EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Predlog zakona o izplačilu dodatka za delov v rizičnih razmerah poklicnim gasilcem in zaposlenim v prostovoljskih gasilskih enotah in gasilskih zvezah, katerega so pripravili v <PARTY>, <PARTY> nismo sopodpisali in tudi ne podprli. Razlogi pa so naslednji. Prvič. Dodatke za covid za zaposlene v javnem sektorju ureja kolektivna pogodba za javni sektor. V to kategorijo spadajo poklicni gasilci, zaposleni v vseh javnih zavodih. Sem ne spadajo gasilci, zaposleni v društvih s poklicnim jedrom, niti ne gasilci, zaposleni v gasilskih zvezah, ne gasilci, zaposleni v gospodarskih družbah. Odgovornost za delovnopravna področja je na ustanoviteljih. V času epidemije je država za izplačilo covid dodatka silam, ki delujejo v sistemu zaščite in reševanja na lokalnem nivoju, zagotavljala sredstva preko ustanoviteljic, torej lokalnih skupnosti. O razporeditvi teh sredstev pa odloča župan. Drugič. Vsi prostovoljni gasilci, ki so v času epidemije bili vpoklicani na intervencijo, so covid dodatek za čas opravljanja intervencije dobili na podlagi interventnih zakonov. Razlika je samo v tem, da gasilci, zaposleni v javnih zavodih, poklicnih jedrih društev in gospodarskih družbah, tega dodatka niso dobili, ker so bili v intervencijskem zakonu zajeti samo prostovoljci. So pa gasilci v teh javnih zavodih prejeli dodatek na podlagi kolektivne pogodbe, gasilci, zaposleni v poklicnih jedrih, pa bi lahko zahtevali dodatek od lokalnih skupnosti. Tretjič. <PARTY> nasprotujemo predlagani rešitvi, da bi dodatek dobili tudi gasilci, ki niso opravljali operativnih gasilskih nalog. Delo poklicnih gasilcev v poklicnih jedrih v prostovoljnih gasilskih enotah v Republiki Sloveniji opravlja približno 100 posameznic in posameznikov v šestih prostovoljskih gasilskih društvih in več gasilskih zvezah. Ne glede na različno ureditev in pravno osnovo se narava in obseg njihovega dela ne razlikujeta od zadolžitev poklicnih gasilcev. Interventni zakoni za om
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Predloga zakona o spremembah Zakona o registraciji istospolne partnerske skupnosti ne bomo podprli. Tukaj seveda ne gre zameriti predlagatelju, torej skupine poslancev s prvopodpisanim gospodom Jožetom Tankom, da ne poskuša reševati problema, ki dejansko ostaja na podlagi odločbe Ustavnega sodišča, da je ta zakon v neskladju z ostalo, vendar pa mislimo, da rešitve, ki so predlagane v temu zakonu, ne rešuje zastavljenega cilja, ki ga predlagatelji želijo s svojim predlogom v zakon tudi umestiti. Predlagatelji naj bi sledili torej neskladju 22. člena Zakona o registraciji istospolni partnerski skupnosti, ugotovljenega z odločbo Ustavnega sodišča, ki je določilo tudi šestmesečni rok za njeno odpravo. Tako predlagatelj kot temelji cilj navaja ureditev pravnega položaja istospolne partnerske skupnosti na področju dedovanja. Ustavno sodišče je namreč ugotovilo, da med ureditvama dedovanja med zakonskimi in istospolnimi partnerji obstajajo bistvene razlike. Po našem mnenju predlagatelji želijo na hitro nekaj urediti, kar pa se pozna pri slabo pripravljeni rešitvi vsebine členov. Pri tem bi seveda želeli opozoriti, da gre pravzaprav za rešitev vsebine v dveh členih. Zato bomo v Poslanskem klubu <PARTY> podprli sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, saj je predlagatelj v svoji zagretosti za spoštovanje odločbe Ustavnega sodišča, kar je seveda treba pohvaliti glede na dosedanjo prakso predlagatelja, da je seveda tukaj velikokrat in zastopa drugačno stališče in je bil zadržan v odnosu do uresničevanja odločitev Ustavnega sodišča. Torej je pozabil na 8. člen Zakona o registraciji istospolne partnerske skupnosti, ki določa, da imata partnerja na podlagi registracije skupnosti med drugim tudi pravico do dedovanja na deležu skupnega premoženja po umrlem partnerju. Ker se ta določba ne spreminja in je tudi ni mogoče spremeniti v nadal
Lep pozdrav! Hvala, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav, kolegice in kolegi! Spoštovani! Resolucija o strategiji nacionalne varnosti Republike Slovenije predstavlja temeljni razvojnousmerjevalni dokument na področju nacionalne varnosti. V resoluciji so opredeljeni cilji, izpostavljeni so viri ogrožanja, analiza varnostnega okolja. Poleg tega pa so določena tudi osnovna izhodišča politike odzivanja na posamezne grožnje. Morda bi bilo bolj smiselno govoriti o izzivih, na katere se mora odgovorna politika odzivati in poiskati ustrezne odgovore za hitro in učinkovito prepoznavo ter odzivanjem. Organiziranje družbe v sistem, imenovan država, predstavlja človekovo spodobnost, da si kot razumno in svobodno bitje oblikuje organizacijo, ki omogoča obstoj in razvoj človeške družbe. Za razvoj vseh podsistemov države in družbe kot celote tudi to, da lahko v demokratičnem duhu v tej stavbi vodimo dialog in iščemo rešitve za zdravstveni sistem, za šolstvo, za pokojnine ali pa nasploh odpiramo debato o razvojnih priložnostih gospodarstva, potrebujemo varnost in mir. Brez tega je povsem nepomembno, kakšno je mnenje posamezne politične stranke o kateremkoli družbenem sistemu. V državi imamo raznolike sistem in podsisteme, katerim nalagamo skrb za nacionalno varnost. Imamo policijo, vojsko, obveščevalno službo. Od vseh pričakujemo, da bodo svojo nalogo opravile na visoki ravni, da bodo prepoznale tveganje v naprej, se na njih odzivale preventivno in na tak način preprečevale dejanja, ki bi kakorkoli ogrožala varnost državljank in državljanov. Na drugi strani pa imamo politiko, ki ni pripravljena svojim lastnim organom dati zakonsko podlago za izvajanje svojih nalog. Takoj ko se odpre debata o višanju pooblastil, se najdejo populistični vzkliki, češ, da bodo sedaj zamaskiranci po hollywoodsko tajno prišli v hišo državljana in pregledali njegov hladilnik ter namestili naprave, s katerim bodo poslušali njegov večerni pogovor z ženo. Bodimo resni. Ne zaupamo lastnim organom, sodiščem, š
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Navedeni predlog zakona je odbor obravnaval na eni izmed svojih zadnjih sej. Pri tem smo glede na mnenje zakonodajno-pravne službe oblikovali amandma, ki rešuje vprašanje oblikovanja kritnega sklada po enem izmed odstavkov in usklajuje s tem naložbe prvega pokojninskega sklada z zakonom o zavarovalništvu. Zato predlagam, da v skladu s tem, kar sem povedal in kar je bilo že rečeno prej, državni zbor navedeni predlog zakona podpre. Hvala lepa.
Hvala, gospod podpredsednik. Jaz bom zelo na kratko. Predlog sprememb in dopolnitev zakona prinaša veliko, če lahko rečem po domače, dobrega. Predvsem se vračamo skoraj nazaj tja, kjer smo včasih bili, in pričakujem, da se bo vse to tudi resnično udejanjilo, predvsem pa opozarjam na 13., 16., 18. člen, ki govorijo seveda o financiranju, vračanju denarja, doseganju kvot in tako dalje ter s tem povezano kontrolo, da se seveda ne bi dogajalo to, kar se je dogajalo takoj po letu 1990, ko so bila tudi taka podjetja tarča poskusa hitrega bogatenja. Sicer so se v večini primerih izjalovila, ampak so bila tarča hitrega bogatenja v kombinaciji z državnim denarjem, kot je primer tudi tukaj. Prepričan sem, da je to eden boljših zakonov, kajti delavci invalidi, ki danes ne morejo opravljati svojega dela, bodo svojo službo našli v teh podjetjih in bili deležni dobička v celoti, tudi če bodo delali samo štiri ure, deležni bodo regresa, deležni bodo vsega tistega, kar se jim ne bi moglo dogoditi nikjer drugje. Tako da jaz z veseljem ta zakon podpiram. Gre za 30 tisoč 400 invalidov. V Kopru smo imeli velike invalidske delavnice, žal so jih nekateri mojstri zapravili, tako da upam, da se bo to vse skupaj ponovno vzpostavilo in tudi kar nekaj ljudi je, ki ta zakon pričakuje. Zdaj pa, ker se kasneje ne bom več javil k besedi, spoštovani predsedujoči, naj povem, da amandmaja, ki so ga predlagali nepovezani poslanci, ne bom podprl, pa ne zato, ker ga ne bi hotel podpreti, ampak se mi ne zdi v redu, da bi ponovno enoletno obdobje čakali, da se zakon udejanji. Že tako smo ta zakon rojevali kar nekaj časa, zdaj je pred nami. Upam, da ga bomo v parlamentu sprejeli, in ni nobene potrebe, da bi vnesli noter enoletno prehodno obdobje in to dejansko odložili. V nekaterih delih je tudi dobronameren, ampak jaz mislim, da je skrajni čas, da se zakon udejanji, da ga začnemo uporabljati in da se tudi to poglavje uspešno zaključi. Hvala za besedo.
Hvala za besedo. Gospod Medja je rekel, da je velika večina povabljenih iz banke in zunanjih možnost prijave na razpis zavrnila, ker so pričakovane naloge ocenjevali kot prezahtevne. Jaz se ob tem sprašujem, če ni morda ta naloga bistveno bolj zahtevna in prezahtevna za nekoga, ki prihaja od zunaj, ki o bančništvu nima pojma, ne pozna postopkov, ne pozna procesov. Očitno temu ni tako, če se je gospod Medja odločil poklicati najprej gospoda Klemenčiča, potem pa, ko tam ni uspel, gospoda Praprotnika. Očitno se tudi sam ne čuti premalo usposobljenega za to zaposlitev, da jo je vzel. Mi smo v nadaljevanju brali v časopisih marsikaj v zvezi s tem. Najprej nismo vedeli, da se je gospod Praprotnik izločil iz odločanja oziroma iz nadzora nad NLB in podobno. Z vsakim dnem so curljale in prihajale na plan nove informacije. Sama moram reči, da imam kar nekaj težav s tem, kaj bo gospod Praprotnik tam počel. Gospod Gorenak je povedal, kaj počne ta center, katerega direktor je postal, Center za skladnost poslovanja, in sicer da skrbi za izvajanje zakonov, internih podzakonskih aktov, internih pravil, zlasti pa skrbi za etična vprašanja. V njen delokrog sodi preprečevanje pranja denarja, odtekanje internih informacij, varovanje tajnih podatkov, preprečevanje trgovanja z informacijami, pa tudi preprečevanje konflikta interesov, preprečevanje omejevanja korupcije. To je tudi edina služba znotraj Nove Ljubljanske banke, ki ima dostop do vsakega podatka Ljubljanske banke. Jaz se ne morem izogniti primerjavi, ki jo je povedal že moj kolega Jože Tanko, nekaj podobnega se je dogajalo, ko je gospod Penko iz tožilca, ki je preiskoval gospoda Zidarja in SCT v skupini za raziskovanje organiziranega gospodarskega kriminala, prestopil na drugo stran, torej na stran gospoda Zidarja in postal njegov odvetnik. Tu se dogaja nekaj podobnega oziroma glede na to, da so bile stvari dogovorjene prej, imam občutek, da je zdaj veliko bolj jasno, zakaj je ekipa KPK odstopila. Gospod Klemenčič, Praprotnik
Spoštovani zbor! Veliko argumentov je bilo povedanih za to, da bi se lahko odločili, kako glasovati. Ostala nam je ta minutka in še malo, zaradi tega, ker smo samo nekateri pritisnili na tipko. Ampak, ponovil bi samo dve dejstvi. Eno, ki ga je omenil mag. Žnidaršič, kaj je pravzaprav razlog za vlaganja takega zakona in v katerem trenutku. Slaba vest - , ta grenak, pelinov občutek v ustih, zaradi tega, ker si nekoč naredil nekaj zelo krivičnega. Lepo, da hočete pomagati v tem primeru, ampak ne na ta način, kot pravi kolega Rudolf Petan, da pomaga zaradi tega, ker gre za uresničevanje naše koalicijske pogodbe. Najbrž bomo veseli, če boste našo pogodbo podpirali, skrbeti za njeno uresničevanje vam pa zagotovo ni treba, saj se zaenkrat kar uresničuje. Drugič, gre za vprašanje, ali se bo na celovit način uredil problem, ki ga v teh težkih gospodarskih, finančnih in drugih, socialnih kriznih razmerah imamo. Odgovor na to je dala kolegica dr. Andreja Črnak Meglič in ga ne bom ponavljal. Hvala.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na svoji 16. seji, dne 15.3.2006, kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o finančnih konglomeratih, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem predložila vlada Republike Slovenije. Na seji je bilo posredovano mnenje zakonodajno-pravne službe k mnogim členom. Odbor je večino pripomb upošteval pri oblikovanju, sprejemanju svojih amandmajev, ki so navedeni kasneje. Odboru je bilo posredovano tudi dodatno gradivo. Pripombe Združenja družb za upravljanje investicijskih skladov z dne 6.3., amandmajski predlog Banke Slovenije z dne 14.3., amandmajski predlog ministrstva za javno upravo z dne 14.3. Do izteka rokov za vložitev amandmajev k predloženem zakonu kvalificirani predlagatelji niso vložili amandmajev. Na seji so sodelovali predstavniki vlade Republike Slovenije, Banke Slovenije ter zakonodajno-pravne službe. V razpravi je v posameznih členih oziroma predlogih za amandmaje odbora bil v zvezi z določbo 35. člena podan predlog, da se pri podrobnejši določitvi vsebine revizijskega pregleda in revizijskega poročila predvidi tudi sodelovanje ministra za finance s Slovenskim inštitutom za revizijo, ker je namreč predlagatelj zakona v tej zvezi predvidel le sodelovanje z Banko Slovenije, Agencijo za trg vrednostnih papirjev in Agencijo za zavarovanje in nadzor. Inštitut v skladu z zakonom o revidiranju izdaja slovenske računovodske standarde in njegovo sodelovanje je s tega vidika, kot tudi z vidika upoštevanja stroke nujno potrebno. Potem pa je v zvezi z določbo 58. člena, ki se nanaša na izražene vrednosti v evrih bil podan predlog, da se zapis naziva skupne evropske valute uskladi z že ratificirano pogodbo o ustavi za Evropo tako, da se v besedilu tega člena beseda evro z "v" nadomesti z besedo euro z "u". Odbor je oba navedena predloga upošteval pri oblikovanju in sprejetju svojih amandmajev k 35. in k
Hvala za besedo. Spoštovani! Prej nam je predsednik Vlade dejal, da moramo poskrbeti, da naredimo nekaj dobrega, da nam bodo tudi drugi to priznali in da vidijo v nas atraktivnega partnerja. Mislim, da ni dobro, če Združene države že eno leto nimajo veleposlanika v Ljubljani in da očitno delamo nekaj, s čimer smo pokazali, da nismo atraktivni partnerji. V preteklosti smo morali nekaj narediti. To, da se je v Washingtonu zamenjala administracija, velja tudi za druge države. Recimo, na Hrvaškem imajo ameriškega veleposlanika v Zagrebu. In zdaj ravno v tem času, ko se s Hrvati pogajamo za rešitev mejnega vprašanja, oni imajo ameriškega veleposlanika, mi ga pa nimamo. Ni enako odpravnik poslov kot veleposlanik; tu smo hendikepirani. In to očitno meče slabo luč na odnos Združenih držav do Slovenije. To je dejstvo. Dejstvo je tudi, ker verjetno Američani niso pozabili, da naš predsednik dr. Türk ni imenoval slovenskega veleposlanika v ZDA več kot pol leta. Verjetno tega niso pozabili. Če je naš predsednik mislil s tem nagajati prejšnji vladi, potem se je zmotil, ker nagaja Republiki Sloveniji. Verjetno v ZDA tudi niso pozabili tiste slavne washingtonske depeše, takrat v času našega predsedovanja, ko bi se na Balkanu lahko zakuhala tudi vojna. Ko je Kosovo razglasilo neodvisnost in so curljale informacije. Spoštovani gospod minister, vi ste takrat bili veleposlanik v ZDA, pa verjetno veste, kakšni so bili tam odzivi na to curljanje, kjer so Američani bili v tej vlogi, ko so se informacije tudi z njihove strani preko nekih slovenskih mrež predstavljale v javnosti. Da nekaj ni v redu za Slovenijo, da nas nimajo za atraktivnega partnerja, kaže tudi to, da Švedska zapira veleposlaništvo v Sloveniji, odpira ga pa v Slonokoščeni obali pa v Burundiju, pa še v kakšni državah, Slovenijo pa zapušča. To se pravi, s politiko Slovenije je v tem času res nekaj narobe. In to je tisto, kar sem jaz vas želel vprašati. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi tudi imel vprašanje, glede na te številke, ki jih je gospa kolegica Širca navedla, ali so notri morda tudi skupine, recimo v Šercerjevi brigadi, o katerih govori Milan Guček, žrtve, 18 partizanov, ki so jih ubili Vosovci, recimo. To imate v teh knjigah napisano. To ni v nobenih črnihbukvah ali kaj podobnega. Ali pa v knjigi Francija Strleta Tomšičeva brigada, kjer pravi, da so se vrstile smrtne obsodbe v četah. V primerjavi z obsodbami je bila velika italijanska ofenziva nična. Glejte, to ni neka črna knjiga ali pa domobranska knjiga To je knjiga Franci Strle, Tomšičeva brigada 1942, stran 302. To so pač te številke. Potem konec koncev se bomo morali na koncu vprašati tudi za pesnika Karla Destovnika Kajuha in tudi spomenik, kakšen bo, pod katero kroglo je padel Karel Destovnik Kajuh Treba bo pogledati, kaj pravijo izjave nekdanjega komandirja štabne zaščite 14. divizije. In nešteto takih primerov. Zato podatki, kakršni so, seveda so zelo relativni. Glede na uradne podatke, koliko je padlo Nemcev in Italijanov, pa so tiste okupacijske sile evidentirale pri nas nekaj manj kot 1000 pobitih v štirih letih. Ne zdaj šteti med padle okupatorske vojake tiste, ki so bili pobiti po 9. maju, pa pač do konca, do tistih obdobij, za katere pravzaprav sami ne vemo, do kdaj so bili zaprti in za katere bo pač potrebno tudi urediti grobišča. In to so tisti morda, ki niti s samimi vojnimi dogodki niso bili povezani. Kajti postali so ujetniki, ki so potem še nekaj časa živeli. So potem seveda bile skupine zaprtih, tako ali drugače, zaradi mišljenja, zaradi tega, ker se niso strinjali z revolucijo, še v 50. letih. Tudi dachavski procesi. Ne vem, koliko so imeli sami dachavski procesi stika z vojno. Zato je tisti termin. V večini se pokrije s tem pojmom, kot ga je omenil gospod Potrč, v večini. Kaj pa tisto, kar ni večina? Za to moramo najti v zakonu rešitev, da ne bo spora, da ne bo težav. To je naša obveza. Da se ne bodo zaradi tega zakona delale težave pa
V imenu poslanske skupine. Glejte, danes smo se na veliko prepirali okrog praznega nič, lahko rečem. Ko smo pri glasovanju o pomembnem členu, pa tisti, ki so imeli pri 7. členu največ povedati, kakšna krivica se dogaja, kako se kršijo človekove pravice, kako se omejuje, pa pri tem členu govorijo ravno obratno. Še enkrat povem. 15. člen je svobodna odločitev nekoga od staršev, ni nujno, da je ženska, lahko je tudi oče. In to prepustimo staršem, da se sami odločajo o tem, katero od možnosti bodo izrabili. In to možnost jim enostavno dajmo. Hvala lepa.
Hvala lepa, predsednik. Kolegice in kolegi, ki ste še tukaj! Še stališče Poslanske skupine <PARTY> glede predloga zakona o podpornem okolju za podjetništvo. Zavodi, agencije in skladi ter drugi posredni proračunski uporabniki pomembno dopolnjujejo dejavnost ožje državne uprave in so pri njenem delovanju nujno potrebni. Problem pa nastane, če se vsebina dejavnosti, ki jo posamezne institucije opravljajo, prekriva ali pa je organiziranost zastavljena preveč na široko. Takšnih primerov ni malo, kajti posebej v zadnjih letih so se takšne institucije ustanavljale precej radodarno. V kontekstu reorganizacije državne in javne uprave pa, kot smo danes že večkrat slišali, Vlada predlaga zakon, ki bo dal predvsem pravno podlago za to, da se bodo lahko preoblikovale tri agencije in dva javna sklada v enoten javni sklad in v enotno javno agencijo. Prav gotovo bi za vsako izmed teh agencij ali skladov lahko našli razloge, ki utemeljujejo njihovo samostojnost. Seveda pa obstaja še več razlogov, ki govorijo v prid njihovemu združevanju. Gre za institucije, ki opravljajo enakovrstno ali podobno dejavnost in bodo z njihovo združitvijo doseženi, kot smo že tudi slišali, sinergijski učinki, predvsem za podjetja, za njihove uporabnike torej, hkrati pa bodo za državo na drugi strani manjši stroški. Z združitvijo obeh skladov bo vzpostavljena enotna točka za pridobivanje ugodnih finančnih virov, z združitvijo agencij pa bo zagotovljena večja preglednost delovanja in učinkovitost poslovanja. Zato ker menimo, da je pozitivnih učinkov za združevanje veliko, bomo v Poslanski skupini <PARTY> predlagani zakon podprli.
Spoštovani, jaz načeloma nasprotujem v času gospodarske in finančne krize uvajanju novih davkov, ki bremenijo razvoj. Saj graditi izven območij, kjer je z občinskimi prostorskimi načrti omogočeno graditi, torej kjer je sprememba namembnosti v urbanističnem smislu že dana, tako ni mogoče, in gre za davek na tista območja, ki so dodeljena oziroma opredeljena kot gradbena, vendar gre za prvo pozidavo na teh območjih. Po navadi, ko sprejemate in sprejemamo občinske prostorske načrte, zaokrožujemo naselja in v naselja padejo tudi kmetijske parcele, površine, ki so recimo med stavbami ali ne vem v nekem zaokroženem delu naselja, torej ki so tako ali tako neperspektivne za kmetijsko dejavnost. In seveda, vsled tega je iz urbanističnega, prostorskega vidika smiselno tam graditi in tem ljudem boste zdaj obesili nov davek. In vas sprašujem, spoštovani minister: Ali ste proučili vpliv tega davka na konkurenčnost slovenskega gospodarstva? Kako bo vplivala ta nova dajatev, ki ne bo majhna, ki ni zanemarljiva – 10 evrov po kvadratnem metru –, na konkurenčnost in na razvoj dopolnilnih dejavnosti na kmetijah? Jaz poznam nekaj kmetov pri nas v našem okolju, ki želijo v svoji neposredni bližini na kmetijski zemlji nadgrajevati svojo kmetijsko dejavnost s površinami, zazidljivimi itn. Ti bodo sedaj morali plačati davek za to. Jaz nimam nič proti temu, spoštovani minister, če bi oni posegli po, recimo, vrednih kmetijskih zemljiščih, takih, ki so v obdelavi – polja, njive itn. Praviloma gre za opuščene, zaraščene površine, ker niso perspektivne za kmetovanje, ker so sredi naselja ali pa so premajhne, ker so to flike itd. Torej ta ukrep ne samo, da bo negativno vplival na razvoj podeželja, negativno bo vplival na razvoj kmetij, negativno bo vplival na razvoj in na konkurenčnost gospodarstva, kajti tudi gospodarski subjekti se dostikrat širijo ali pa, recimo, razvijajo v tem smislu. In še enkrat, spoštovani minister, jaz nimam nič proti temu, da se seveda neka dajatev uvede za uničevanje
Hvala, predsednik, za besedo. Seveda je tu spet cel kup zadev sproženih, ki se začnejo najprej s počasnim tipanjem materije in zelo orokavičenim vstopanjem v zgodbo, končajo se pa potem pompozno, s težkimi obtožbami. Torej, kaj ima opozicija na razpolago? Opozicija ima na razpolago poslanska vprašanja. In če mene vprašate, je razpis tega ranga – če bi opozicija postavila vprašanje, eno, dve, tri, bi minister lahko to razložil na eni, dveh straneh, v desetih minutah, kot je za to potrebno, nič več. Ravno tako, kot je minister že razložil v dveh poslanskih vprašanjih in v enem ministrica za gospodarstvo, kako je v zvezi z odločitvijo in s posledicami odločitve za prerazporeditev počitnic na enoten termin. In o tem ne bom več govoril, zaradi tega, ker mislim, da je dva in dva štiri. Ne bom več spraševal nekoga ali pa mu razlagal, da je dva in dva štiri, kakor sem na začetku povedal. To sem že dvakrat pojasnil. Obstajajo magnetogrami, in ker smo pismena nacija, se verjetno, da to tam prebrati. Torej, vseeno ocenjujem, da zadeva enega razpisa ni vredna 12-urne razprave Državnega zbora. Je pa to seveda stvar ocene. Vendar gre tu za 31 poslancev, ki so ocenili, da to je stvar razprave v Državnem zboru, in zato smo danes tu in ne zaradi tega, ker bi minister naredil kakšno napako. Pred kratkim je bilo rečeno, da je interpelacija napisana na tak način zato, ker interpelatorji še niso vedeli, kakšna bodo dejstva, do danes. Interpelacija je stvar države, državnega organa, poslancev in oni z vso odgovornostjo pridejo z gradivom, ki ga predložijo tej državi. Se pravi poznavajoč vsa dejstva. Zakaj so poznali vsa dejstva? Zato, ker izbijajo verodostojnost in kredibilnost razpisa, ne odločitve, razpisa. Torej nobeno naknadno dejstvo ni bilo več potrebno. Za razpis trdite, da je bil diskriminatoren. Ni bil. In kdorkoli bo presojal, kdorkoli je presojal že ta razpis, je ugotovil, da ni bil diskriminatoren, in to sem tudi pojasnil gospodu Vizjaku. Ni bil diskriminatoren. Zdaj tisti, k