EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Še enkrat lep pozdrav! S spremembo Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju sta predlagateljici tega zakona želeli zagotoviti večjo stopnjo sodelovanja mladih v dialogu, in sicer na podlagi zagotovitve članstva oziroma predstavnika mladinske organizacije v skupščini Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Dijaki in študentje namreč prispevajo preko študentskega dela določena sredstva tudi v zdravstveno blagajno, zato je tudi njihov predlog, da sodelujejo v skupščini Zavoda za zdravstveno zavarovanje, po našem mnenju tudi upravičen. Kot organizacija, ki naj bi zastopala predstavnike mladih v skupščini Zavoda za zdravstveno zavarovanje, je v predlog zakona navedena Študentska organizacija Slovenije. Skupščino Zavoda za zdravstveno zavarovanje trenutno sestavlja 25 predstavnikov zavarovancev in 20 predstavnikov delodajalcev. Ministrstvo v svoji obrazložitvi meni, da ni ustrezno posegati v obstoječe razmerje, ker bi vključitev mladih pomenila odklon od sistema zastopanja. Obenem ministrstvo še meni, da delež prispevkov mladih v zdravstveno blagajno, relativno gledano, ni tak, da bi lahko na tem temeljila odločitev o vključitvi predstavnika mladih v omenjen organ upravljanja. Dejstvo pa je, da delež sredstev, ki jih plačajo dijaki in študentje v zdravstveno blagajno, ni zanemarljiv, saj so v letu 2015 in 2016 posredno preko delodajalcev dijaki in pa študentje prispevali cirka 32 milijonov. Glede na to, da so dijaki in študentje pred dvema letoma pristali na dodatno obremenitev dijaškega in študentskega dela, bi bilo po njihovem mnenju tudi skrajni čas, da se ta njihov prispevek tudi prizna in upošteva. Vlada nadalje v obrazložitvi še navaja, da je v sklepni fazi priprava novega Zakona o zdravstvenem varstvu in zavarovanju, ki na drugačen način opredeljuje upravljavsko strukturo Zavoda za zdravstveno zavarovanje. In po novem ne bo več 45-članska skupščina zavoda, temveč 13-članski svet zavoda. Žal pa tudi v tem svetu ne bo prostora za študente in dij
Hvala lepa, spoštovani predsednik, za besedo. Kolegice in kolegi! Danes smo slišali zelo veliko kritik na račun koalicijskega sporazuma, da propagira povečanje administrativnih ovir, centralizacijo; jaz nisem nič takega nikjer notri zasledil, celo nasprotno. Dobro veste, da bo ta vlada in koalicija naredila vse za administrativno razbremenitev gospodarstva in družbe kot take. Slišali smo tudi, da edino podjetniki so najbolj propulzivni del te družbe. Veste, jaz sem podjetništvo predaval na univerzi. V vsaki družbeni skupini imamo najbolj propulzivne, malo manj propulzivne pa tudi nepropulzivne. Ali odlične, srednje pa nekaj slabše tudi, in sicer med podjetniki, med športniki, med učitelji, a veste, da celo med politiki. In ne more biti glorificirana samo ena družbena skupina, ker to preprosto ni skupnost. Mi lahko funkcioniramo v tej državi samo kot skupnost, ne pa da favoriziramo neko družbeno skupino, katerokoli. Tudi če bi rekli, da bomo favorizirali samo profesorje in znanstvenike ali pa da bomo favorizirali samo športnike, to ni v redu. Preprosto morajo imeti vse družbene skupine približno enake možnosti za svoj obstoj in razvoj. Slišali smo tudi, da je beg možganov iz Slovenije, kar je res v enem delu; in da so krive prenizke plače in previsoka obdavčitev, ravno to kaže koalicijski sporazum, kaže na celovito davčno reformo. Pa saj to ni nič posebnega, tega si ni ta koalicija izmislila. To je priporočilo konec koncev OECD. Najbrž veste, kajne? Morate vedeti, leta 2009 sem jaz v Parizu, ko smo vstopali v OECD, zagovarjal to državo sicer na enem drugem področju. OECD je organizacija, ki daje na ravni najrazvitejših držav sveta neke poročila, priporočila, primerjave, in kaže se velikokrat po njih zgledovati; ne pa tudi vedno. Tudi kakšna njihova priporočila so bila nenavadna za kakšne države, ker je treba ta priporočila prenesti v malo bolj lokalna okolja. Slišali smo tudi danes, da je gospodarstvo najbolje delalo sedaj, ko vlade ni bilo. Hkrati je pa taisti razpr
Gospod podpredsednik, je že precej časa, kar sem dvignil roko. Dobro. Mirno sem poslušal tole razpravo ves čas, tudi ko sem šel ven, sem poslušal v pisarni naprej. Najprej bi rekel to, da me malo čudi dokaj nizek nivo te razprave že pri sami terminologiji. Če smo dobili na mizo termin, da razpravljamo o istospolno usmerjenih ljudeh oziroma partnerjih, ne o gejih, ne o pedrih - oproščam se za te besede, ki sem jih zdaj izrekel, vendar niso moje -, potem bi bilo prav, da v tem državnem zboru uporabljamo vsaj tako terminologijo, kot je pravilna. Opozoril bi vas rad na naslednje. Zelo sem zadovoljen, da je vlada in ministrstvo pripravilo ta zakon. Zakon bom podprl, čeprav sem ob teh amandmajih imel nekoliko pomislekov. Predvsem pa pomislekov, ne o tistem prvem, ko smo ugotovili, kakšna naj bo registracija in tako dalje, mislim, da je to vse še vzporedno in morda tudi nekje v prvi fazi obrobno, ampak o tem členu, o katerem zdajle razpravljamo. Rad bi vas opozoril kot zdravnik in kot poslanec, da kljub vsemu razpravljamo o ljudeh, in tega se zavedajte. O ljudeh in ne o nekih stavkih, ki so tu napisani, ki jih nočemo razumeti. Razpravljamo o ljudeh, s katerimi sem se srečeval več kot 40 let pri svojem poklicu noč in dan, v težkih situacijah, ob težkih boleznih in ob neštetih smrtih. Prevečkrat se je tudi zgodilo, da tisti, ki je bil potreben nege v primeru hude bolezni ali ki je umiral, ni imel ob sebi nikogar, pa čeprav so bile te njihove družine bleščeče v vseh pogledih, kakršnihkoli hočete. Vendar je bil sam in osamljen. In iz vsega tega, kar vam sedaj pripovedujem - in to me je nekoliko prizadelo, se ne oglašam vsak dan - sem rekel, da bi vas rad spomnil, da razpravljamo o ljudeh. In če je kolega Žnidaršič rekel, da kot zdravnik ne more iti mimo tega amandmaja, kjer priznava partnerju - če smo priznali zakon, če smo priznali registracijo, potem pustimo tem ljudem, da si pomagajo eni drugim tako, kot si pomagajo pošteni ljudje med seboj. To je vse, kar sem hotel povedat
Najprej pozdrav ministru oziroma ministroma in vsem, ki še vztrajate. Nekateri so zgodaj obupali. Od konjev bi šli zdaj k dijakom, in sicer danes se je pisala nemščina. Šla je dobro, mislim, dijaki so krasno pisali, so mi javili. Verjetno vas to kot ministra zanima. Mene pa zanima nekaj drugega. Šola je ustanova, ki ima neko svojo evolucijo. Rodi se, živi, umre tudi, se združuje, se razdružuje ampak praviloma se to dogaja spontano, ne po direktivah. In zdaj nekateri dijaki, ki so pisali maturo in čakajo na svoje rezultate, in je to njihova edina skrb, so v privilegiranem položaju pred drugimi, ki pa čakajo na to, kaj se bo zgodilo z njihovo šolo. Ali bo šola, v katero so se vpisali, še obstajala ali ne, kaj se bo z njo zgodilo. Mene osebno skrbi za te dijake in za šole. V pisni maturi je na prvi strani napisano, naj zaupajo vase in v svoje sposobnosti in bodo po nekem ustaljenem programu prišli do srečnega konca. Zato vas sprašujem, sicer moram povedati, da sem vaš delovni osnutek prebral, ki, kot ste sami rekli, dopušča še nekatere spremembe. Ampak zanima me: Zakaj in katere šole kanite zapirati oziroma združevati, spreminjati pravni status in kakšne pozitivne učinke pričakujete od tega dejanja? Hvala za odgovor. S temi argumenti se ne morem strinjati v principu, ker ste navedli primere mariborskih šol, da se priključujejo manjše šole večjim, kar absolutno ne drži. Tukaj je primer Srednje elektro-računalniške šole, ki ustreza vsem kriterijem, ki ste jih prej navedli glede števila dijakov, se pravi, gre za šolo, ki je samostojna in sposobna samostojno funkcionirati, ki oblikuje dijake, ki so sposobni že kot dijaki se z inovativnimi projekti vključevati v gospodarstvo in ta šola se priključuje Tehniškemu šolskemu centru Maribor, ki je manjši center, se pravi gre za manjšo šolo. To pomeni, da je primer, ki je v praksi diametralno nasproten temu, kar trdite. Govori se o tem, da je smiselno šole združiti, alineja pred tem pa piše, da se šole ne združujejo. Se pravi, ta,
Hvala lepa predsedujoči za besedo. Spoštovani minister! Ja, glede na predhodnika, moram le opozoriti na te težke milijarde s katerimi se hvalite oziroma se hvalite iz glave povedano seveda, jaz berem in tudi danes bom prebral kar sem si pripravil. Moramo le opozoriti, da PKP 1, ste izpustili številne skupine, ki so še danes brez sredstev. PKP 2, likvidnostna poroštva, danes Finance, če jih odprete, pa preberete, niti ena banka ni dala še nobenega poroštva. Nemčija je začela dajati poroštva že zdavnaj marca. Vprašajte gospodarstvo, vračam vam. Ne vem od kod imate te informacije. Vprašajte gospodarstvo kako se počuti danes? PKP 3, kultura, v celoti izpuščena. PKP 4, kar danes obravnavamo, pa se bom osredotočil danes na to področje. Ja, podatki ki jih je mogoče o posameznikih pridobiti s pomočjo informacijske tehnologije so tako rekoč neomejeni. To je dejstvo. Vsekakor pa mora biti uporaba tehnologije podrejene pravni državi in ne obratno. Spoštovani minister! Še enkrat vas naslavljam. Spremljam domačo stroko, kaj meni o tej predlagani aplikaciji, ki naj bi stala 600 tisoč evrov in na tem bo temeljila moja razprava danes. Trdim, da je ob osnovni predpostavki množičnosti uporabe tehnologije v obliki mobilne aplikacije možno doseči naštete namene na način, ki ne razkriva nobenih osebnih podatkov in ne omogoča komerkoli, da bi zlorabil aplikacije, diskriminatorno ravnal z okuženimi posamezniki, jim sledil ali kako drugače posegal v njihovo zasebnost. To je možno narediti tako, da aplikacija deluje decentralizirano, pomembno, samo decentralizirano. Pri spremljanju gibanja izključno tistih posameznikov, ki jim okužba SARS-CoV-2 ni bila dokazana in zbere podatke o lokacijah, ki jih je v strokovno utemeljenem obdobju pred dokazano okužbo obiskala okužena oseba popolnoma anonimno na centralnem strežniku. Osebe, ki jim je bila okužba dokazana in so dobile odločbo o karanteni ali so se dolžne po katerikoli drugi pravni podlagi same izolirati, pa aplikacije ne bi mogli uporabljat
Hvala lepa, predsedujoči. Želel bi samo dodatno pojasniti stališče. Kot sem že povedal, je bil namen ustanovitve slabe banke ta, da bi banke rešili pred propadom s prenosom njihovih slabih terjatev na slabo banko. S temi posli bi se potem banka ukvarjala in iz njih poskušala iztržiti največ in s tem povrniti sredstva, ki jih je za reševanje teh bank vložila in porabila država. In samo zato je bilo delovanje slabe banke podaljšano, da bi te posle lahko primerno oplemenitila, da bi iz prevzetih poslov lahko za državo iztržila največ. Komisija, ki jo bomo pa ustanovili, bo preiskala, ali je bilo to doseženo. Prav tako se strinjam s tem, da so ukrepi vlade Alenke Bratušek bili tisti, ki so Slovenijo potegnili iz krize. Družba za upravljanje terjatev bank pa mora zdaj narediti svojo nalogo, vsaj povrniti sredstva, ki smo jih državljani takrat vložili, da bi rešili banke in s tem naše gospodarstvo in ohranili našo suverenost. Pričakuje se, da bo do konca delovanja slabe banke, mislim, da je to 31. 12. 2022, vložek države vrnjen oziroma da bo banka lahko na podlagi naše gospodarske rasti, dosežene z ukrepi vlade Alenke Bratušek, vrnila več, kot smo vložili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vračam debato k tistemu členu, ki ga na pamet sicer ne vem več, ampak na začetku smo govorili o nepravilnem prenosu definicije, kaj so neplačani oglasi. Zato apeliram na to, da se pri tretjem branju da točna definicija oziroma točno umesti, kaj so to neodplačane objave v zvezi in tako naprej, zraznoraznimi predstavitvami, od umetniških del do javnih služb in tako naprej, ki jih uvaja ta zakon, še posebej zaradi tega, ker je zdaj umeščen v 98. člen, ki postavi definicijo neodplačnih oglasov, hkrati pa jo podre s petim odstavkom. V tem smislu govorim o redakciji v tretjem branju. Hvala. Točno to sem hotela, obrazložitev glasu, in poudarjam, da je to obrazložitev mojega glasu. Skratka, amandma ni tako nedolžen. Gre za poseg v omejitev oglaševanja, ki pravi, da RTV Slovenija lahko v "prime time" obsega v osnovnem zakonu 12 minut. Predlagani amandma krči oglaševanje na 9 minut, hkrati pa uvaja še možnost, da RTV Slovenija ima prodajo, razen med 18. in 23. uro, ta čas naj bi se poimenoval kot čas "prime time". Sama ne bom glasovala za ta amandma, ker so se diskusije v slovenskem prostoru o financiranju in načinu omejevanja oglaševalskega prostora na RTV Slovenija na koncu izvedle vedno na to. Karkoli se bonitet v žargonu komercialnih televizij ali pa nasploh odvzame televiziji, vse to bo nekje potrebno na nek način "prinesti noter". Proračun teh posledic eventualnega omejevanja, pa če tudi televizija v "prime time" ne dosega 12 minut, lahko pa jih tudi v določenih časovnih obdobjih, pomeni krčenje njenih dosedanjih možnosti poslovanja. Hkrati pa menim, da televizijska prodaja mogoče ni po mojem okusu primerna za javno televizijo. Javna televizija ima z zakonom zagotovljene svoje dolžnosti, ki pa ne peljejo v zadovoljevanje tako imenovanih komercialnih, poslovnih programov, kar pa je televizijska prodaja. To gre seveda za stališče, ki je lahko osamljeno. To je lahko stališče, ki pomeni eventualno tudi podiranje kakršnihkoli interesov, ampak vendarle, če se tele
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! Institut poslovne skrivnosti urejajo različni zakoni. Zakon o gospodarskih družbah in Zakon o preprečevanju omejevanja konkurence – pri prvem je opredelitev poslovne skrivnosti nekoliko ohlapnejša kot pri drugem in že zaradi različne definicije tega instituta, ki ga oba omenjena zakona podajata, prihaja do anomalij. Prav tako je poslovna skrivnost opredeljena v Obligacijskem zakoniku in v Zakonu o delovnih razmerjih ter ne nazadnje tudi v Kazenskem zakoniku. Danes obravnavamo nov zakon o poslovni skrivnosti, ki ga v Poslanski skupini <PARTY> vsekakor pozdravljamo. Ocenjujemo, da bo celostna ureditev področja pripomogla v prvi vrsti k bolj predvidljivemu poslovnemu okolju, kar je tudi del koalicijske zaveze. Zakon bo tako jasno, enotno opredelil pojem poslovne skrivnosti, prav tako pa bo jasno razločil med zakonito in protipravno pridobitvijo, uporabo ali razkritjem poslovne skrivnosti. Po drugi strani nov zakon poleg materialnega predpisa predstavlja tudi procesni predpis, ki hkrati določa postopke in ukrepe v primeru kršitev. Vse našteto je poleg potrebne uskladitve slovenskega pravnega reda z evropsko direktivo dovolj tehten razlog, da danes končno obravnavamo predlog zakona, ki bo institut poslovne skrivnosti uredil enotno, celostno in na enem mestu. Ena izmed novosti, ki jih zakon prinaša, je možnost oškodovanca, da od kršitelja zahteva odškodnino v višini fiktivne licenčnine, s katero bo bistveno olajšana pot do dokazovanja obsega nastale škode. Izjemnega pomena so tudi na novo določeni pogoji za izdajo začasne odredbe, na podlagi katere bo kršilcu takoj oziroma izjemno hitro onemogočena protipravna uporaba ali razkritje poslovne skrivnosti. V poslovnem svetu vemo, da je reakcijski čas izjemnega pomena, saj se lahko povzroči velika poslovna oziroma gospodarska škoda že z enim samim podatkom ali izdajo ključne informacije. V ta namen so v zakonu natančno opredeljeni tudi tožbeni zahtevki, ki bodo podlaga za hitro in u
Spoštovana podpredsednica, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Energetski zakon, kot ga poznamo, je začel veljati leta 2014. S sprejetjem takratnega zakona je Republika Slovenija celovito prenesla tretji energetski sveženj, to so vsebine direktiv, uredb in določb EU, ki so se nanašale predvsem na določitev nadzornega organa in kazenskih sankcij. Pri omenjenem Energetskem zakonu po mnenju predlagatelja niso bile ugotovljene težave, a so se do sedaj pojavile nekatere manjše pomanjkljivosti, ki pa jih je treba odpraviti. S predlagano novelo Energetskega zakona, EZ-1 se po mnenju predlagatelja odpravljajo nekatere nedoslednosti, zakon pa se usklajuje tudi z EU zakonodajo in razvojem na področju obnovljivih virov energije. Rešitve gredo v smeri odpravljanja neskladnosti z direktivami EU predvsem na področju energetske učinkovitosti stavb in zagotavljanja zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom. Novela zakona v sklopu rešitev prinaša tudi uskladitev s Smernicami o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020; uvaja se dokument dolgoročnega načrtovanja, imenovan energetsko-podnebni načrt; odpravlja in prepoveduje se nepošten način prodaje električne energije in zemeljskega plina preko akviziterjev. Novela prinaša zakonske podlage za obdelavo osebnih podatkov v sistemu naprednega merjenja, temeljna pravila za energetsko samooskrbo ter strožje kazni za neizpolnjevanje zakonskih obveznosti uporabe biogoriv v prometu. V Poslanski skupini <PARTY> ocenjujemo, da novela zakona prinaša rešitve, ki gredo v smeri večje zaščite končnega odjemalca energije, spodbujanje samooskrbe in tako imenovane energetske ozelenitve. Vsekakor bomo v naši poslanski skupini pozorni na to, da se bo ranljivim odjemalcem zagotovil ustrezen dostop do nujne oskrbe z energijo, ki jim pripada. Poslanska skupina <PARTY> bo zakon podprla.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Novela zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanja invalidov je potrebna zaradi uskladitve z zakonodajo Evropske unije, poleg tega pa se dopolnjuje tudi nekatere druge določbe, za katere se je tekom njihove uporabe in z evalviranjem pokazalo, da so potrebne manjše spremembe in dopolnitve. To bo pripomoglo k veji učinkovitosti zakona, njihove lažji uporabi in prav tako k poenostavljenemu postopku za uporabnike. Ključne spremembe v predlaganem zakonu so opredelitev kontrole nad porabo odstopljenih prispevkov za uvedbo obvezne revizije, porabo odstopnih prispevkov, razširitev razlogov za odvzem statusa invalidskega podjetja oziroma zaposlitvenega centra, natančnejše ureditve v postopku pri uveljavljanju finančnih spodbud delodajalcev. Te postopke že sedaj ureja Uredba o določitvi kvote za zaposlovanje invalidov, vendar se bo to sedaj uredilo z zakonsko materijo in obveznim strokovnim izobraževanjem za strokovne delavce, ki izvajajo storitve zaposlitvene rehabilitacije, člane rehabilitacijskih komisij in strokovne delavce v invalidskih podjetjih in zaposlitvenih centrih ter s tem dvignilo strokovni nivo njihovega dela. Predlog novele prinaša tudi spremembe pri drugih finančnih spodbudah, to je pri financiranju prilagoditve delovnega mesta in sredstev za delo ter pri podpornem zaposlovanju najtežjih invalidov. Dviguje tudi višino denarnih prejemkov za čas trajanja zaposlitvene rehabilitacije z dosedanjih 30 % na 40 % minimalne plače z namenom spodbujanja vključevanja brezposelnih invalidov v te storitve. V letu 2009 je bila sprejeta nova mreža izvajalcev zaposlitvene rehabilitacije za obdobje od 2010 do 2013, ki predvideva letno tisoč 700 oseb, ki bodo vključene v storitve zaposlitvene rehabilitacije in ki jih bo v storitve napotil Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje. Po podatkih Zavoda Republike Slovenije za zaposlovanje je bilo v obdobju od marca do oktobra 2010 do denarnih prejemkov iz naslova zaposlitvene rehabilit
Hvala lepa, predsedujoči. Cenjeni zbor, predvsem pa danes spoštovane državljanke in državljani! V okviru 16. točke 2. redne seje Državnega zbora bomo razpravljali in odločali o predlogu Poslanske skupine <PARTY> za razrešitev predsednika Državnega zbora dr. Milana Brgleza. Poslanska skupina <PARTY> svoj predlog utemeljuje na, citiram, "oblastvenem ravnanju predsednika Državnega zbora povsod tam, kjer le-ta nastopa v vlogi predsednika Državnega zbora." Pri tem se predlagateljica kot na glavni dokaz za predpostavljene težke obtožbe tako za sam institut predsednika Državnega zbora kot za dr. Brgleza osebno opira na izbrani in iz konteksta izvzeti niz izjav iz intervjuja dr. Brgleza v tedniku Mladina. Razprava, ki se bo v nadaljnjih nekaj urah odvijala v osrednjem mestu slovenske demokracije, bo pravzaprav razprava o sedanjem obrazu slovenske politične kulture. To bo razprava, iz katere bo možno razbrati, kako posamezne politične stranke, ki zastopamo svoje volivke in volivce, razumemo politiko in politično, kaj nas vodi pri našem delovanju za javno dobro in končno tudi kakšen odnos imamo do vloge in načina dela parlamenta. Razsežnost prihajajoče razprave bo govorila sama za sebe in bo zgovoren pokazatelj podobe politične kulture, kakršno s svojim razmišljanjem, delovanjem in razpravljanjem vnašajo v parlament politične stranke. Tudi z načinom današnjega razpravljanja bo vsaka poslanska skupina zase, nosila svojo lastno moralno odgovornost do svojih volivk in volivcev. Prav tako bomo vse poslanske skupine skupaj hkrati nosile tudi skupno moralno odgovornost do vseh naših volivk in volivcev, pa tudi do odnosa, ki ga dajemo institutu predsednika Državnega zbora. Temeljno podobo, na podlagi katere se izgradi prevladujoči vzorec politične kulture v neki državi, s svojim delovanjem v prvi vrsti dajejo prav posamezne politične institucije. Pomembno to podobo nadalje sooblikujejo mediji, ki po svoji presoji prenašajo izbrane podobe dela teh političnih institucij, naslovniki in
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovane ministrice in ministri; spoštovana koalicija! Prejle sem šel po hodniku in sem slišal eno ministrico, ki se je pogovarjala po telefonu, ni bila najbolj spretna, slišal sem jo. Komunicirala je približno na isti način kot Drenikova in Sekolec, ko so ju ujeli v prisluhe. Rekla je: »Tako razpravljajo, take neumnosti govorijo, da se komaj zadržujem, da sem komaj tiho. Ampak naši so pa v redu, naši so fenomenalni, res dobro govorijo.« Ne bom povedal, za katero ministrico gre, lahko pa sama odgovori, ali je mogoče odgovorila s predsednikom Vlade ali mogoče z belim magom. Na njej je, da bo na to odgovorila, če želi. Pa vendar le verjamem, da to ministrico, ki sem jo naključno ujel pri tem telefonskem pogovoru, moti, da opozicija gre z interpelacijo. Nekateri pravite, da je ta interpelacija slaba. Lahko se deloma strinjam. Ta interpelacija je posledica tega, kar vi izvajate. In če vi delate slabo, je logično, da je tudi interpelacija slaba, ker opisuje slaba dejanja. Ker interpelacija ni nič drugega kot samo to, kar ste vi zapisali in kar vam mi trdimo, da niste realizirali. Z veseljem sem poslušal kolega Hana, samo dve besedi sem si zapisal – kostum in Murgle. Ne vem, o katerem kostumu je govoril gospod Han. Ali o tistem kostumu, na katerem je pisalo Zveza komunistov Slovenije, potem na naslednjem kostumu Stranka demokratične prenove, pa potem še na enem kostumu <PARTY>, na četrtem kostumu <PARTY>?! Ne vem, o katerem kostumu. Kar se pa Murgel tiče, verjetno je mislil gospoda Kučana, pa tukaj zdaj en izziv ministrici za obrambo, da ne bo govoril, da vidimo stalno neke zarote. Gospa ministrica, ali vi upate, pa ne gospodu Hanu ali meni, ampak v kamero, pa če bi vas dali še na poligraf, zatrditi oziroma zanikati, da vas gospod Milan Kučan nikdar ni kontaktiral in zahteval, da gospoda Klemena Grošlja imenujete za direktorja Direktorata za obrambno politiko; in da vas gospod Milan Kučan nikoli ni kontaktiral, da Slovenska vojska nima ka