EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Lep pozdrav, gospod minister! Jaz imam sicer podobno vprašanje, kot ga je imel moj kolega, vendar malo razširjeno. Morda se boste še česa domislili o tem, ko bom postavila nekaj vprašanj. Ker namreč, kot veste, marsikje, spoštovani minister, v Evropi zaradi sprememb na socialni, politični in gospodarski sceni poteka proces preoblikovanja lokalnih skupnosti, s ciljem bolj učinkovitega reševanja tako lokalnih izzivov kot izzivov nacionalnega pomena. V večini primerov gre razvoj v smeri zmanjševanja števila oziroma povečanja velikosti lokalnih skupnosti. Velikost lokalnih skupnosti lahko pomembno vpliva na njihovo učinkovitost ali neučinkovitost, kakorkoli, pa tudi na možnosti za participacijo državljanov v lokalnem javnem življenju. Razmerje med velikostjo občin, učinkovitostjo pri zagotavljanju lokalnih javnih služb in udeležbo državljanov v lokalnem življenju so v središču razprav mnogih evropskih državah od zgodnjih 50. let dalje. Zaradi izboljšanja učinkovitosti pri zagotavljanju lokalnih javnih služb se je do sredine 70. let zmanjševalo število občin v številnih državah. Države so problem majhnih občin reševale na štiri načine: združevanje občin – zlasti radikalno v skandinavskih državah, regionalizacija oziroma ustanovitev mestnih ravni med premajhnimi občinami in državo, državne subvencije in dotacije ter krepitev medobčinskega sodelovanja. Zaradi tega vas, spoštovani minister sprašujem: Ali današnji teritorialni okviri naših lokalnih skupnosti še ustrezajo potrebam prebivalstva? Kateri vidiki se naj po vašem mnenju upoštevajo pri snovanju novih občin? Ostalo ste pa že delno odgovorili, pa vas lepo prosim, če vam je to kaj pomagalo pri vašem razmišljanju. Hvala lepa za odgovor. Hvala za odgovor, gospod minister. Kljub temu, poglejte, dejstvo je, da je lokalna samouprava pri nas zelo draga. To vemo. In potratna. Kar se v zadnjem času dokazuje tudi z različnimi analizami, ki so bile narejene na področju lokalnih skupnosti. O
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica, predstavnika sindikatov! Danes obravnavamo pomembno temo, to je predlog izvzema dodatkov iz minimalne plače. Ampak kljub temu bi rada pri tem opozorila, da gre za vprašanje, ki bi ga v resnici morale rešiti že pretekle vlade oziroma socialni partnerji, to so delodajalci in sindikati, saj je posledica teh preteklih ravnanj iz leta 1995. To se pravi, da je zadeva stara 20 let, ko bi se morali dogovoriti, da bi bila minimalna plača izhodišče v kolektivnih pogodbah. Naša vloga danes je, da zaščitimo šibkejše, v tem primeru malega človeka, delavce, ki prejemajo minimalno plačo. Tudi v Poslanski skupini Stranke modernega centra se zavzemamo, da bi vsi delavci prejemali pravično plačilo iz dela in da s svojim delom zaslužijo dovolj za dostojno življenje. Kljub temu bi rada v tej razpravi opozorila na pomemben institut kolektivnih pogodb. Izpostavljam, da socialni partnerji nikoli niso uskladili izhodiščne plače v panožnih kolektivnih pogodbah z minimalno plačo; torej z zakonom, ki govori o minimalni plači. Hkrati izpostavljam, da so plačilni razredi v kolektivnih pogodbah urejeni izven Zakona o minimalni plači. Sprašujem se, zakaj socialni partnerji tako postopajo. V posameznih panožnih kolektivnih pogodbah so namreč urejene, bom rekla, vse posebnosti posamezne panožne kolektivne pogodbe; tako dopusti, pogoji dela, varstvo pri delu, izobraževanje, štipendije, skratka v teh kolektivnih pogodbah, panožnih, ki so osnova Zakonu o delovnih razmerjih, je popolnoma vse urejeno, seveda tudi dodatki za nočno delo, praznično delo, delo med vikendi. Zato bi resnično poudarila, da bi morale biti panožne kolektivne pogodbe tiste, ki bi urejale plače delavcev na trgu dela in ne poseben zakon, kot je na primer Zakon o minimalni plači. Rada bi pri tem izpostavila tudi primer, ki ga sama dobro poznam, to je kolektivna pogodba za obrt in podjetništvo, v kateri se prvi plačni razred pričenja z zneskom 576 evrov, minimalno plačo pa
Hvala lepa za besedo. Zopet sprejemamo invalidni zakon, kot je bilo že rečeno. Korupcijska komisija je opozorila, da v zakon niso vključene prekrškovne in civilne sankcije. Drugič, kar me zelo moti, je pa to, da v zakon niso vključene varovalke. Poglejte, država ima dvojni obraz. Ko delamo projekte, dobimo od države vedno pogodbo, da se v podjetju ali občini ne sme odtujiti določeno premoženje oziroma nepremičnina pet let. Tu gre za enako pogodbo, država–občina, pa je to črtano. Mislim, da to povzroča izredno veliko sumov, netransparentnosti in zlorab. V zakonu tudi piše, da bodo izbirali, kaj se lahko prenese na občino, od primera do primera. Ja, za božjo voljo, saj ja mora biti po nekih kriterijih! Kriterij mora biti najprej potrjen. Tako se normalno v svetu dela. Tu pa je kot na divjem zahodu. Prevladati bi morali tisti kriteriji, ki omogočajo potem občini, da izrablja ali koristi to nepremičnino v javnem interesu boljše kot država. Jaz pri takem početju, vam odkrito povem, ne morem več sodelovati. Jaz nimam obraza, tisto, kar smo včasih v podjetju podpisovali do države, tu gre pa dejansko za tistega, ki bi moral varovati zakonitost, transparentnost, brezsumnost, upoštevati, tako kot je bilo rečeno, protikorupcijsko komisijo vsaj v tem, da bi se opravila javna razprava, ne hitri postopek, in da bi se določene stvari, ki so pomanjkljive, dodale. To je tako, kot da je že naprej narejeno za nekoga, da bo preneseno na občino in potem privatno prodamo in da se bo nekdo s tem okoristil. Na drugi strani imamo toliko in toliko za povedati, koliko je bilo slabega narejenega prej, sedaj pa sprejemamo zakonodajo, ki to omogoča. In dejansko ljudje, kar govorijo, da si zakonita oblast pripravlja zakone naprej, da lahko potem izrablja, kar drugače ne bi mogla, izgleda, da to drži. Kaj bi pa bilo narobe, če bi notri dali varovalko, da se pet let ne sme prodati naprej v občini? Pa naj občina vrne nazaj na državo, če ne more v petih letih kaj narediti. Kaj je to tako slabega? Jaz
Lepo pozdravljeni še enkrat! Spoštovani gospod minister, sprašujem vas: Na kakšen način boste v skladu s svojimi pristojnostmi preprečil negativne vplive na dolgoročni razvoj okolja, ki se pojavljajo ob izvajanju gospodarskih dejavnosti, s tem, da ostane poudarek na spodbujanju skladnega regionalnega razvoja in spodbujanju gospodarstva, tudi novih dejavnosti, kot primer naj navedem pirolizo, to je sežiganje starih gum oziroma plastike, za katero strokovnjaki pravijo, da je ekološko neoporečna, da ne predstavlja tovrstnih okoljskih nevarnosti niti nevarnosti za zdravje ljudi? Zakaj vas o tem sprašujem? V zadnjih tednih je v Beli krajini, zasledila sem, da tudi nekje drugje v Sloveniji, že bilo tovrstno vprašanje ljudi oziroma tamkajšnjih prebivalcev ter posameznih občinskih oziroma lokalnih skupnosti. Tudi po besedah županje Semiča – konkretni primer iz Bele krajine, Semiča – ta proizvodnja ni sporna. Po mnenju strokovnjakov ravno tako ne. Podprl ga je tudi občinski svet občine Semič, v smislu "Semič je za ekologijo a tudi za razvoj". Zakaj vas to sprašujem? Gre za civilno iniciativo 2012, ki se je pojavila zdaj v Beli krajini, v Semič z nazivom Civilna iniciativa za transparentno in zdravo Belo krajino, ki zbira podpise s peticijo proti takšnim investicijam kjerkoli, tako v Semiču kot kjerkoli v Beli krajini. Gre za to, da prvi odstavek 8. člena Zakona o varstvu okolja določa uvajanje novih tehnologij proizvodnih postopkov in izdelkov, da je to dopustno le, če ob upoštevanju stanja znanosti in tehnike ter možnih varstvenih ukrepov ni pričakovati nepredvidljivih, škodljivih učinkov na okolje ali zdravje ljudi. Kot sem navedla, je to v Beli Krajini pomembno vprašanje in dvom, škoda pa je, da bi kateregakoli od investitorjev v tej smeri zavrnili in na ta način ne pridobili nekaj novih delovnih mest. V Beli krajini pa je zadnjih nekaj let tudi velik ekološki problem, kot sem vas prejšnjič vprašala, razlivanja gnojevke iz bioplinarne. 14. junija 2012 je Veterinarska upra
Kot dodatno podkrepitev temu, kar je povedal kolega Zvone Černač, lahko povem, da sta tudi na odboru ta člen in amandma, ki je bil potem sprejet in je zdaj vgrajen v predlog zakona, doživela kar veliko razprave, na koncu tudi soglasno potrditev ter sprejem tega člena in dikcije, ki je zdaj v zakonu. Vi pa poskušate zdaj z amandmajem zadevo vračati nazaj. V obrazložitvi pravite: "Menimo, da je bolje pustiti ureditev takšno, kot je v veljavnem zakonu, tako da je mogoče podeliti tako enemu koncesionarju za celotno državo kot tudi več koncesionarjem," in tako naprej. Malo se tudi s svojo obrazložitvijo sprenevedate. Tudi zdaj velja ureditev, da je to podeljeno enemu koncesionarju in, kot je bilo že opozorjeno, je to z vidika stabilnosti oskrbe prava rešitev, ki se je v daljšem obdobju pokazala kot trden element za to, da imajo vsi kvalitetno oskrbo z električno energijo. Mislim, da je ponovno vključevanje možnosti v zakon, da se to razprši, velika težava, ki lahko nastopi, kajti vemo, da so določena območja bolj, podvržena temu, da se pojavi ekonomski interes, medtem ko na nekaterih območjih tega ni, zato lahko pride do kar velikih težav, če se takšen način sprejme. Naslednja težava pa je, da se na ta način omogoči tudi neka privatizacija, ki ne bo nadzorovana. Predvsem pa, še enkrat opozarjamo, zdajšnji sistem govori o enem operaterju, kar se je do zdaj pokazalo kot najbolj stabilen sistem in ni na področju oskrbe nobenih težav, medtem ko se je v sosednjih državah, kjer so delali podobne poizkuse, sistem vedno vrnil na enega operaterja, zato da je sistem postal stabilen. Predlagam, da ostane dikcija, ki je v sedanjem čistopisu in da ne podpremo tega amandmaja.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Poslanska skupina Socialnih demokratov tega sklepa ne bo podprla, ker gre po našem mnenju za nedomišljene spremembe. Nekatere med njimi so celo škodljive, ker gre za poseg in neupravičeno krepitev izvršilne veje oblasti, napram sodni veji oblasti. Gre za neupravičeno krepitev vloge Ministrstva za pravosodje oziroma ministra, gre za ignorantski odnos do varovanja zasebnosti in varstva osebnih podatkov in gre za poizkus manipuliranja s sodnim redom glede dodelitve konkretne zadeve konkretnemu sodniku. V tem smislu se predlog novele oddaljuje od standardov, ki veljajo v demokratični Evropi na tem področju. Hvala lepa.
Spoštovani predsednik, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Ključni cilj novele Zakona o zaposlovanju, samozaposlovanju in delu tujcev je prenos evropske direktive, s katero bi tudi naša država zasledovala cilj postati bolj privlačna za tiste državljane tretjih držav, ki bi v Evropski uniji želeli izvajati raziskovalno delo, in tudi njihove družinske člane. Poleg tega naj bi se z novelo poenostavili in izboljšali pogoji za vstop in bivanje tujih študentov. Na novo se urejajo vrste enotnih dovoljenj za prebivanje in delo ter dovoljenj za začasno prebivanje, in sicer se na novo določa izdaja dovoljenja za začasno prebivanje zaradi iskanja zaposlitve in samozaposlitve za raziskovalce, ki so v naši državi zaključili raziskovalno delo, in za študente, ki so pri nas zaključili študij. Poleg tega se določa tudi izdaja dovoljenja za začasno prebivanje zaradi opravljanja prostovoljnega dela in nova vrsta enotnega dovoljenja za bivanje ter delo zaradi opravljanja pripravništva. Novela naslavlja tudi nekatere probleme, ki so se pojavili v praksi. S tem namenom se med drugim določa prepoved zaposlovanja za delodajalce, za katere bo pravnomočno ugotovljeno, da tuje delavce zaposlujejo zaradi nezakonitega posojanja drugim uporabnikom. Nadalje se predpisuje tudi prepoved zaposlovanja tujih delavcev v primeru določenih pravnomočnih kršitev Zakona o varnosti in zdravju pri delu. Slednje je pomembno, saj se na tem področju dogaja ogromno kršitev, na kar opozarja tudi Inšpektorat Republike Slovenije za delo. Številni delodajalci tujim delavcem namreč ne zagotavljajo osnovnih in ključnih pogojev za varnost in zdravje pri delu zaposlenih tujcev. Omenjene spremembe zakona v Poslanski skupini Liste Marjana Šarca pozdravljamo, saj menimo, da moramo posebno pozornost nameniti zaščiti tujih delavcev tako pri preprečevanju izkoriščanja tuje delovne sile s strani nekaterih delodajalcev kot tudi pri zagotavljanju varnosti in zdravja pri delu. Vendar pa zakon prinaša tudi vprašljivo določbo,
Hvala. Spoštovani predsednik, spoštovani prisotni! Zahteva za ponovno odločanje temelji na očitku, da zakon dejansko ne sledi deklariranim ciljem, saj pod krinko davčne reforme dodatno obremenjuje predvsem srednji rang avtomobilov in motorjev, ki jih kupuje srednji sloj. Na drugi strani pa se zakon tovornih avtomobilov, ki so največji onesnaževalci na cestah, sploh ne dotika. V <PARTY> - Novi politiki ponovno opozarjamo, da je promet eden večjih porabnikov energije in onesnaževalcev s toplogrednimi plini. Samo nekaj podatkov. Promet je v zadnjem desetletju in pol, prevzel prvo mesto med sektorji uporabe energije, saj porabi krepko preko 30% skupne energije v Sloveniji. Poraba energije v prometu se je v obdobju od leta 1992 povečala za 86% in še naprej narašča. Porabljena energija v prometu skoraj izključno temelji na fosilnih gorivih, posledica česar je nenehno naraščanje emisij toplogrednih plinov. Za promet pa so v zadnjem obdobju značilni predvsem hitra rast cestnega tovornega prometa, predvsem tranzitnega, veliko povečanje števila osebnih vozil, prevladujoče vožnje na kratke razdalje in posledično veliko zmanjšanje javnega potniškega prometa. Številni strokovnjaki, nevladne organizacije in mediji so v zadnjih letih vložili precej energije v ozaveščanje kupcev glede obremenjevanja okolja, ki ga povzročajo avtomobili in promet sploh. V zadnjem letu so tudi številni proizvajalci v svojih reklamnih kampanjah promovirali zmanjševanje izpustov CO2 njihovih avtomobilov. Kaže pa, da promocijske akcije niso imele posebnega prodajnega učinka. Celo nekoliko ironično bi lahko rekli, da predstavljajo vozila, ki manj obremenjujejo okolje, prej izbirno pomoto kupcev kot resen tržni pristop prodajalcev. Analiza nakupnih navad v Sloveniji kaže, da imajo akcije ozaveščanja kupcev omejen doseg, prodajalci avtomobilov pa prav tako omejen interes. Na potezi je zato predvsem država, ki mora, po našem mnenju, v najkrajšem času sprejeti ukrepe, ki bodo stimulirali nakup racionalnejših
Hvala za besedo. Spoštovani gospod minister, vsi se zavedamo pomembnosti dela lokalne samouprave, pomembnosti dela občin, ki izvaja svoje izvirne in prenesene naloge za zagotavljanje vseh dobrih stvari za občanke in občane. Vemo tudi to, da občine delijo usodo države, če je državi slabo, če je država v slabem stanju, potem je tako tudi občinam, saj so v nekem delu financirane iz državnega proračuna. Vidimo, da se jim zmanjšuje primerna poraba, tako je bilo tudi v času oblikovanja proračuna za 2013–2014, glavarina občinam se je zmanjšala na 536 evrov. Ob tem sta se obe reprezentativni asociaciji strinjali s tem, da se to zmanjša, vendar so takrat nekako pogojevali, da se vzporedno s tem pripravi Zakon o uravnoteženju financ občin v takšnem smislu, da bi se to izravnalo. Mene zanima: Ali je ministrstvo pristopilo k oblikovanju tega zakona o uravnoteženju financ občin in v kakšni fazi je? Hvala. Hvala za ta odgovor, spoštovani gospod minister. Zanima me: Ali ste pri oblikovanju in pripravi tega zakona razmišljali kaj tudi o reorganizaciji ali bolj racionalni organiziranosti lokalnih skupnosti v naši državi? Danes imamo 211 občin, vemo, da imajo nekatere občine že zdaj velike probleme, ne samo likvidnostne tudi probleme z zagotavljanjem teh svojih nalog. Verjetno, da bo finančna situacija v nadaljevanju še slabša, in takrat bo vprašanje, ali bodo sploh lahko nekatere občine opravljale vse svoje naloge, ki so jim dane z zakonom. Medtem ko vemo, da je pa za ta del, ki pa zadeva investicije in financiranje, nekaj novega, že mnogokateri občini zmanjkalo tega denarja. Tako, da so tu kar precejšnji problemi. Zanima me: Ali se razmišlja o reorganizaciji lokalne samouprave? Hvala.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem zbranim! Tudi jaz bom večinoma govoril o amandmaju, ki je nastal kot posledica sprejetemu amandmaju na matičnem delovnem telesu. Pri tem me zelo veseli, da je tisti amandma tam dobil podporo. Pričakujem, da bo tudi današnji. Pri tem me pa seveda malo žalosti, da je pač predlog moral nastati na pobudo skupine poslancev, v tej skupini sem bil tudi sam. Namreč, kot je prej gospod Bevk povedal, da vlada v postopku priprave zakona ni prisluhnila vsem dejstvom, ni upoštevala vseh dejstev. To zelo drži in to, če bo ta zakon seveda sprejet, tudi potrjuje, da bi bilo potrebno prisluhniti malo tudi prekmurskemu delu. Zakaj je nastal predlog? Tako kot Primorska s ponosom praznuje dogodke v zvezi s priključitvijo Slovenije, tako nam vsi zbrani, pa tudi ostali Slovenci, morajo dovoliti, da tudi Prekmurci s ponosom praznujemo priključitev Prekmurja k Sloveniji. Področje Slovenije je bilo v zgodovini zelo razgibano kar se tiče ozemeljske celovitosti. Del tega je žal bilo tudi Prekmurje. Zelo vesel sem, da se je na pobudo vlade v praznik vneslo ime Rudolf Maister, ki v zgodovini Slovenije zelo veliko pomeni. Tudi glede priključitve Prekmurja k Sloveniji me nič ne moti, da se v obrazložitvi praznika dneva Rudolfa Maistra omenjajo tudi zasluge glede priključitve Prekmurja. Žal pa ne morem sprejeti dejstva, da pa je bil odločilen Rudolf Maister, da se je to zgodilo. Lahko je eden od razlogov in mi z našim predlogom nikoli nismo želeli omalovaževati zasluge Rudolfa Maistra. Hoteli smo poudariti datum, ki je pomemben za Prekmurje in to je dan, ko se je zgodilo to, da je Prekmurje del Slovenije. Da so bili vmes tudi vojaki Rudolfa Maistra, ko je jugoslovanska vojska prišla v Prekmurje, je seveda zelo v redu. Poudariti želim, da poseg vojne ni bil vojni poseg. Da je šlo enostavno za zasedbo. In če vam povem eno zgodbo o tistih dogodkih, ko je prišla jugoslovanska vojska neposredno v stik s takratno madžarsko vojsko in v komunikaciji seved
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani generalni sekretar, poslanke in poslanci! S Predlogom odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o ustanovitvi Univerze na Primorskem se urejata sedež Inštituta Andrej Marušič in študijski področji, ki sta bili že dodani v statut, in sicer družbene vede, psihologija na Fakulteti za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije ter umetnost na Pedagoški fakulteti. S Predlogom odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru, ki ga danes sprejemamo, je treba zaradi transparentnosti dveh novih študijskih področij dodati tudi v ustanovitveni akt Univerze na Primorskem. Ti študijski področji sta sicer že bili dodani v Statutu Univerze na Primorskem in sta v letu 2014 tudi pridobili soglasje Vlade Republike Slovenije. Cilj predloga odloka je tako ureditev podatkov o sedežu in študijski dejavnosti Univerze na Primorskem, spremembe in dopolnitve tega odloka pa sledijo načelu zakonitosti in preglednosti ter načelu avtonomije. Nova študijska področja oziroma nove študijske vsebine lahko pomenijo pozitiven premik k izboljšanju izobraževalnega procesa na tem področju in pridobivanju novih znanj ter kompetenc tistih študentov, ki se bodo odločili za študij znotraj novih študijskih področij tako psihologije kot tudi umetnosti. S samimi popisom študijskih področij v ustanovitvenem aktu, ki ga danes sprejemamo, pa se pravzaprav povečuje transparentnost izvajanja študijske dejavnosti visokošolskega zavoda. Iz teh razlogov bomo v Poslanski skupini Stranke Mira Cerarja Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o ustanovitvi Univerze na Primorskem podprli. Hvala.
Hvala, gospa podpredsednica. Pravzaprav moram reči, da se počutim, kot da bi bil v kakšnem purgatoriju oziroma dejansko delamo nekaj takšnega, kar bi rekli čistilni servis. Zato ker etablirane stranke v tej državi niso bile leta in leta sposobne priznati, da se je zgodila nekaterim krivica, ki jih poimenujemo tako ali drugače, moramo te zadeve kot še marsikaj drugega reševati zdaj. Jaz sem mislil, da bomo danes nekako vsi skupaj z veseljem rekli, dajmo zapreti to poglavje, sramotno poglavje kakorkoli ga kakšen razume in da se ne bomo ponovno ukvarjali s to zgodbo. Vidim pa, da sem imel tukaj neke iluzije, kajti očitno je ta tematika še vedno tako vroča, tako interesantna, da smo danes slišali bolj uvod k interpelaciji ministra, kot pa to, kako bomo zadeve rešili na primeren način in s tem izbrisali našo krivdo oziroma predvsem krivdo tistih, ki so to povzročili. Vemo vsi dobro, kdo je to povzročil, jaz ne grem zdaj v to, zakaj je bilo temu tako, zakaj se je to zgodilo, ampak dejstvo je, da se je zgodilo. In kar je še bolj žalostno, to je bila večna tema parlamentarne prakse v Sloveniji in upam se trditi, da si je marsikdo od poslancev delal politično kariero na račun izbrisanih, morda celo v tem parlamentu ne bi več bil, če ne bi stalno kot budistični molilni mlinček vrtel in rtel in vrtel te tematike. In danes, ko je čas, da bi čez to zadevo dejansko rekli "mea culpa, mea maxima culpa, smo delali napake, jih odpravljamo, ne odpravljamo jih na tak način, da bomo vse krivice popravili. In ponovno odpiramo to vprašanje, kdo so ti ljudje, kakšne namene so imeli, kakšne nakane so imeli, ali so to ljudje, ki so bili špekulanti, ali so to ljudje, ki so bili sovražniki te države in tako naprej. Po mojem vedenju je bil v tej skupini ljudi marsikdo. Bili so ljudje, ki sploh niso vedeli, za kaj gre, bili so ljudje, ki niso želeli dobiti slovenskega državljanstva, pa bi ga lahko. In tu še vedno mešamo pridobitev državljanstva s problematiko izbrisanih. Bili so ljudje, ki so bi
Hvala lepa, z opravičilom za zamudo. Naj se tudi sam čisto na kratko vključim v sprejem tega zakona. Zdi se mi izredno pomembno, da vendar tudi slovenski narod razsvetlimo, da ni vse v državni upravi zgolj in izključno strokovno, kar je vaše, in da je nestrokovno, kar je naše. Torej, z eno besedo lahko zatrdim iz svoje prakse, da je biti strokovnjak v državni upravi, predvsem v tistih segmentih, ki močno vplivajo na razvoj, pa tudi na življenje te države, premalo. Tega ste se še kako zavedali v preteklosti, leta in leta nazaj, pa tudi od prevzema oblasti pred dvanajstimi leti, ko ste sicer strokovnjake - tudi sam lahko to trdim - menjali zgolj po principu biti <PARTY> in samo <PARTY> in nihče drug kot <PARTY>, s kančkom Združene liste, razen tam, kjer je Združena lista želela imeti močan vpliv, to so pa državna tožilstva, sodišča in še bi lahko naštel kakšno od področij, ki ste jih zavzeli ali želeli. No, pa tu o teh zadevah zakon ne govori. Zakon govori o državni upravi, o uradnikih ter seveda tudi o vsem pripadajočem, bom rekel, do neke mere tudi balastu, ki pripada. Vendar pa je seveda od vsake vlade odgovorno in pošteno, da ljudem, ki so ji zaupali vodenje, ponudi tudi svoje rezultate. Te rezultate pa ni možno ponuditi s strokovnjaki, ki ne želijo delati. Torej, če ti nekdo reče, oprosti, ko bo ta pa ta na oblasti, raje "spokam" iz te države, kot pa da bi mu služil, to zame ni strokovnjak, pač pa ideološki prepotentnež. Če je danes eden od poslancev tega državnega zbora govoril, da sedaj prihaja cunami, naj ga samo opozorim, da je sicer to zelo huda, bom rekel, tudi obtožba, pa tudi v naravi zelo hud pojem. Ampak, mi poznamo tudi druge pojme! Pa če je bil že sam tako demagoški, mi dovolite nekaj besed. Hujši pojavi so nalezljive bolezni. Recimo v zgodovini kuga, potem tuberkuloza, pa sedaj hepatitis, aids in tako naprej, ki se v pore človeškega bitja zažrejo počasi. So ljudje, ki so okuženi, imajo bacile v sebi, pa tega niti sami ne vedo. Ampak pride čas, ko to