ničelne tolerance do korupcije. Načrtovani ukrepi se izvajajo, vezani so na nabave in upravljanje z medicinsko opremo za javne zdravstvene zavode, bolnišnice ter nabavo zdravil in medicinskih pripomočkov v bolnišnicah. Bistveni elementi za zmanjševanje korupcijskih tveganj, transparentno in racionalno porabo javnih sredstev in v tem okviru pravilna izvedba javnega naročanja so: standardizacija, centralno oziroma skupno javno naročanje in temeljito predhodno preverjanje trga. Vlada je v času tega mandata sprejela številne ukrepe, ki posredno vplivajo na potek nabav v zdravstvu, pri čemer ministrstvo izpostavlja: krepitev odgovornosti vodstva za nabave v bolnišnicah, uvajanje nadzorov, vzpostavitev baz medicinsko-tehničnih pripomočkov in medicinske opreme ter standardizacija oziroma vzpostavitev enotnih tehničnih specifikacij za istovrstne artikle. Prav tako izvajanje skupnega javnega naročanja za vse predmete medicinsko-tehničnih pripomočkov, za katere se izkaže, da je to glede na namen pripomočka, ceno, potrebno nabavno količino, stanje na trgu in morebitno korupcijsko tveganje upravičeno. Na koncu pa še vključevanje medicinskega oziroma zdravstvenega osebja, zdravstveno-tehničnega osebja v proces nabave v fazi oblikovanja potreb.
Hvala za besedo. Spoštovane in spoštovani! Institucija ombudsmana oziroma varuha človekovih pravic je bila prvič ustanovljena že leta 1809 na Švedskem. Beseda ombudsman v prevodu pomeni predstavnik za pravičnost in težko bi bolje povzeli poslanstvo in delo varuha človekovih pravic. Ta namreč raziskuje in sodeluje pri razrešitvi stanja povsod, kjer so kršene človekove pravice. O tem, kako zavarovati svoje pravice, seznanja javnost, deluje pa na področjih ustavnih pravic, osebne svobode, socialne varnosti, delovnopravnih zadev, sodnih postopkov, upravnih zadev, varstva otrokovih pravic in še bi lahko naštevali. Preiskuje nezakonito ali nepravilno delo državnih organov, le-tem pa tudi posreduje predloge, mnenja, kritike, priporočila, pobude za spremembe zakonov in drugih aktov in izpostavlja svoja stališča z vidika varstva človekovih pravic. Človekove pravice in temeljne svoboščine imajo v Republiki Sloveniji in njeni ustavi poglavitno mesto. Njihovo pravno varstvo je odraz družbenopolitičnega stanja v državi in stopnje uveljavitve demokracije ter načela pravne države. Mirno bi lahko trdili, da je drugo poglavje Ustave Republike Slovenije, ki ureja človekove pravice in temeljne svoboščine, poleg prvega, ki Slovenijo opredeljuje kot demokratično in pravno državo, najpomembnejše poglavje Ustave. Če do kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin pride, je država dolžna ukrepati in pri tem s svojim zaznavanjem nepravilnosti in krivic ter opozarjanjem nanje odločilno lahko pomaga prav varuh človekovih pravic. Varuh človekovih pravic je v Sloveniji uradno prvič nastopil svojo funkcijo 1. januarja 1995 in danes smo lahko ponosni, da bomo izvolili svojega petega predstavnika za pravičnost. Gospod Peter Svetina je specialni pedagog in socialni podjetnik, ki je večino svoje poklicne poti namenil usposabljanju in zaposlovanju težje zaposljivih oseb. Poseben poudarek namenja prilagajanju delovnih mest in usposabljanju invalidnih oseb ter mentorstvu socialnih podjetnikov, ki s
Hvala za besedo. Želim obrazložiti glas pri teh sklepih in opozoriti na pravzaprav res neverjetno visoko neresnost pri današnji razpravi, kajti 10 sklep, recimo, govori o tem, da bo Vlada Republike Slovenije v roku 30 dni Državni zbor seznanila z ugotovitvami in potem predlagala tudi najkasneje v 60 dneh sprejem morebitnih potrebnih zakonov. Naj spomnim, da 15. julija pade zastavica glede rednega delovanja Državnega zbora. Samo toliko v pomislek glede vseh teh rešitev, ki jih ponuja <PARTY>. Želim pa dodatno opozoriti še na 6. in 7. točko, da ne bo pomote, če želite izglasovati te sklepe, da se prouči tudi druge primere. Želim opozoriti še na en primer, in sicer gre za podjetje oziroma družbo FMR iz Idrije, za katero je Kapitalska družba leta 2003 ugotavljala, da je vrednost delnic petkrat večja kot je knjigovodska vrednost teh delnic. Decembra leta 2007, torej pod to vlado, je ta ista Kapitalska družba ugotovila, da bo prodala delnice podjetja FMR po vsega dve tretjine vrednosti knjigovodske vrednosti. Torej za osemkrat manjšo vrednost, s čimer je oškodovala nekje za milijon evrov delničarje te družbe. Bila je kvalitetnejša ponudba. Gospod Toplak je za to vedel, Vlada je za to vedela, in seveda pričakujem, da bo tudi ugotovljena odgovornost v skladu s sedmim sklepom. Sam ne bom nasprotoval tem sklepom. Želim pa opozoriti na to, da ne bi ta primer ostal neopažen. Hvala.
Hvala za besedo. Spoštovana gospa državna sekretarka s sodelavko, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Vlada Republike Slovenije je že 30. 8. 2013 Ministrstvu za kmetijstvo in okolje, Ministrstvu za finance in Geodetski upravi Republike Slovenije naložila, da ustanovijo strokovno delovno skupino, ki bo preverila natančnost izračunov katastrskega dohodka in ponovno pregledala metodologijo in uporabljene podatke ter pripravila potrebne spremembe Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka. Informativni izračuni za obračun po novi metodologiji bi za letošnje leto morali biti dostopni najpozneje do 20. septembra 2013. Ker do teh informativnih izračunov še ni prišlo, predlog zakona, ki ga imamo danes v obravnavi, predvideva, da se višina katastrskega dohodka obračuna enako, v enaki višini, kot je bilo to storjeno lani. Našla se je zasilna, začasna rešitev, ki bo omogočila izhod v sili. V Državljanski listi se moramo vprašati, ali morda ti izhodi v sili in začasne rešitve ne postajajo pri temi katastrskega dohodka stalnica. Saj veste, začasne rešitve so tiste, ki trajajo najdlje. V Državljanski listi na takšno delovanje ne moremo pristajati. Postavlja pa se nam tudi vprašanje, komu je v interesu, da se na tem področju ne zgodi premik. Vse bolj se nam dozdeva, da obstajajo v slovenski družbi močni lobiji, ki imajo dobre povezave v politiki in državnih organih. Isti problem srečujemo v zdravstvu, vlogi sindikatov in še kje. Potrebujemo pravično reformo sistema katastrskega dohodka. Ocenjeni donosi v tabelicah, ki so spremljale zadnjo spremembo, so milo rečeno čudni. Zakaj na področju katastrskega dohodka ne pride do sprememb, kdo si je izpogajal najnižjo stopnjo pri padlem zakonu o obdavčenju nepremičnin, zakaj je praktično nemogoče uvesti trošarino na vino in na katerem resorju se poizkuša z ad hoc ustanavljanjem nekih novih državnih podjetij – pa se v zadnjih dneh tudi jasno kaže. V Državljanski listi pričakujemo od vseh ministrov, v tem primeru pa predvsem od ministra
Lepo pozdravljeni, spoštovani gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Že pred menoj je kolega zelo jasno povedal, za kaj gre. Včeraj smo naredili prvi pomemben in potreben korak za nadaljnje delo Vlade, za nadaljnje delo pristojnih ministrstev in tudi Državnega zbora. Seveda je sprejetje zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009 ravno tako nujen in potreben korak, ker je treba ta zakon prilagoditi spremembam v proračunu, ki so predvidene z rebalansom. Glede na pravno naravo državnega proračuna je uveljavitev zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leto 2008 in 2009, kot sem že povedala, neposredni pogoj za uveljavitev rebalansa proračuna. Osnovni cilj zakona je le uzakoniti rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje sprejetega rebalansa proračuna, seveda pa so v zakonu tudi druge rešitve. Na podlagi dopolnitve 1. člena pa bo mogoče izvesti tudi pripravljalna dejanja za izvedbo popisa pred letom, v katerem so vse države članice Evropske unije dolžne popis izvesti. Nacionalna zakonodaja oziroma zakon, ki ureja izvrševanje proračuna, ne dopušča prevzemanja obveznosti, če za ta namen niso načrtovane pravice porabe na postavkah sprejetih proračunov oziroma če pravice porabe za ta namen niso načrtovane v primernem obsegu. Kljub temu, in ne glede na navedeno, je že doslej mogoče prevzemati obveznosti, določene v četrtem odstavku 20. člena tega zakona. Torej, v prihodnjem letu bo treba izvesti popis kmetijskih gospodarstev, ker državo k temu silijo evropski predpisi, temu smo zavezani. Tudi gospodarno in utemeljeno je s predlagano spremembo omogočiti izvedbo postopkov in izbiro najugodnejšega ponudnika v pravem času. Z zakonom se izvaja tudi, kot je bilo že omenjeno, izjema do obveznosti izterjave, torej sprememba 27.a člena. Zaradi tega postopkov izterjave za zneske, ki brez obresti ne presegajo 100 evrov, ni treba izvesti za namenska sredstva Evropske unije in sredstva
Hvala za besedo. Predstavnika za kmetijstvo bi resnično vprašal, zakaj je potreben rok 90 dni od sprejema programa na vladi, ki je določen, da ministrstvo obvesti občine za zbiranje vlog. 90 dni. Namreč, tako kot je tukaj zapisano, v 43. članu govori: "Ministrstvo, pristojno za kmetijstvo, gozdarstvo po sprejemu programa odprave posledic škode v kmetijstvu na vladi obvesti občine v roku, ki ni daljši od 90 dni, v katerem morajo zbrati vloge upravičencev in jih odposlati v obravnavo na ministrstvo." Ali je to mišljeno kot celoten zaključen postopek, ker bodo že vloge na ministrstvu, ali se govori samo o vlogi, ki jo mora ministrstvo nasloviti na občino? Namreč, ni čisto razumljivo napisano. Hvala.
Gospod predsedujoči, hvala lepa za besedo. Imam namen replicirati dr. Cukjatiju. S tem seveda bi želel uvodoma povedati, da se strinjam seveda s tistimi ugotovitvami tudi nekaterih, ki so seveda ugotovile, pa skupaj ugotavljamo, da so vedno v vsaki vojni strahote velike. Strinjam se seveda tudi s tistim delom, ko skupaj lahko ugotavljamo, da je žalost tudi neizmerna, še posebej seveda vseh tistih svojcev, ki izgubijo svoje ljudi. In lahko rečem, da ne glede tudi na to, kje in kako. Ne glede, lahko rečem, tudi na to, na kateri strani, če že moramo vedno deliti usodo na različne pole. Vsaka izguba v družini je tragična. Zato jo moramo razumeti in izraziti sočustvovanje tudi tistim, ki so svojce izgubili po vojni in ležijo neznano kje, kot tudi nekateri borci partizani, ki ravno tako nimajo svojega zadnjega slovesa, nimajo tudi svojega grobišča in smo mogoče našli vsaj toliko, da smo njihovo identiteto dali na ustrezen spomenik. Zato si zaslužijo vsi spominsko obeležje. Vendar, ne preprečevati, da je treba posebej po petdesetih letih ugotavljati, ali je bilo to uporništvo proti nasilju in osvobodilni težnji ljudi, ali so bile vrednote in neke neprecenljive vrednosti, pa mislim, da je zelo kruto in žalostno, da je treba vedno te zadeve tudi postavljati. Ali se bomo seveda obračali tudi za tiste naše, ki so seveda takrat spoznali in ki se niso ustrašilifašističnega in nacističnega nasilja. Vendar življenja, ki so bila nasilno pretrgana zaradi njihovega upanja in zaupanja v pravičnost njihovega boja. Zato si je tudi zelo težko predstavljati, kaj podoživi človek, tisti, ki stoji takrat pred puškinimi cevmi, ali začuti konec svojega bitja, komu so namenjene njegove zadnje misli. Tega, upam, da vsaj to lahko skupno ugotovimo, ne moremo vedeti, ker gre za osebno tragedijo vsakega posameznega. Vemo pa verjetno lahko, da so se zoper odpor odločili zavestno, zaradi domoljubja in da so njihova življenja in njihove smrti vtkane v veličino narodnoosvobodilnega boja. In ravno to spo
Hvala lepa. Saj v resnici imamo vsi zelo malo časa in se bom v bistvu splošno opredelil samo do bistva. Današnja razprava v resnici je pokazala in tisto, kar je tudi moja osebna največja zamera, je predvsem to: minister, rekli ste naslednji stavek: "Imamo dober namen, zato smo se odločili, da gremo v splošno razpravo." Če je reden postopek, je vedno splošna razprava, saj tukaj nimamo kaj dosti odločati. Je pa en drugi problem, kadar greš s tako pomembnim zakonom, ki predstavlja ponovno noviteto, ki pravzaprav ni preizkušena praktično nikjer, bi moral prej dejansko narediti res široko razpravo v javnosti, preden sploh pridemo v Državni zbor. In preveriti najprej, kako bo to funkcioniralo, kaj pravi stroka o tem, kaj pravijo v sodni veji oblasti glede na to, da posegamo v njihove, bom rekel, pristojnosti in tako naprej in tako naprej. To se mi zdi zelo pomembno, zato ker po eni strani uvajamo nekaj novega, potem bi na drugi strani pričakoval, da je treba neke določene stvari ukiniti, ali prevzeti, ali preusmeriti ali karkoli – pač enostavno ni tako enostavno vprašanje. Zdaj pa poglejte, na strani dvajset imate ključni odstavek, ki ga sami zapišete: "Bistvenega mnenja predlogi in pripombe, ki niso bili upoštevani, ter razlogi za neupoštevanje: Urad za preprečevanje pranja denarja, Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije, Banka Slovenije, Računsko sodišče Republike Slovenije, policija" Skratka, vsi so imeli pripombe, sam sem na začetku omenil, jaz pa zelo jasno povem, ker posegate v njihove pristojnosti, kdaj, kje na kakšen način. Skratka, mislim, da za to bo več možnosti, ko se bomo lahko pogovarjali bolj neovirano, kar se časa tiče. Naslednja stvar, ki se mi zdi zelo pomembna za mene, je tudi to, da če ne drugega, je do danes država vedno spoštovala, da je lokalna skupnost avtonomna. S to preiskavo prvič brez kakršnega razloga posegamo zelo neposredno na lokalni nivo, s tem da govorite, da preiskujemo državne projekte. Zdaj pa več nič ne razumem. Tukaj imam rese