EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Gospod predsednik, gospe in gospodje, dobro jutro in dober dan! Pred vami je najprej na videz akademska točka, deklaracija o usmeritvah za delovanje naše države v institucijah Evropske unije. Pravim na videz akademska, ker zadeva načrte za naše obnašanje in vedenje v naslednjem letu in pol. Mi komaj uganemo, kaj se utegne zgoditi prihodnji teden in je načrtovanje naših aktivnosti, ne samo naših, ko govorimo za Slovenijo, ampak držav članic za prihodnje leto in pol precej spekulativno. Moje osebno mnenje je, da smo priča zelo hitrim in nepredvidljivim spremembam in da se bo treba v tem času zelo hitro in zelo velikopotezno tem spremembam prilagajati in jih sooblikovati. Zaenkrat smo v klubu tistih držav, ki imajo neko jasno predstavo o tem, kaj in kako bi bilo treba storiti, da bi se Evropska unija, zlasti pa evroobmočje kot finančni steber te polmilijardne skupnosti izvleklo iz težav. Drugo točko, kasneje, ki je sestavni del te, pa bi prosil, da jemljite s skrajno resnostjo, spoštovani poslanke in poslanci. Gre za odločitev, ali bo Slovenija podprla poroštvo za mehanizem, za začasni mehanizem. Prosim, takoj uvodoma povem. Gospod podpredsednik, ali lahko prosim za malo pozornosti, da ne bo nesporazumov kasneje? Izjemoma, saj ne bom dolg. Poglejte, da ne bo nesporazumov. Ko Vlada, ki opravlja tekoče posle, predlaga temu visokemu zboru, da sprejme odločitev o mehanizmu, ne predlaga kakršnekoli začasne ali trajne rešitve glede pomoči Grčiji. To je prva stvar, ki jo želim povedati, da ne bi bilo nesporazumov. Ko odločamo o mehanizmu, ne odločamo o Grčiji. To je prva stvar. Druga stvar. Ko odločamo o mehanizmu, odločamo tudi o nas. Slovenija ni v verigi držav, ki bi jo lahko zadelo padanje domin, če bi prišlo do krize v eni ali več držav z evrom, vendar nihče ne more nikoli reči, da je katerakoli država izvzeta iz te nevarnosti, ker se je celo evropsko območje, zlasti območje evra, znašlo v dolžniški krizi. Zato je sprejetje odločitev, ki so povezane z mehanizmom, koristn
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini v sprejetje v državnemu zboru, s ciljem, da se odpravijo določene nesorazmernosti, ki so odraz v letu 2004 sprejetega zakona in povečati mednarodno prepoznavnost Slovenije, tudi z vidika relativno atraktivne davčne zakonodaje, ob čemer ne sme priti do bistvenega zmanjšanja prihodkov iz tega naslova. Predlog zakona temelji na načelu splošne davčne obveznosti, ki se realizira preko sintetične obdavčitve enega dela dohodkov s progresivnimi davčnimi stopnjami in cedularne obdavčitve dohodkov preko proporcionalnih davčnih stopenj. Glede na predlagane cilje so v predlogu zakona naslednje glavne spremembe: obdavčitev dohodkov fizičnih oseb bo razdeljena na obdavčitev dohodkov iz zaposlitve dejavnosti, osnovne kmetijske in osnovne gozdarske dejavnosti, dohodka iz oddajanja premoženja v najem in dohodkov iz prenosa premoženjskih pravic ter drugih dohodkov po 98. členu veljavnega zakona o dohodnini, ki bodo obdavčeni na letni osnovi s progresivnimi davčnimi stopnjami in ob upoštevanju davčnih olajšav in po drugi strani na dohodke iz obresti iz dividend ter dobičkov iz kapitala, ki bodo obdavčeni po proporcionalni stopnji. Stopnje dohodnine od dohodkov, ki bodo obdavčeni po letni osnovi, ostanejo takšne, kot so v veljavnem zakonu o dohodnini. Proporcionalna stopnja obdavčitve za obresti in dividende bo določena v višini 20%. Odpravljena bo posebna ureditev obdavčitve dohodkov vzajemnih skladov, dohodki iz odsvojitve investicijskih kuponov bodo obdavčeni kot dobički iz kapitala, drugi dohodki pa bodo, glede na naravo, obravnavani kot obresti ali dividende. Stopnjo obdavčitve kapitalskih dobičkov, nastalih pri odsvojitvi nepremičnin vrednostnih papirjev in deležev kapitala, vključno z investicijskimi kuponi, bo določena v višini 20% in se bo zmanjševala glede na rok imetništva kapitala vsakih 5 let, in sicer tako,
Lep dober dan vsem skupaj! Problematika neenakega povračila stroškov prehrane delavcem v komunalnih podjetjih se vleče že kar nekaj časa in prav je, da se to vsaj začasno sistemsko uredi, čeprav ne vem, kje ste bili do sedaj vsi. Ni pravično, da delavci, ki opravljajo primerno delo v okviru izvajanja javne gospodarske službe, prejemajo različne zneske pri povračilu stroškov prehrane samo zaradi različne statusne oblike oziroma lastništva. Delavci v komunalnih podjetjih, ki so v zasebni lasti, namreč prejemajo precej višji znesek povračila stroškov prehrane med delom, kot ga prejemajo delavci, ki so zaposleni v komunalnih podjetjih, ki so v javni lasti. Prvi prejemajo povračilo stroškov prehrane v skladu s kolektivno pogodbo komunalnih dejavnosti, drugi pa v skladu z veljavnimi določbami zakona. Se pravi, da za isto delo prejme komunalni delavec 2 evra manj za malico samo zato, ker je zaposlen v javnem podjetju. Gre za povsem neupravičeno diskriminacijo oziroma neenakopravno obravnavo zaposlenih v družbah, ki jih zavezuje ta zakon, v primerjavi z ostalimi delavci, ki so zaposleni v isti dejavnosti. Komunalni delavci opravljajo delo na terenu v težkih in neugodnih pogojih. Da lahko opravljajo svoje delo, morajo biti prehranjeni in fizično pripravljeni. To si lahko zagotovijo le z ustrezno in redno prehrano. Razlika v izplačilu stroškov prehrane je približno 2 evra, kar pa ni malo. Torej prvi gre lahko na topel obrok, drugi pa samo na sendvič oziroma vsak drugi dan na topel obrok. Če preračunamo, na letni ravni to za komunalnega delavca v javnem podjetju pomeni 400 evrov nižje nadomestilo za prehrano, kot ga prejme komunalni delavec v zasebnem podjetju. Prav je, da se socialnim partnerjem dopusti svoboda pri usklajevanju višine prejemkov zaposlenih. Tako bi rešili neenako obravnavanje zaposlenih, ki jih omejuje veljavni zakon. Anomalije se seveda pojavljajo tudi na drugih področjih in ne samo na področju komunalne dejavnosti. Sprememba zakona bi tako vsaj začasno siste
Hvala za besedo predsednik. Vsem lep pozdrav! V Poslanski skupini stranke <PARTY> smo prepričani, da je interventni zakon slab zakon, da ni dober zakon, ker zajema tiste kategorije ljudi, ki so najbolj ogrožene v tej državi, gre za upokojence, ki imajo povprečno pokojnino 570 evrov. Treba je vedeti, da pokojnina ni socialna pravica. Za pokojnino plačujemo prispevke, gre za pokojninsko zavarovanje. Nekdo prispeva, plačuje za to, da bo imel na stara leta lahko socialno varnost. Zato se nam v Poslanski skupini <PARTY> ne zdi prav, da smo v interventnem zakonu zajeli tudi upokojence. Mi smo prepričani, da te krize ne moremo rešiti na hrbtih tistih, ki so v tej državi najbolj revni in najbolj ogroženi. Kljub temu smo v stranki <PARTY> danes imeli sejo Izvršnega odbora in se odločili, da podpremo ta zakon, in to predvsem iz državnotvornih razlogov, tako kot v sredo, ko je tudi poslanska skupina iz državnotvornih razlogov podprla novega predsednika Državnega zbora, ker če ne bi imeli predsednika Državnega zbora, danes ne bi tukaj sedeli in ne bi razpravljali o tem interventnem zakonu. Ta interventni zakon nujno potrebujemo, ker bodoča, nova vlada potrebuje čas, potrebuje šest mesecev, zato, da pripravi tiste ukrepe, ki bodo pa res pravi za izhod iz krize, za stabilizacijo proračuna, za stabilizacijo javnih financ. In ni res in demagoško je, ko se govori, da s tem zakonom ne bo prišlo do znižanja pravic. To ni res. Poglejte, pojdite v trgovino, poglejte kaj delajo nekatere uspešne ali neuspešne občine, komunalne storitve se dražijo, parkiranje se draži. Ni res, da se ne znižuje življenjska raven. Se znižuje, zato, ker se zadeve dražijo. Upokojenci bodo pa dobili manj kot bi morali dobiti. 120 milijonov evrov so finančne posledice tega interventnega zakona, ki bi veljal celo leto. Mi smo podprli ta zakon v Poslanski skupini <PARTY>, zlasti zato, ker je končna politika našla konsenz okoli tega zakona, in mislim, da je to dobro, ker nova vlada potrebuje dobro popotnico. Finanč
Hvala za besedo gospod predsednik, spoštovani kandidat mag. Mitja Gaspari, spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov podpiramo in bomo podprli predlog predsednika republike, da izvolimo za guvernerja Banke Slovenije našega dosedanjega kolego mag. Mitjo Gasparija. Verjamem, da je bila težka izbira predsednika, kar je tudi sam priznal oziroma tudi povedal, izmed dvema kvalitetnima kandidatoma tako po strokovnih kot po človeških referencah. Dr. Arhar se je res izkazal, vemo vsi, kot uspešen guverner centralne banke. Dejstva o tem so vsem dobro znana. Mag. Mitja Gaspari ima kljub temu, da v zadnjem času slišimo predvsem poudarek na tem, da izhaja iz politike, nesporne strokovne reference. Naj omenim samo nekatere. Delal je v Banki Slovenije, vodil analitični sektor, ki je prav gotovo eno od jeder strokovnosti vsake centralne banke. Bil je namestnik guvernerja Narodne banke Jugoslavije, in to v času, ki ni bil ravno naklonjen, niti delu centralne banke, pa tudi vsem nam ne, ki smo imeli priložnost z njim sodelovati. Moram reči, da je po moji skromni oceni delal strokovno in v prid Republike Slovenije. Bil je cenjen že takrat tudi v mednarodnih finančnih krogih, kar ni nepomembno za takrat, pa tudi za danes ne. Mag. Mitja Gaspari je kot finančni minister, kljub številnim težavam in omejitvam, uspešno vodil ministrstvo za finance, čeprav z njim dostikrat nismo bili zadovoljni poslanke in poslanci v prejšnji sklicih, tudi mi iz združene liste smo bili dostikrat kritični do njega, predvsem ob obravnavi letnega proračuna, z njim dostikrat niso bili zadovoljni kolegice in kolegi ministri v vladi, pa včasih tudi nekateri gospodarstveniki ne. Vendar glede na vlogo in naloge, ki jih imata guverner in minister za finance, so morda odlika tudi kritike, ki so lete nanj, kajti če bi vsem ugodil in kar se zdi sedaj pri nekaterih kot bojazen, prav to dokazuje, da ta bojazen ni upravičena. Dejstvo je, da je s svojim delom v veliki meri prispe
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, koalicija in njihovi podporniki! Zdaj je postala praksa, žal zaradi dveh kolegov, ki sta bolna, da vi prestavljate točke na plenarki. Seveda na Mandatno-volilni komisiji, ki je nesorazmerno sestavljena glede na poslanke in poslance, glede na politične stranke, vam gre vse skozi. To je jasno. Ko pridemo do tega državnega zbora, se pa ustavi. In zdaj vam moram povedati, to je, ne bom rekel, da je to nedemokratično, to je en navaden šalabajzeraj. Vi ste res slabi ratali. Jaz sem včasih v vas videl, da ste res dobri. Zdaj pa vidim, da ste slabi. Ne gre vam več. Dani, ne gre ti, no. Danes si izgubil ene glasove, druge glasove. Tretje bi izgubil, pa si se raje predal Zdaj ne vem, kaj se tu ta moment dogaja. Dajmo se skupaj zmeniti in raje se ne gremo več tega državnega zbora in gremo na volitve. Ker takole ne bomo mogli priti nikamor več. Tako da, gospodje, ni več to resno, ni več odgovorno. In se mi zdi, da popuščate. Hvala lepa.
Jaz bi na vse te skepse in kritike, ki so bile izrečene, in pasti, ki so v tem postopku, da se pride do pokrajin, samo vprašal: kakšno stališče imajo? Večina razprav je govorila, da ni sploh potrebno spremeniti ustave. Pa vendar je <PARTY> vložila oziroma pripravila predlog sprememb ustave. Na koncu koncev je treba povedati, da tudi prejšnji predlog, ki smo ga obravnavali s prvopodpisanim Maksom Lavrincem, sta podpisala dva bivša kolega vaše stranke. Ne vem, kaj ste se zlustrirali med tem časom ali kaj se je zgodilo, da ste spremenili to mnenje, vendar iz vseh teh korakov nesporno lahko zaključim, da tudi vi ocenjujete, da neke spremembe so potrebne. In vse drugo je sprenevedanje. In če že imate pripravljen predlog, ponavljam še enkrat. Mi moramo danes en predlog podpreti, da lahko pridemo bliže, četudi vašemu predlogu. Tudi če vašemu predlogu, ki je sicer po moje zelo rigorozen, zahteva zelo visoko stopnjo soglasja, vendar v končni fazi je možno - oziroma bi rekel, da je celo nekaj boljše, kot imamo sedaj. Sedaj imamo namreč tako situacijo, da če v ustavi nič ne bi imeli zapisano, po mojem globokem prepričanju bi bilo pokrajinam dosti bližje, kot smo sedaj. Čeprav na prvi pogled izgleda, kot da je zakonodajalec hotel nekaj narediti za pokrajine, ker je rekel: lahko se ustanovi. Vendar ta beseda "lahko" je največja ovira za sistemsko ureditev, ker mi ne bomo prišli do regionalizacije celotne Slovenije. In sedaj predstavljajte si stanje. Jaz sicer se tudi strinjam, da bi lahko kakšen državni sklad ali pa kakšno institucijo premaknili iz Ljubljane. Vendar je nekoliko ironično, da bi mi premikali državne sklade iz Ljubljane, istočasno bi imeli pa neko bolnišnico, ki je v enem kraju, v Murski Soboti, regionalna, in skrbi regija zanjo, ker jo tam imamo, v Kopru pa bi bila še vedno državna, ker nimamo regije, ker ne bi mogli izvršiti tega. Torej, po sedanji ureditvi ni možna sistemska regionalizacija, v celotni Sloveniji. Jaz si ne delam utvar, da bo z regionalizacijo Slo
Spoštovani! Vsebina sprememb Zakona o kolektivnem dodatnem zavarovanju za javne uslužbence je v enem delu samo tehnične narave. Namreč, določbe zakona, ki se neposredno sklicujejo na ZPIZ-1, se spremenijo tako, da se sedaj sklicuje na splošno ureditev Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, v delu, ko se zakon sklicuje na posebne davčne olajšave, pa se sklicuje na zakon, ki ureja dohodnino. Vsebinska sprememba zakona je uvedba možnosti, da se v skladu z veljavno pokojninsko zakonodajo tudi za javne uslužbence omogoči preoblikovanje njihovega zaprtega vzajemnega sklada v podsklad krovnega pokojninskega sklada, kar pomeni možnost izvajanja naložbene politike življenjskih zavarovanj. Kaj to pomeni za javne uslužbence, ki so obvezno vključeni v dodatno pokojninsko zavarovanje? S tem predlogom, ki je prišel s strani odbora zaprtega vzajemnega pokojninskega sklada za javne uslužbence se daje javnim uslužbencem enaka možnost, kot jo imajo vsi ostali zavarovanci izven javnega sektorja po splošni zakonodaji. Dodana vrednost glede na sedanjo ureditev je, da bodo tudi javni uslužbenci lahko izbirali varčevalne sheme v skladu s svojimi željami in cilji varčevanja oziroma razpolaganja s svojo naložbo in tako plemenitili naložbena sredstva. Na voljo jim bo cela paleta varčevalnih shem in naložbenih politik, od teh, ki so najmanj tvegane in zagotavljajo vedno zajamčeno donosnost, do tistih, kjer je možnost ob večjih tveganjih mogoče iztržiti več ob višjih donosih. Naložbene politike življenjskega cikla bodo prilagojene tudi glede na starost zavarovanca, kar pomeni, da se sama struktura naložbe prilagaja starosti zavarovanca in glede na časovno oddaljenost do upokojitve, pri čemer je tem dejavnikom prilagojena tudi stopnja tveganosti oziroma konzervativnosti naložbe. V Poslanski skupini Desus se s predlogom sprememb zakona strinjamo, zato ga bomo podprli.
Hvala, spoštovani podpredsednik, za besedo. Spoštovana državna sekretarja, kolegice in kolegi, vsem skupaj lep pozdrav! Dejstvo je, da je planinstvo med Slovenci priljubljena prostočasna dejavnost in urejene planinske poti privabljajo zaradi tega še kakšnega obiskovalca več. Za vzdrževanje planinskih poti skrbijo za to posebej usposobljeni markacisti Planinske zveze Slovenije, ki zaenkrat svoje delo opravljajo prostovoljno. Zato smo tudi v Poslanski skupini <PARTY> veseli, da se danes s predlogom zakona zagotavlja sistemski vir financiranja vzdrževanja planinskih poti in delo markacistov. Že samo informacije, da je mreža planinskih poti razporejena po vsej Sloveniji, da znaša več kot 10 tisoč kilometrov, da planinska društva skrbijo za več kot 2 tisoč planinskih poti in 62 planinskih veznih poti obhodnic oziroma da je vsak markacist poskrbel do sedaj za približno 12 kilometrov planinskih poti, so dovolj zgovorne. V Sloveniji imamo trenutno registriranih 820 markacistov in markacistk. Na leto skupaj opravijo okoli 40 tisoč ur prostovoljnega dela. Dejstvo pa je tudi, ne samo zaradi koronavirusa, ampak zaradi naših lepih gora, da obisk planinskih in gorskih poti v Sloveniji narašča, tako s strani nas, Slovenk in Slovencev, kot tudi mnogih tujcev, ki jih znamo privabiti v naše lepe hribe in gore. S tem pa na drugi strani nastaja dodatna obremenitev planinskih poti in potreba po temeljitejšem vzdrževanju in označevanju ter s tem povezanimi sredstvi. Zaradi povečanega števila ljudi v gorah, večjih količin snega, nalivov, neurij se uničujejo planinske poti, ki jih je treba še bolj skrbno vzdrževati, od čiščenja, obrezovanja grmovja, nameščanja proti zaščit, risanja markacij, nameščanja smernih tabel in še kaj bi se našlo. Največ truda, znanja in tudi alpinističnih veščin pa zahteva delovanje zelo zahtevnih planinskih gorskih poti. S sprejetjem Zakona o planinskih poteh leta 2007 so planinske poti v pravni ureditvi dobile poseben status, z današnjimi spremembami zakona pa s
Hvala za besedo. Spoštovani gospod minister! Vlada je kljub težki gospodarski situaciji ob prevzemu mandata že na prvi seji začela s kadrovskim pometanjem na področjih, ki z reševanjem gospodarskih in javnofinančnih težav nimajo neposredne zveze. Naj vas spomnim, že na prvi seji, sklicani na dan imenovanja, je Vlada ključno prioriteto videla v imenovanju politično lojalnih ljudi na vodilna mesta Urada za verske skupnosti, Slovenske obveščevalno-varnostne agencije ter Urada Vlade za komuniciranje. S tem je že prvi dan mandata prekršila zavezo iz koalicijske pogodbe o kadrovanju, izključno po sposobnostih in osebnem poštenju ter razbitju sistema cehovskega kadrovanja. Nasprotno. Že prvi teden mandata so pokazali, da je cehovsko kadrovanje temeljna vrednota te koalicije, politična lojalnost pa izključni kriterij primernosti. Nameščanje politično lojalnih kadrov je temeljni motiv dela Vlade in vse bolj se kaže, da je temu podrejeno tudi obsežno reorganiziranje na vseh ravneh. Najnovejša zgodba vladnega tako imenovanega buldožerskega kadrovanja je poziv k odstopu dr. Darija Krajčiča, direktorja Zavoda Republike Slovenije za varstvo narave. Če na kratko obnovim dogajanje. Na zavodu so pred poletjem pripravili mnenje, v katerem je bil izražen dvom o pravilnosti odločitve, da bi trasa obvoznice prečkala krajinski park Ljubljansko barje in območje Nature 2000. Kot opozorilo nepremišljenemu umeščanju cestnih projektov v prostor so v dokumentu navedli primer s Portugalske, kjer je Evropska komisija zaradi nespoštovanja vseh postopkov pri gradnji avtoceste čez območje Nature 2000 kaznovala državo tako z izvedbo zavezujočih ukrepov kot tudi z udarcem po žepu. Sploh pa, kot je poudaril dr. Krajčič, država z vožnjo po Naturi 2000 ne more pričakovati kohezijskega denarja. Pristojna ministrstva naj bi se zato zdaj lotila še priprave različne trase, ki ne bi šla čez Ljubljansko barje, s čimer naj bi zadostili kriterijem Evropske komisije. To pa je umeščanje obvoznice v prostor spet p
Hvala lepa. Hvala za vprašanje. Res je danes bilo pred zasedanjem Državnega zbora zanimivo predavanje prof. Jerale, ki seveda prihaja s področja naravoslovja. Govoril je o sintezni biologiji in o uspehih, ki jih skupaj s skupinami študentov dosega v mednarodnem okolju že vrsto let zaporedoma. Vprašanje, ki ga zastavljate tudi vi, je bilo deloma tudi tam naslovljeno. V enem delu s strani komentarja komisarja Potočnika, da namreč premiki na tem področju nikakor ne morejo biti povezani, če naj bodo zadostni in sploh realni, z aktivnostjo enega samega ministrskega resorja. Politika omejevanja ali prerazdeljevanja vpisnih mest na posameznih smereh je lahko, če sploh, majhen delček na koncu neke poti, ki vpliva na to, kako se mladi ljudje odločajo za realizacijo svojih potencialov, ambicij, torej za svoj študij. Še posebej, ker ste omenili, da se pričakuje, da bi se naravoslovju in tehniki posvečali najbolj sposobni ljudje, jih velja ne podcenjevati. Ker so sposobni, ker so pametni, se odločajo na podlagi lastne presoje, ob upoštevanju svojih ambicij, hvala bogu, takšnih kljub vsemu ni malo, na podlagi položaja, ugleda, pripoznavnosti v družbi kot celoti teh poklicev, izobrazb in znanja na sploh. Ministrstvo se tega zaveda na, mislim da, resnejši način, kot se je to počelo v preteklosti. Mimogrede, usmerjeno izobraževanje je potekalo v 80. letih in v Sloveniji še ni bilo strank v tistem času. Ampak gre za nek celovit razmislek o tem, kaj in kako na tem področju storiti. Verjamem, da lahko soočenje s sedanjo gospodarsko krizo tudi paradoksalno, morda na videz prispeva k temu. Zdi se, da bi poslej znale priti do večje veljave vrednote, ki se jih da povezovati z znanjem, pridobivanjem znanja, razširjenjem znanja, uporabo znanja, in manj vrednote, ki so povezane z različnimi špekulativnimi dejavnostmi. Seveda mora temu slediti tudi nek odnos družbe kot celote na različnih ravneh in z množico na videz majhnih dejanj. To, kar je danes sodil Državni zbor, ko je na podlagi sklepa
Spoštovani prisotni. V Slovenski nacionalni stranki oziroma poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke smo že ob sprejemanju dnevnega reda povedali, da je to en izmed tistih redkih zakonov, ki si zaslužijo ta status sprejemanja, kot si ga zasluži ta zakon, in predvsem zaradi dejstva, ki so ga pred menoj omenili vsi govorniki. V osnovi bi rad povedal, da predlog zakona, kakršen se nahaja danes in v tem trenutku pred nami, je za Slovensko nacionalno stranko sprejemljiv. Po našem mnenju je sprejemljiv tudi za vse tiste, ki so to škodo - oziroma kar recimo to vrsto katastrofe - tudi doživeli; kajti zakon je pisan njim in v osnovi bi ta državni zbor moral gledati, da ta zadovoljuje potrebe tisti, katerih zakon tangira. Vprašanjepa je, v kolikor se bodo pojavili posamezni amandmaji s strani vlade na podlagi poslovnika državnega zbora in kakor bodo ta predlog zakona, ki ga v proceduro predlaga gospod Sok, spremenili v tisti obliki, da so do povračila upravičeni tisti, ki bodo upoštevali tako imenovani kriterij Evropske unije, to je 30 procentov škode. V takem primeru, torej če se bo taka dikcija vpletla v omenjeni zakon, je vprašanje, če bo doživel podporo z naše strani, ker se nam zdi to krivično. V obstoječi obliki pa seveda zakon gospoda Soka, in s postopkom in z vsebino, v Slovenski nacionalni stranki je naletel na odobravanje.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani predstavniki Vlade, poslanke, poslanci, lep pozdrav! Cilj predlaganih sprememb skupine poslancev naj bi bilo preprečevanje sprememb v razmerjih med pokojninami in plačami, ki jih je povzročila sprememba davčne zakonodaje, kar naj bi dosegli z usklajevanjem z rastjo neto plač. Predlagajo torej usklajevanje s plačami, zmanjšanji za davke in prispevke, ki se obračunavajo in odplačujejo od plače po povprečni stopnji, kar pa po našem mnenju ne ustreza namenu, ki ga želijo doseči. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se strinjamo, da mora biti slovenski pokojninski sistem oblikovan na podlagi načela pravičnosti, tako da upošteva različne pogoje upokojevanja pred in po reformi leta 1999. V zadnjih 15-ih letih se pri nas ni spreminjalo razmerje med bruto in neto plačami. Sprememba načina valorizacije pokojnin v letu 2005 pa ima velik vpliv na višino pokojnin. Rast pokojnin je v letih 2006 in 2007, merjena s spremembami ravni najnižje pokojninske osnove, v celoti sledila rasti povprečnih bruto plač. Vlada meni v svojem mnenju, da je sedanji sistem bruto za upokojence celo bolj ugoden, saj imamo progresivni davčni sistem, ki bo v prihodnje vpliv na prerazporeditev posameznikov med dohodninskimi razredi, kjer je predpisana rast samo na podlagi inflacije, zato menimo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke, da predlagane spremembe skupine poslancev novega sistema usklajevanja oziroma starega načina upoštevanja plač ni mogoče realizirati. Poleg tega je treba upoštevati, da vezava rasti pokojnin na rast neto plač namesto na rast bruto v prihodnje ne bi imela pozitivnega učinka na višino pokojnin, če ne bi pred tem spremenili davčne zakonodaje. Spoštovani! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je predlog sprememb, ki je pred nami, premalo premišljen in gre več ali manj za politični marketing pred volitvami in ne za realno možnost izboljšanja usklajevanja pokojnin. Zato in zaradi zgoraj navedenih utemeljitev se