EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Dober dan, spoštovani gospe in gospodje! Poslanci Slovenske ljudske stranke smo že ob prvi obravnavi predlaganega zakona ravnali v skladu z našo že uveljavljeno prakso podpore z zakonskim predlogom ter ostalim rešitvam, ki na kakršenkoli način omogočajo izboljšanje stanja na razvojno zaostalih območjih, zato smo podprli Sklep o nadaljevanju obravnave Zakona o razvoju podpori Bele Krajine. V naši poslanski skupini smo že pred dobrim letom seznanili s podobnih zakonskim predlogom, ki ga je pripravil bivši poslanec gospod Andrej Fabjan in je bil poslan tako Državnemu svetu pri usklajevanju pa so sodelovali tudi nekateri poslanci iz 6. volilne enote. Žal tisti zakonski predlog ni dobil širše podpore v koaliciji, podobna usoda pa je doletela tudi zakon, ki ga obravnavamo. Postopek obravnave tega zakona se je kljub nekaterim predlaganim amandmajem, ki bi razširili predlagane ukrepe razvojne podpore na celotnem območju Pokolpja s katerim bi se onemogočilo določena podvajanja, ter omogočili začetek izvajanja ukrepov iz zakona že v letu 2012, končal na matičnem delovnem telesu. V poslanski skupini obžalujemo tako odločitev, saj smo mnenja, da bi se z uveljavitvijo tega zakona pospešil razvoj te prelepe, od države pozabljene regije, ki pa je trenutno v izredno slabi gospodarski in socialni situaciji. Bela Krajina je namreč že od nekdaj, zaradi svoje geografske lege, prometno in gospodarsko zapostavljeno območje, ki se zadnje čase zaradi stečajev, ki si sledijo tako rekoč po tekočem traku in odhoda nekaterih podjetij v tujino, spopada že z več kot 14 % stopnjo brezposelnosti. Poslanci Slovenske ljudske stranke menimo, da bi ravno predlagani zakon rešil marsikatero situacijo s katero se Vlada ni primerno soočila, saj bi z ustreznim programskim pristopom za razvoj, podporo Beli Krajini ter konkretnimi finančnimi sredstvi, temu območju omogočilo uspešno sanacijo posledic finančne in gospodarske krize, ter vzpostavili pogoje za razvojni preboj. Predlog zakona želi to doseči z nabo
Hvala lepa za besedo. Mogoče bi bilo dobro, če bi gospa Škrinjar poznala delovanje mariborskih študentskih domov. Res je, so v okviru Univerze v Mariboru, tudi uradna lastnica nepremičnin je Univerza v Mariboru, vendar študentski domovi poslujejo samostojno. Univerza ne zagotavlja nobenega denarja za študentske domove, ampak je denar za izgradnjo, obnovo študentskih domov v času mojih dveh mandatov zagotavljala izključno država oziroma smo denar zagotavljali s pomočjo integrale in s prijavami na raznorazne EU projekte in na ta način pridobivali denar za izgradnjo in za obnovo teh domov. Kot rečeno, od leta 2010 do 2018, ko sem jaz vodila študentske domove v Mariboru, smo naredili za cirka 20 milijonov evrov obnov in novih zgradb študentskih domov, mislim, da cirka 500 novih ležišč. Toliko v vednost in pojasnilo. Hvala.
Hvala lepa za besedo. Drage kolegice in kolegi! Ko pogledamo vse podatke, ki pričajo o tem, kako smo koristili evropska sredstva, da smo zamudili kar nekaj priložnosti v preteklem mandatu, jaz upam, da bomo to lahko nadoknadili. To bi bilo še posebej potrebno zaradi obdobja, v katerega prihajamo oziroma smo se znašli, torej velike gospodarske in finančne krize, in da skušamo kar se da najbolje izkoristiti državne službe, da čim prej stopijo v akcijo in izvedejo tisto, kar lahko. Moram reči, da sem navsezadnje malo začuden, da se zdaj nekateri strinjajo s podatki Računskega sodišča, drugi ne, kljub temu pa je to neka osnova podatkov, ki pričajo o realnem stanju v Republiki Sloveniji. In prav je, strinjam se z vsemi tistimi, ki govorite, da ni treba prelagati krivde na ene ali druge, ampak je treba skupaj iskati rešitve, da bomo lahko počrpali čim več evropskih sredstev v prihodnje. Kljub temu pa, če pogledamo podatke zaključnega računa državnega proračuna za leto 2007, je mogoče ugotoviti, da je bilo v državnem proračunu realiziranih 60% načrtovanih prihodkov, kar pomeni, da ni bilo realiziranih za 235 milijonov evrov načrtovanih prihodkov. In če to nekako potegnemo skupaj, vidimo, da so vplačila sredstev v evropski proračun za 8,7 milijona evrov presegla prejeta sredstva iz evropskega proračuna. Torej, drage kolegice in kolegi, mi vračamo denar v Evropsko unijo, namesto da bi ga izkoristili. Najnižja realizacija, le 25%, je izkazana pri prejetih sredstvih iz strukturnih skladov. Računsko sodišče je ugotovilo, da tako majhna realizacija na področju strukturnih skladov ni le posledica dinamike črpanja, o kateri smo govorili danes, ampak tudi in predvsem zaradi neustreznega načrtovanja, ki je temeljilo na neustreznih predpostavkah. Na neustrezno načrtovanje plačil Republike Slovenije iz evropskega proračuna je opozorila tudi Evropska komisija, saj je po njeni oceni napaka pri napovedih za leto 2007 v Sloveniji znašala 101%. To je ogromna številka in je številka, nad ka
Hvala lepa. Tudi sam bi rad ministra soočil z njegovim mehanizmom argumentacije. Tu se mi ne zdi toliko pomembno vprašanje, zakaj kolega Grims, ki je poslanec Državnega zbora, ni sam vložil tega zakona v proceduro. To bi zagotovo sam lahko storil, ampak če bi on to storil, potem ne bi bila mogoča prevara, ki ste jo s pomočjo ministrstva izvedli, ker bi se kolega Grims zelo težko soočil v navzkrižnem ognju ljudi, ki se s tem celo življenje ukvarjajo in ki se jim vi "posmihate" in ne bi mogli ljudem lagati, druge ustrezne besede ni, da za tem stoji nek velik strokovni premislek ne pa načrt politične stranke. Ampak pojdimo k mehanizmu, ki ga je uporabil, sedaj ne vem,ali lahko rečem minister ali moram reči profesor, da bo bolj natančno, gospod Simoniti. On je rekel: Beseda zoper besedo in kdo se bo tu odločil. Jaz bom prebral njegovo izjavo iz 13.4., torej besedo: "Tako kot drugi zakoni se je tudi ta pripravljen v okviru pristojnega ministrstva in v skladu s premisleki njegovih strokovnjakov." V tem stavku ne najdem, bom rekel, mesta za kolega Grimsa, če ravno se je kasneje, to je bilo 13.4. na državnozborskih telesih pa je enako ponovil in je našel mesto tudi za dodatne konzultacije z drugimi. Ampak to je beseda. Včeraj smo slišali drugo besedo, besedo gospoda Grimsa. Povedal je: "Zakon o RTV Slovenija, vi veste, da sem bil pravzaprav jaz tisti glavni avtor, ki ga je napisal, je bil potrjen na referendumu. Jaz, sem bil avtor tega zakona v celoti. Tisto, kar se sedaj nekje celo napleta, da je ga napisal Klemen Jakič in podobno so čiste oslarije. Celotno besedilo v osnovi od prve do zadnje besede je bilo napisano z moje strani." Minister tega vi na nekaj kraten poziv niste demantirali. Danes ste pred tem vprašanjem pač upravičeno zbežali iz dvorane, kot meni gospod Cukjati. Torej, upravičeno razmišljamo o tem, ker se ukvarjamo z vami in ne s svojim kolegom in ker ga niste demantirali, da ste prej lagali. Res pa je, da to ni bilo napisano v interpelaciji, res pa je tudi,
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Danes se pač, obračam z veliko ambicijo na vse moje kolegice in kolege, poslance in poslanke, in sicer z veliko željo, velikim pozivom, ker smo že vsi pozivali, da dejansko zmoremo toliko energije in pokažemo toliko dobre volje, da vendar en predlog zakona o vojnih grobiščih, ki ga je vlada dala pod temo, da je to tehnični zakon, na en način tudi sprejmemo oziroma v tem drugem branju dokončamo in s tem bomo dejansko pokazali, da smo zmožni in da smo zreli prebroditi vse te dileme, ki so. Ker dejansko je in verjetno se vsi dobro zavedamo, da težko, da bomo poslanci napisali novo zgodovino ali imeli možnost prebrati še kakšno neprebrano čtivo tukaj, kjer prostor ni za to. Mi smo pač tukaj, da obravnavamo ta zakon o vojnih grobiščih, da predlagamo amandmaje, da na te amandmaje damo konstruktivne predloge in pripombe, ker zavedajte se, da vse te besede poslušajo tudi vsi tisti, ki so nas izvolili, pa koliko bodo moje besede dejansko izzvenele demagoško, verjemite mi, da neradi poslušajo, kako dolgo razpravljamo o grobiščih in tudi jaz imam mogoče slabo vest, da smo toliko pozornosti in toliko ur in minut namenili tej temi o in da temi sedanjost in prihodnosti in o tistem, kar dejansko vsakega posameznika v Sloveniji danes najbolj pesti, pa mogoče mnogo manj. Zato še enkrat pozivam, apeliram vse vas, da vendar pokažete toliko dobre volje in razpravljate o pričujočih amandmajih, pa imate potem možnost, da jih zavrnete oziroma da jih na nek način odobravate. Danes ne bomo zgodovine napisali na novo. Hvala lepa.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Temeljna dolžnost državnega zbora je, da zagotovi, da je referendumsko vprašanje, ki ga postavijo predlagatelji referenduma volivkam in volivcem, jasno in v skladu z ustavo. Nesmiselno in neodgovorno je ljudi pozivati na referendum, če obstoji, gospod Peče, dvom o ustavni skladnosti in o tem bi se verjetno danes z nami strinjala tudi opozicija. In v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo se potrudili, da o tem vprašanju državni zbor odloči brez odlašanja, brez zavlačevanja. In to je edini razlog, da odločamo danes. To ni kršitev poslovnika, le manira odgovornih v tej državi. Dame in gospodje, kot kaže, je problem izbrisanih neposredno povezan z referendumskimi zahtevami. Ali je ta zadnja, ni mogoče vedeti, je pa tretja o isti temi. Imamo zakonodajo, ki onemogoča državnemu zboru, da opravlja svojo zakonodajno vlogo. Res je, da je referendum demokratična oblika odločanja, vendar pa se sprevrže v farso, če se ga izkorišča le zato, da se onemogoča sprejetje nekega zakona. Še bolj je to nesprejemljivo, če taka zloraba služi onemogočanju izvršitve odločbe ustavnega sodišča. Koalicija Slovenija se je odločila, da bo na vse možne načine preprečevala sprejetje zakonodaje, ki udejanja ustavne odločbe o izbrisanih, ker se preprosto ne strinja s tem, kar je ustavno sodišče odločilo. Sami sicer pravijo, da ne nasprotujejo ustavni odločbi, ampak le načinu, na katerega vlada skuša to odločbo uresničiti. Vendar pa pri tem nikoli in sploh ne povedo, kako bi jo uresničili oni. Predlog, ki so ga oblikovali v obliki več referendumskih vprašanj na isti zakon v mesecu februarju, je ustavno sodišče že razglasilo za protiustaven, drugega pa niso ponudili, ga tudi ne morejo, razen če prekoračijo ustavne norme. Zato pač ni res, da nasprotujejo le načinu izvršitve ustavne odločbe, nasprotujejo izvršitvi nasploh. Tudi ustavni zakon, o katerem so veliko govorili, jim je zato služil le kot forma, s katero bi zaobšli usta
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani! Najprej se strinjam s kolegom Bogovičem glede postopkovnega opomina, ki ga je dal Vladi. Uvodoma pa nekaj besed na pojmovni ravni. Iz nekaterih razprav v delovnih telesih Državnega bora pa tudi iz sicer redkih komentarjev zainteresirane in strokovne javnosti je bilo razbrati, da je rebalans nepotreben. Da gre bolj za prestižno potezo vlade oziroma, da je predlog posledica nekakšne muhavosti vlade. V resnici samo predlaganje rebalansa ni odvisno od volje vlade. Zakon o javnih financah je tisti, ki ob izpolnitvi določenih pogojev Vladi nalaga, da Državnemu zboru predlaga rebalans proračuna. Vlada ne tehta, ali sme ali bi bilo dobro ali ne, vlada mora izvajati določbe zakona, torej 40. člena Zakona o javnih financah. Teoretično ima vlada še nekatere možnosti, na primer začasno zadržati izvrševanje posameznih izdatkov, a ukrep je v bistvu le odlaganje časa, tako kot prerazporejanje proračunih sredstev, pogostokrat dvomljiva uporaba proračunskih rezervacij pa namenskih prejemkov in tako naprej. Rebalans je akt države med letom. S tem poudarkom želim opozoriti predvsem na omejen učinek, ki ga ima. Zato so ambicije pri sprejemanju rebalansa praviloma previsoke, rebalans ne more popraviti stvarnosti, lahko in mora pa se ji prilagoditi. Navsezadnje se je s podobnimi težavami, da spomnim, maja preteklega leta srečala tudi prejšnja vlada, naj vas še enkrat spomnim na nočne seje v znatno bolj razgretem ozračju. Vlada je prvikrat trčila v zahtevo po rebalansu proračuna v aprilu, ko se je seznanila z informacijo o oceni stanja proračuna Republike Slovenije za leto 2013. Nekaj dni kasneje je bil z informacijo seznanjen Državni zbor. Iz vsebine dokumenta, ki obravnava tako prihodkovno kot odhodkovno stran proračuna, je razviden nastanek novih obveznosti, predvsem pa spremenjena gospodarska gibanja, ki zmanjšujejo prejemke proračuna. Za rebalans torej obstajata dva razloga. Prvič, močno, ne pa za tiste, ki so to spremljali, nepričakovano, so se
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani predsednik Vlade, tako kot branite javno šolstvo, je v vaših besedah oziroma tudi v vaši koalicijski pogodbi tudi branjenje javnega zdravstva. Na vsakem koraku to ponavljate, vendar pa moram reči, so pa v bistvu v realnosti zadeve malo drugačne. Vsi tisti, ki so povezani z javnim zdravstvom oziroma delajo v zdravstvu, to so predvsem zdravniki, medicinske sestre, torej vsi, ki imajo neposredni stik z javnim zdravstvom, tudi bivši ministri, če želite, pravijo, da je naše javno zdravstvo pred kolapsom oziroma da v nekaterem delu je že v bistvu kolapsiralo. Glede na to, da ste predsednik vlade in da imate v vladi ministrico, ki tudi nenehno poudarja, kako njene spremembe pomenijo izboljšanje javnega zdravstva, je na mestu vprašanje, kaj je bilo sedaj v teh treh letih vašega mandata narejeno, da bi se javno zdravstvo, tako kot ste dejali, izboljšalo, da boste zagotovili boljšo oskrbo državljanom Republike Slovenije, da se zavedate, da prihaja do določenih anomalij in da vaša vlada ima vizijo slovenskega zdravstva v prihodnje. To ste dejali oktobra 2016 ob prvi interpelaciji ministrice Milojke Kolar Celarc. Dejali ste tudi, da ste v stiku z ljudmi, ki delajo v zdravstvu, da ste obiskali veliko zdravstvenih domov in bolnišnic, da veste, v kakšnem stanju je slovensko zdravstvo. Strinjamo se vsi v bistvu, da imamo sposobne zdravstvene delavce, ki želijo le delati in da imajo dovolj afer in pa nenehnega nezadovoljstva pri delu. Pravite sami, da imamo afere, imamo korupcijo in dolge čakalne vrste, zato potrebujete podporo javnosti, da se izboljša slovensko zdravstvo oziroma da izvedete tako imenovane reforme v zdravstvu. Spoštovani predsednik Vlade, mene zanima: Ali se res zavedate, da imamo korupcijo v zdravstvu, da imamo dolge čakalne dobe – imeli ste podporo javnosti, vendar po treh letih, ko slovensko zdravstvo lahko rečemo diha na škrge, mislim, da podpore več ni oziroma je zdaj definitivno več? Zanima me: Kaj je bilo v teh treh letih
Najlepša hvala. V Pozitivni Sloveniji bomo seveda glasovali za, ker nam ni vseeno, kaj se dogaja z našim državnim premoženjem in kako se z njim razpolaga. Predvsem pa to, ali se res z njim razpolaga, upravlja, ali pa kakorkoli hočete, zakonito. Minister mi je v ponedeljek prebral določbo iz zakona in jo bom sama še enkrat citirala: "Agencija," vsi vemo, da gre za Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb, "uveljavlja glasovalne pravice na skupščinah družb, za kar je pooblaščena, po tem ali drugem zakonu izvede skupščine enoosebnih družb in imenuje člane nadzornih organov družb po predhodni pridobitvi soglasja Vlade", ne po navodilu, dekretu in tako naprej. Za vsaj dva primera pri imenovanju nadzornih svetov sta bila v javnosti izpostavljena primera, da so na Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb ministri ali predvsem en minister preprosto poslal mail z navodili, koga je treba v nadzorni svet imenovati. Mislim, da nam je vsem, ki tu sedimo, jasno, da je to v nasprotju s tem zakonom. In jaz prosim vse tiste, ki vam ni vseeno, kako se z našim premoženjem upravlja, da se tukaj pogovorimo o tem, kaj je treba spremeniti in kako je treba se tem našim premoženjem upravljati. O tem, da pa upravljanje mora biti v skladu z zakonom, pa jaz ne vem, če je sploh treba izgubljati besede. Res prosim vse tiste, ki vam ni vseeno, kaj se z našim premoženjem dogaja, da nas podprete.
Hvala lepa, predsedujoči. Danes smo v uvodnem govoru ministra za pravosodje slišali kar nekaj očitkov; od tega, da bo to danes nek napad na njega in da bo moral poslušati neke nizkotne zadeve in kaj ti jaz vem, kaj še vse. Minister, preden človek postane minister, se mora eno stvar navaditi. Saj poznate tisti rek: če kuhar ne prenese vročine, pač ne more delati v kuhinji. Stol, ki je vroč in na katerega ste se vi usedli, očigledno imate zelo veliko airconditionov in še hladilnico zraven, da lahko sploh sedite na tistem stolu. Istočasno ste v samem začetku omenili, da ste pričakovali, da boste imeli vsaj 100 dni miru, ko ste nastopili kot minister. Zdaj ne vem, koliko kaj poznate nenapisana pravila igre. Tega sicer ni zapisanega v nobenem zakonu niti v nobenem poslovniku, ampak to velja za vlado, ne za ministra. Ta vlada je pa nastopila svoj čas pred epidemijo pred, bom rekel, leta nazaj, ko se vam še niti sanjalo ni, da boste kdaj minister. Tako da pričakovati od Državnega zbora, da boste vi imeli sto dni miru, je naravnost smešno. In gre za eno tako, bom rekel, zelo veliko nepoznavanje političnega življenja v Republiki Sloveniji ali pa, kako stvar funkcionira – vsaj pri nas v Državnem zboru. Pa tega vam pravzaprav niti očitam. Daleč od tega. Sploh ni kaj očitati. Pač, če si pač neuk v teh zadevah, se, kot se reče, priučiš. Ampak, ne moreš se pa priučiti stvari, ki bi jih pa iz naslova ministrstva oziroma ministra za pravosodje pa morali vedeti – ne? Zdaj pa bom povedal najprej eno zadevo, ki je zelo stara, enkrat sem jo sicer že omenil v Državnem zboru, ampak ker je slučajno šlo za ministra za pravosodje – govorim o gospodu Kozincu, dolgoletnemu predsedniku Odvetniške zbornice, za katerega dobro veste, o kom govorim, in je bil tudi eden med prvimi ministri v Drnovškovi vladi –, ki je odstopil. A veste, zakaj je odstopil? Odstopil je zato, ker je na Ministrstvu za pravosodje, ki je bilo zadolženo za sestavljanje oziroma je imelo komisijo za dodeljevanje stanovanj us
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod poslanec! Pogovori med ministrstvom in novoustanovljeno fakulteto tudi o tej problematiki so že v teku. Žal pa vam moram povedati, da je, kot kaže, treba opraviti še nekaj dela tudi na senatu fakultete same. To pomeni, da je treba tam tudi sprejeti nov univerzitetni program in šele potem bodo mogoči postopki za razpis tovrstnih programov. Tako je bistveno večja verjetnost, da bo vpis v ta univerzitetni program mogoč v študijskem letu 2004/2005 kot pa v tem študijskem letu. Študijski programi namreč predpisujejo tudi pogoje za vpis in pogoje za napredovanje. To pomeni, tudi pogoje za nadaljevanje študija po eventualno že pridobljeni visoki strokovni izobrazbi na fakultetni ravni. Ko bo vse to določeno, bo mogoče ob določenih diferencialnih izpitih ta študij tudi nadaljevati. Za sedaj pa se zdi, da bo to prej v letu 2004/2005 kot pa v študijskem letu, ki je pred nami.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani minister, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! V Listi Marjana Šarca smo izredno kritični do predloga zakona, ki je pred nami in marsičemu v tem zakonu tudi nasprotujemo. Bom podrobneje razložil, zakaj. Težko me boste prepričali, da ne gre za politično policijo, je pred dobrim letom rekel notranji minister in odstopil. Danes je še vedno notranji minister. Zakaj? Ker ni izpolnil misije, ker takrat še ni šlo za politično policijo, kot si jo je zamislila stranka <PARTY>, stranka, ki vodi resor samovoljno ob nemem opazovanju ostalih koalicijskih podpornikov. Je pa res, po poldrugem letu vlade Janeza Janše se Hojsove besede kažejo kot preroške. Zdaj bo šlo za politično policijo. Z doslednim nastavljanjem strankarskih in stranki <PARTY> zvestih kadrov na vsa ključna mesta v sistemu policije smo prešli v fazo, ko je policija praktično že politično obvladana, da se spreminja v podaljšano roko politike. Zdaj je treba to še uzakoniti. Predlagatelj sprememb zakona sicer priznava, da je bila doslej urejena normativna podlaga za sodobno policijsko organizacijo, njeno vodenje in usmerjanje. Tako piše v gradivu. Da je bila jasno razmejena pristojnost med Ministrstvom za notranje zadeve in policijo. To so zapisali v obrazložitvi. In to trdimo tudi v Listi Marjana Šarca, ki je vodila resor v vladi Marjana Šarca. Če je treba zakon spreminjati, ga je vsekakor treba v duhu povečanja zaščite avtonomnosti dela policije, preprečevanja političnega vmešavanja v delo in konkretne postopke policije ter vzpostavitve kariernega sistema policije. Cilj predloga tega zakona, je zapisano v gradivu, je zagotoviti boljšo organiziranost in delovanje policije, pravi predlagatelj. V Listi Marjana Šarca menimo, da gre pri tem za veliko zavajanje. Cilj je v celoti podrediti si policijo in njene uslužbence in tako popolnoma nadzorovati vsako potezo policije. To je korak do prave politične policije. Vodstveni kader v policiji bo odslej zaradi zakonske prisile v
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovane poslanke, poslanci! Lep pozdrav seveda tudi ministru za javno upravo in državnemu sekretarju! Danes imamo kar tako zanimivo temo, o kateri bi se lahko govorilo ure in ure ali pa dneve in dneve. Jaz sem zelo vesel, da je končno pred nami gradivo, ki samo še nadgrajuje tisto, kar smo že za občine naredili, in sicer dvignili povprečnine za pokrivanje tistih nujnih zakonskih obveznosti, ki jih občine imajo. Moram reči, da me zelo veseli, da imamo kar lep nabor predlogov za razbremenitev občin pred seboj. Iz same razprave in tudi iz predhodnih usklajevanj pa je bilo že razvidno, da nas čaka tudi kar nekaj amandmajev, nekaj sprememb, nekaj zanimivih stvari, ki bodo še naknadno prišle na vrsto oziroma bodo upoštevane. Občanke in občani, kar smo tudi mi poslanci sami, se moramo zavedati, da je občina tista naša samoupravna skupnost, tisti naš dom, kjer živimo, in prav je, da imamo v občinah urejene stvari, od infrastrukture, izobraževanja do vseh ostalih stvari, kar pa seveda občine stežka zagotavljajo s temi svojimi proračuni. Veliko je bilo že tudi govora na to temo, da bi morali te stvari že zdavnaj popraviti in se žal niso. Ta vlada je k sreči bolj naklonjena občinam, financiranju občin, torej občankam in občanom, že s tem, da smo bili ali pa da sta bila ta vlada in potem tudi parlament naklonjena temu, da so šle povprečnine kar za lep procent gor glede na to, da do zdaj ni bilo tako. Seveda si občine obetajo s tem zakonom kar nekaj stvari, ki jim bodo prav prišle in bo tudi več denarja potem namenjenega za investicije v občinah. Vemo tudi, da se občine prijavljajo na različne razpise, in če nimajo v proračunu zagotovljenih sredstev, se seveda tudi na takšne razpise potem ne morejo niti prijavljati oziroma ne pričakujejo finančne pomoči. Tukaj ni samo to, da bomo finančno okrepili občinske proračune, bistveno je tudi to, da bomo odpravili različne administrativne ovire, kar je tudi prioriteta te vlade. To je tu