EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, predsedujoči. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Naj na začetku, minister, z moje strani izrečem vso pohvalo, ker ste eden redkih ministrov, kar ni praksa v tej vladi, ki ste redno prisotni. In tudi če se spomnim za nazaj, sprejemanje PKP-jev 1, 2, 3, 4 – dolgourne razprave, ste bili tu. Tudi korektno odgovarjate na vprašanja, strokovno, tudi če bi bil sam v vaši vlogi, ne vem, če bi se lahko zadržal včasih tudi na nekorektne opazke, ki so tudi prisotne. Pohvale, sploh če vas primerjam z ministrom za kulturo, katastrofa, tako da ne boste rekli, da samo kritiziramo, tudi malo pohvale. To tematiko danes poslušamo že, velika večina, deseto, enajsto uro, verjetno na okoli 40, 50 ur podlage tistega, kar smo že dali skozi na odborih. Jaz se s samo vsebino rebalansa oziroma obrazložitvijo popolnoma strinjam, ker smo v izredni situaciji, ukrepi so bili potrebni, če ob tem zanemarim, da ste v te protikorona ukrepe zavili tudi en del volilne kampanje, najsibo <PARTY> ali pa ostale vladajoče koalicije, z deljenjem nekih pomoči strukturam, ki jih v bistvu koronavirus ni prizadel. Ampak okej, tudi to lahko storite, ste v tej poziciji, v končni fazi so pa tisto, kar opozarjate, da so ljudje nekaj dobili. Jaz se naprej nisem mislil javiti k razpravi danes, ko že deset ur poslušam te navdušene poslance, predvsem koalicije, kako prepričujejo slovensko javnost, ker to je danes bolj kot ne nastop za medije, kaj vse ste ji, so ji in kaj še vse ji bodo zagotovili v letošnjem letu. Navdušenje je res fenomenalno. Hudičevo malo oziroma zelo redki so pa tisti, ki bi omenjali, da vse to delamo z denarjem, ki ga v bistvu nimamo, da se rekordno zadolžujemo. Pogrešam sploh komentarje največje vladne stranke, če me spomin ne vara, so vedno bili polni ust primerjave rekordnega primanjkljaja, ko je vlado ob krizi 2008 vodil Borut Pahor; nihče pa ne omenja, da je sedanji manko več kot dvakrat višji, kot je bil takrat. Nihče tudi ne omenja, da bo verjetno pričakovani padec BDP več kot d
Odločitev je padla. Južni tok bo od leta 2014 peljal čez Slovenijo. Gradnja skoraj 2 tisoč 500 kilometrov dolgega plinovoda Južni tok, ki bo ruski plin pripeljal preko Bolgarije, Srbije, Madžarske, Slovenije v Italijo, se je že začel graditi in naj bi bil zgrajen do leta 2015. Slovenski del plinovoda Južni tok naj bi obsegal 266 kilometrov trase, naložba naj bi bila vredna eno milijardo evrov, trasa na slovenskih tleh naj bi bila dolga 266 kilometrov, premer cevi meter dvajset, v Sloveniji pa naj bi stali dve kompresorski postaji. <PARTY> podpira velike infrastrukturne projekte, kar smo zapisali tudi v svojih programih in tudi sicer neprestano ponavljamo, da to pomembno vpliva na razvoj gospodarstva. Hkrati pa poudarjamo, da je treba skrbeti za varovanje okolja in razvoj turizma. Gospod Černač, predstavite nam prosim traso, po kateri bo tekel Južni tok. Zanima me: Ali je to najboljša in optimalna rešitev, da ne bomo mi enkrat kasneje ugotovili, da so bili za to izbrano traso neki drugi razlogi? Ali bodo pri gradnji imeli prednost slovenski gradbeniki? Gospoda Žerjava pa sprašujem: Kaj bo s turizmom v turističnih krajih, na primer Kranjska Gora in Rateče, zaradi konkretnega posega v okolje? Zanima me: Kaj bodo s tem pridobili tamkajšnji prebivalci ali bodo samo izgubili, se reče v okviru onesnaževanja, posegov v prostor in tako dalje? Hvala.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, poslanci, gospod predsednik, minister! Dejstvo je, da s tem zakonom odpravljamo nekatere praznine v obstoječi zakonodaji. Mene veseli neko splošno zavedanje koalicijskih strank, da je potrebna sprememba zakonodaje. Ko sem jaz s skupino poslancev ta zakon vložil, vlada še ni pripravila ustrezne novele tega zakona. Če drugega ne, me veseli, da je to pospešilo tudi dejavnost vlade na tem področju, in kot smo slišali, danes je zdaj vladni zakon sprejet na vladi, zdaj upam, da bo čim prej v državnem zboru in ga bomo lahko obravnavali in primerjali s tem zakonom. Druga stvar, ki jo je treba poudariti, je, da je ta problematika tako pomembna, da je odveč tukaj razpravljati z nekih strankarskih stališč, ampak gre tukaj predvsem za zaščito malih delničarjev. Tisto, kar smo želeli in kar želimo predlagatelji doseči s tem zakonom, je zaščititi male delničarje tudi in predvsem na sivem trgu, kjer sem posebej poudaril, da ni nadzora ne s strani borze ne s strani Agencije za trg vrednostnih papirjev. Druga stvar, ki jo je treba izpostaviti, so menedžerski odkupi podjetij. Do menedžerskih odkupij podjetij je prihajalo in bo prihajalo. Če kje lahko obstoja nevarnost asimetrije informacij, ki je lahko zelo problematična in temelji na tem, da nekateri vedo o poslovanju podjetja bistveno več kot vsi ostali in lahko na tej podlagi izkoristijo svoj položaj v podjetju in pridobijo nek lastniški delež, ki ga kupijo od strani slabo informiranih delničarjev, je to v primeru menedžerskih odkupov podjetij. Ta asimetrija informacij obstaja po definiciji. Uprava ve vedno več kot vsi ostali zaposleni ali delničarji v teh podjetjih. Zato s tem zakonom zelo natančno reguliramo to področje in to je tista razlika. Zelo mi je žal to povedati, ampak v zakonu, ki ga je sprejela vlada Republike Slovenije, je to področje bistveno, bistveno slabše urejeno. Lahko se, gospe in gospodje, sklicujete na ne vem kakšne direktive, lahko se sklicujete na ne vem kakšne usklajenosti,
Najlepša hvala, spoštovani podpredsednik. Spoštovani kolega Škoberne, niti za trenutek nisem pomislil, da je vaše opravičilo potrebno. Razumem reakcijo, tudi sem razumel, da sem jo povzročil z svojo razpravo, tako da nimam nobenih težav in tudi če ne bi bilo opravičila, bi bilo to sprejeto in ne bi ostalo med nama nič v zraku. Moram pa zaradi replike povedati, da ste me napačno razumeli. Nisem govoril o kvadratih in o krogih in nisem trdil, da je kvadrat krog in tako naprej. Kar pa sem trdil, to pa izhaja iz tega kar ste zdaj na koncu povedali, pa je nekaj drugega, kar je bilo v podtonu, ne eksplicitno in zagotovo me niste mogli razumeti ali pa, tako kot pravite uvodoma, ker ima vsakdo pravico, da po svoje razume realnost, da se moti in da kaj drugače razume. Zato smo tukaj in zato nas je toliko različnih strank in znotraj strank tudi s toliko različnimi stališči. In kar je danes tukaj na mizi in o čemer se pogovarjamo pri drugi obravnavi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, je seveda to da krešemo mnenja, argumente. Z vseh strani je prišlo do napačnega razumevanja tega kar smo z amandmaji Ker ni bilo mogoče in ste dobili ponujeno, tako v <PARTY> kot v Desusu predlagatelji ste dobili naše amandmaje, pa jih niste želeli vložiti. Ker jih niste hoteli razumeti, ker niste hoteli slišati, kakšni so argumenti zanje, ker niste prebrali. Tako kot sem prej povedal tudi v razpravi – ne vem, kdo vas je tako zavedel in bom pustil to retorično vprašanje in ne bom odgovoril, ker zelo dobro vem, kdo. Kar želim pa poudariti, pa je – in to sem razumel tudi v tem delu, kot je bilo, kot ste že omenili predstavitve stališč poslanskih skupin, kot je povedala tudi kolegica mag. Alenka Bratušek, kot sem prej rekel, k sreči vsaj še ena liberalka v tem državnem zboru, ki razume, da je treba sprejemati družbeno odgovorne odločitve –, nobenih bremen delavcem nismo nalagali, ne nalagamo s tem predlogom, ki je na mizi v obliki amandmaja, za katere
Hvala za besedo. Spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi! Danes razpravljamo o odgovoru predsednika Vlade na poslansko vprašanje. Strinjam se, da moramo govoriti o problemih slovenskega zdravstva, vendar način, kot je bilo danes že večkrat povedano, ko gre za predsednika Vlade v odstopu, pomeni, da se je zlorabilo sistem, da je sploh prišlo do tega. Razumem pa, da se je to moralo zgoditi, kajti nekaterim strankam je dejansko pomembno, da vedno prikazujejo nekakšno alarmantno stanje v družbi, ker le na ta način lahko delujejo in upravičijo svojo politiko. O slovenskem zdravstvu imamo vsi veliko povedati. Vsi pač povemo neka splošna dejstva, da so čakalne vrste, čeprav sploh ne vemo, kakšne so oziroma kaj sploh so čakalne vrste. Velikokrat slišim, da ljudje oziroma pacienti umirajo na hodnikih. Dejansko je vse to, po mojem mnenju, nekakšno strašenje v družbi, da bi prišli v neko stanje, ki ga sploh ni. Kdor je bil kdaj v tujini, tudi mladi zdravniki, s katerimi se veliko pogovarjam, povejo, kakšno je stanje v nekih drugih državah in kakšno je pri nas. Menim, da je slovensko zdravstvo v dobrem stanju, seveda pa ni idealno in ima kar nekaj problemov. Za to ni kriva le politika oziroma eden ali dva zdravnika, pač pa se moramo vprašati, kaj zdravstvo je. Zdravstvo sestavljajo tako zdravniki kot tehnično osebje, pa tudi vodstva bolnišnic. In tudi ti ljudje, ki vodijo posamezne ustanove, bodo počasi morali začeti prevzemati odgovornost, kajti odgovornost je vedno deljena. V Listi Marjana Šarca smo vedno zagovarjali javno zdravstvo, ki je dostopno vsem, tako kot je danes, in menimo, da mora biti točno določena meja med javnim in zasebnim. Imamo pa dejansko na vseh področjih neke dvoživke, ki bi malo bile tu, malo tam, in je tudi to pripeljalo do tega. Predvsem pa je, podobno kot v visokošolskem prostoru, do slabosti, ki jih imamo na tem področju, pripeljal ego teh ljudi, ki so se izobraževali za neko strokovno področje in hočejo biti, po domače povedano, šefi na svojem
Hvala lepa, gospa podpredsednica, za besedo. Lepo pozdravljeni vsi prisotni. Dejstvo je, da slovenska družba enostavno ni pripravljena priznati, da smo živeli nad našimi zmožnostmi v preteklih letih. Nismo pripravljeni spremeniti načina življenja, nismo bili pripravljeni reformirati pokojninskega sistema kljub dejstvu, da demografske okoliščine silijo k nujnosti sprememb na tem področju. Nismo bili pripravljeni reformirati trga dela, nismo pripravljeni plačevati davkov, prispevkov. Nacionalni šport je v Sloveniji postalo izogibanje plačevanja vsakršnim obveznostim, tako davkov, prispevkov, računov in kreditov. Ne moremo se poenotiti niti glede sanacije bank zaradi bojazni pred razkritjem sodelujočih v podeljevanju tajkunskih kreditov brez kritja. Ne moremo se sprijazniti z življenjem brez molznih krav. To je stanje in ogledalo naše Slovenije, zato se je ta vlada lotila tega problema in nehvaležne naloge, lotila se je reform, ker s takšnim načinom življenja potiskamo Slovenijo na rob preživetja, in v enem letu moramo priznati, je dosegla zelo veliko rezultatov. Imela je strateški plan, reformo trga dela, pokojninsko reformo, reformo zdravstva, davčno reformo, sprejeti proračun za leti 2013, 2014, sprejeti zakon o izvrševanju proračuna, tudi plan pospešiti gospodarsko rast in veliko od teh korakov je tudi realizirala. Ena od ključnih prioritet te vlade v strategiji razvoja Slovenije do leta 2020 je tudi ustvarjanje poslovnega okolja in spodbud za podjetništvo. Tega danes v programu, ki ga je predstavljala mandatarka, sploh nisem zasledila. S postopnimi spremembami davčnega sistema so bili vzpostavljeni pogoji poslovanja, ki bodo stimulativno vplivali na čim hitrejše gospodarsko okrevanje in tudi podprli prizadevanja ekonomske politike Vlade za ponovni gospodarski razvoj, predvsem mikro, malim, srednjim podjetjem, kmetom in kmetom z dopolnilno dejavnostjo na kmetiji. To je tudi prioriteta te vlade za razvoj teh malih podjetij v Sloveniji. Upam, da bo prioriteta tudi vn
Hvala za besedo, predsedujoči. Res bi bilo zelo čudno, če se v imenu Levice jaz ne bi oglasil pri tem zakonu. Oglasil bi se tudi, če ne bi tako ljubil vlake, železnice in železničarje. En dan iztiri vlak v Kranju, dan prej iztiri vlak v Zidanem mostu, peljem se na šiht, pa 250 metrov pred železniško nam crkne lokomotiva, pa čakamo v pregretem vlaku dve uri pa pol. Ni smešno, gospod predsedujoči. Število zaposlenih se je zmanjšalo v desetletju za 20 %, sindikat, vemo, kdo obvladuje, in sindikat tuli nad rdečo zvezdo. Dober dan Slovenija! V tem zakonu se zgodi – kaj? Prometniki so si vzeli zgolj neko delavsko pravico, ki jo imajo v zakonu, v firmi, pazite!, ki je zaenkrat še v državni lasti, da gredo lahko pol ure na malico. Posledice so spremembe te zakonodaje. Danes mi je nekdo izmaknil Ustavo v moji kancliji, sem zelo bentil, po tistem, ko sem zjutraj bentil. V kaki družbi in državi mi živimo! Vi boste podprli ta zakon? Neko osnovno pravico delavca na relativno odgovornem delovnem mestu Ni smešno. Evo, vodja poslanske skupine se smeje. Da gre pol ure na malico. Niti štrajkali v osnovi niso, samo to pravico so si vzeli. A veste, v stari Avstro-Ogrski, lahko bi kak zgodovinar povedal, pa jaz vem, da Vinko tudi to ve, ko so ajzenponarji vžgali beli štrajk, se je vse ustavilo. Seveda bomo v združeni Levici glasovali proti takemu kratenju delavskih pravic, proti taki zakonodaji, proti temu, da neko osnovno delavsko pravico, ki jo nekdo ima, zgolj v praksi udejanji, potem pa vodstvo državne firme odreagira tako, da gre spreminjat zakonodajo. Prosim vas lepo! Glasovali bomo proti.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegi in kolegice! Seveda na resolucijo se lahko gleda različno. Jaz osebno bom v njej iskal predvsem tiste točke, ki so pomembne in razvojno pomembne za naše nadaljnje početje na tem področju. Zdi se mi, da je za državo zelo pomembno, mislim, da ni treba se primerjati s slabimi, ampak dobro je, če hočemo biti v tej družbi najboljših tudi na tem področju. Tudi te možnosti imamo, glede na to, da se lotevamo, posebno še zdaj v tem času, ko vstopamo ali se priključujemo Evropi, je prav, da se tudi tako obnašamo. Jaz ne vidim predvsem naravovarstveni vidik pa tudi okoljevarstveni vidik, kar je zelo, zelo mogoče iz okoljevarstvenega vidika še bolj pomembno, pa gospodarski vidik, pa vidik učinkovite rabe energije pa seveda tudi vidik zanesljivosti oskrbe z energijo. To so poglavja, ki so življenjsko pomembna in so med seboj povezana. Predvsem mislim, da je veliko vprašanje osveščenosti. To je tako približno, kot je pri smeteh. Dokler mečemo papirčke na tla, ni reda. Tudi tu mi pravzaprav na enak način tudi delamo z energijo, lahko bi rekel "z njo svinjamo včasih". In to je stvar osveščenosti. Zato bo treba tudi na tem področju seveda kaj narediti. Če dam prispodobo pri smeteh, ko bomo to področje uredili, na žalost se vse tiste smeti, ki jih zberemo, mislim na komunalne odpadke, se opravičujem, so narejene največkrat iz nafte in še iz kakšnih drugih goriv. Če to zakopljemo, potem to sčasoma prav tako gori leta in leta, ta toplota gre v nič, če lahko tako rečem. Če pa to v sodobnih napravah skurimo, pa iz nje vzamemo energijo in zmanjšamo pravzaprav te odpadke za tisti del izkoristka, pa naj si bo to, ne vem, 30%, 40%, 50%. Tu notri je smisel. Danes je tehnologija tako visoko napredovala, da ni smiselno govoriti o toksinih, dioksinih in tako naprej, saj so te sežigalnice sredi Dunaja. Berlin jih ima štiri pa ni nobenih posledic. Tehnologiji je treba včasih tudi verjeti, to niso več kurišča, odprta kurišča, ampak so kontrolirana in se s te
Spoštovani predsednik, gospa ministrica s sodalavci, kolegice in kolegi. V Poslanski skupini <PARTY> – nova politika podpiramo predlagane spremembe in dopolnitve zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami, saj so pripravljene tudi v skladu s pričakovanji in pobudami Poslanske skupine <PARTY>, ki smo jih predstavili že ob obravnavi predloga sprememb zakona o gasilstvu v začetku tega leta. Strinjamo se s predlagateljem, da je treba celovito urejati status reševalcev v krovnem zakonu, in ne v posameznih področnih zakonih, ter da je ključno pri urejanju statusa reševalcev predvsem celovito urejeno razmerje med delodajalci in prostovoljnimi reševalci, ki jih ti delodajalci zaposlujejo. V Poslanski skupini <PARTY> – nova politika menimo, da predlog sprememb in dopolnitev zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami boljše ureja status reševalcev, kot je ta urejen v veljavni zakonodaji. To dokazuje tudi dejstvo, da so predlagane spremembe v veliki meri usklajene tudi s tistimi, ki jim je zakon namenjen. Predlog zakona delodajalcem omogoča, da uveljavljajo povračilo nadomestila plače z vsemi prispevki in davki, ki bremenijo plačo, ki so ga izplačali svojim zaposlenim za čas njihove odsotnosti kot pripadnikom civilne zaščite ali prostovoljnim reševalcem v različnih enotah, službah in drugih operativnih sestavah. Pričakujemo pa, da se bo v postopku sprejemanja zakona še dodatno nadgradilo razmerje med delodajalci in reševalci. Zavedati se je namreč treba, da dnevno nadomestilo za izostanek z dela ne pokrije vseh ostalih stroškov, ki nastanejo tovrstnemu podjetju zaradi izpada proizvodnje. Delodajalci imajo sicer pravico do povračila izpada dohodka, ki je posledica odsotnosti zaposlenega, ki pa lahko znaša največ 20 % nadomestila plače, ki ga je delodajalec izplačal zaposlenemu. Predlog zakona namreč še ne upošteva, da so izpadi dohodkov odvisni tudi od velikosti podjetja in števila zaposlenih reševalcev v tem podjetju. Za razliko od večjih gospodarskih siste
Hvala lepa. Zdaj ste šli izven konteksta zakona o odvzemu premoženja, tudi na zelo pereče področje, ki se imenuje pregon gospodarskega kriminala. Jaz vam bo odgovoril na naslednji način. Mi imamo samostojno policijo. Mi imamo samostojno tožilstvo. Gospe in gospodje, treba se bo zmeniti, ali bodo ministri dobili večja pooblastila ali pa jih ne bodo dobili. Jaz sam ugotavljam, da so področja tako v policiji kot na tožilstvu potrebna pospeškov, potrebna temeljitih pospeškov v smislu učinkovitejšega, ustreznejšega in boljšega dela. V okviru zakonov, ki pa veljajo, ali pa tistih, ki jih še boste sprejeli v Državnem zboru, pa lahko rečem, da bom naredil vse, kar bo v moji moči, da te pospeške ti organi tudi dobijo. Hvala.
Hvala lepa, gospod predsednik. Državni sekretar s sodelavcem, kolegice in kolegi! Pred nami je resolucija o Nacionalnem programu razvoja civilnega letalstva Republike Slovenije. Nacionalni program je strateški dokument, ki temelji na ugotovitvah prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti v civilnem letalstvu v Republiki Sloveniji, kot jih v tem trenutku prepoznava država in izvajalci dejavnosti civilnega letalstva. V Poslanski skupini Socialnih demokratov, se zavedamo pomena gospodarske komponente letalstva, zato je pomembno spodbujanje povezovanja letalstva z drugimi gospodarskimi panogami, predvsem s turizmom. Prav tako je pomembno, da se spodbuja domači zračni promet in stimulirajo manjša letališča, pa tudi vsi tisti uporabniki, ki želijo sodelovati in uporabljati ta letališča tako za lastne potrebe kot tudi za potrebe turizma in gospodarstva, saj vemo, da se tako mala letala kot tudi helikopterji vse več uporabljajo tudi v zasebnem sektorju za te namene in postajajo normalna in tudi vse bolj uporabna prevozna sredstva tako turizma kot tudi gospodarstva. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo mnenja, da je predloženi dokument kvalitetna podlaga za izvajanje ciljev, ki bodo določali bodoči razvoj civilnega letalstva v Republiki Slovenije do leta 2020 v koraku z razvojem tega segmenta v Evropi in svetu. Zato bomo predlagano resolucijo v celoti podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani ministri, kolegice in kolegi! Fundacija za financiranje športnih organizacije v Republiki Sloveniji na podlagi 12. člena odloka o ustanovitvi Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji financira oziroma sofinancira športno dejavnost, gradnjo športnih objektov, raziskovanje in razvoj športa ter založništvo v športu. Fundacija odloča o delitvi sredstev, namenjenih njeni dejavnosti na podlagi letnega programa dela oziroma finančnega načrta in pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacije. Na podlagi 21. člena strokovne komisije fundacije pripravljajo predloge gradiv za seje. Pri svojem delovanju sodelujejo z direktorjem fundacije. Svet fundacije, predvidevam, na predlog strokovnih komisij sprejme sklep o delitvi sredstev. Za leto 2005 je bilo razpisanih in razdeljenih v skupni vrednosti 1 milijardo 782 milijonov 800.000 SIT, največ 982 milijonov 800.000 za področje gradnje športnih objektov, in sicer v 81 programih. Glede na navedeno, postavljam vprašanje: Ali izvaja ministrstvo za šolstvo in šport ali kdo drug nadzor nad delom strokovnih komisij in svetom fundacije glede razdelitve sredstev? Pri razdelitvi sredstev za leto 2005 sem pri pregledu odobrenih programov ugotovil, da so sredstev za sofinanciranje gradnje športnih objektov deležni le štirje programi iz statistične regije Pomurje. Skupni znesek sredstev, namenjenih za sofinanciranje gradnje športnih objektov, je 13 milijonov SIT, kar pomeni 1,3% delež celotnih za ta namen razdeljenih sredstev v Sloveniji. Za programe športnih dejavnosti je izvajalcem iz Pomurja namenjeno skupaj 2,1 milijona SIT. Gledano v celoti dobi pomurski šport od 15 milijonov 100.000 SIT, prej omenjenih, eno milijardo 782 milijonov 800 tisoč, kar pomeni 0,5% delež. Ob teh podatkih sem kot Pomurec razočaran in žalosten. Spoštovani gospod minister, prepričan sem, da se strinjate z menoj, da takšna delitev še zdaleč ni v skladu s ciljem vlade Republike Slo
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predstavniki Vlade! Koalicijski poslanci so v zakonodajni postopek vložili predlog odloka, s katerim bi zasebno Visoko šolo za upravljanje podeželja Grm Novo mesto preoblikovali v javni zavod. Novoustanovljeni javni zavod bi tako bil upravičen tudi do državnega, proračunskega, konkretno našega davkoplačevalskega denarja. Visoka šola Grm Novo mesto je sicer bila ustanovljena za potrebe izobraževanja in usposabljanja na področju vede o živi naravi, kmetijstva, gozdarstva in ribištva, varstva okolja ter poslovne in upravne vede. Razvili so visokošolski strokovni študijski program prve stopnje Upravljanje podeželja. Že več let si prizadeva, da bi njen študijski program financirala država, v novem študijskem letu pa ima vpisanih zgolj deset študentov. <PARTY> podpiramo kvaliteten izobraževalni sistem, država namreč mora ustvarjati možnosti, da si državljani lahko pridobijo ustrezno izobrazbo. En kup razlogov pa je, zakaj <PARTY> tega konkretnega predloga ne podpiramo. Po našem mnenju gre namreč za še eno politično, potencialno korupcijsko lomastenje stranke <PARTY> in njenih pajdašev v visokem šolstvu. Kot prvo, predlog odloka je prišel s strani koalicijskih poslancev in ne stroke. O predlogu tako sploh ni bilo opravljene nobene strokovne in poglobljene razprave s širšo javnostjo in ne analize, ali naša država potrebuje novo visoko šolo za upravljanje s podeželjem. Še več, poznavalci pravijo, da imamo v Sloveniji kmetijskih visokošolskih programov že tako ali tako preveč. Poleg tega je vlada 26. avgusta 2021 sprejela sklep o nameri o ustanovitvi javnega visokošolskega zavoda univerze s sedežem v Novem mestu, torej ustanovitev še četrte javne univerze v Novem mestu. Tako v bistvu s tem predlogom preoblikovanja Grm v javni zavod tečeta zdaj dva vzporedna postopka, ki se na nek način izključujeta, kar sta na pristojnem odboru za izobraževanje opozorila tako predstavnik Ministrstva za izobraževanje kot tudi
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini <PARTY> smo vložili tri amandmaje k spremembam tega zakona. Vsi trije se nanašajo na večjo vlogo Državnega zbora. Samo eden od teh, to je sestava nadzornega sveta, se posredno nanaša na vsaj minimalno vlogo opozicije v nadzornem svetu oziroma v zadevi, ki se je tiče ta zakon. Pri 64. členu enako kot v prejšnjih dveh pa predlagamo večjo vlogo Državnega zbora. Tudi jaz bom ponovil, kar je prejšnja predsednica Komisije za nadzor proračuna gospa Alenka Bratušek takrat izjavila, ko se je ta zakon sprejemal, da je še predvsem sporna sestava nadzornega sveta holdinga, saj kar sedem od devetih članov imenuje Vlada. Ponovno je govorila tudi o vseh ostalih členih, kjer se je zdelo, da rešitve niso bile prave. In ko predlagamo večjo vlogo Državnega zbora, enostavno ne razumemo, zakaj smo vsi za to, da Državni zbor nima dejansko nobene vloge. Zato predlagam, da vsaj pri tem 64. členu v drugem odstavku določimo, da <PARTY>H četrtletno poroča o upravljanju Vladi in odboru Državnega zbora, pristojnemu za finance. Kot rečeno, da četrtletno poročilo predloži ustreznemu odboru Državnega zbora. Predlagam, da ta amandma podpremo. Hvala lepa.