EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani! S kolegom Starmanom se strinjam, razbremenimo se vsaj pri razpravah o razbremenitvah. Tokratno noveliranje Zakona o davku na dodano vrednost, ki mimogrede v tem letu ni zadnje, uveljavlja nekatere nove spremenjene postopke in pravila, povezane z obračunavanjem in plačevanjem omenjenega davka. V slovenski pravni red se prenašata pravzaprav direktivi Sveta in priporočilo komisije Evropske unije. Posredni davki so med tremi najpomembnejšimi davčnimi viri proračuna. Pomembno mesto pa jim pripisujemo tudi v času krize. To niti ni slučajno. Harmonizirani posredni davki so namreč odigrali pomembno vlogo pri uveljavitvi koncepta proste trgovine na stari celini. So pa tudi težave. Davek na dodano vrednost je pogosto tarča izogibanja in utajevanja. Spomnimo se samo nekaj let nazaj, medije, bistveno manj pa sodne dvorane, so polnilni "missing traderji" in tako imenovani "davčni vrtiljaki". Težave z utajevanjem posrednih davkov pa je med prvimi v slovenski zgodovini imel Martin Krpan. Del slovenske tradicije pač. Z zakonom se tudi določa večji znesek letnega obdavčljivega prometa, pri katerem se bo mali davčni zavezanec vključil v DDV, praksa s 25 tisoč evrov se dviga na 50 tisoč evrov. V Pozitivni Sloveniji ocenjujemo, da je prag morda prenizek, toda za dvig vstopnega praga mora Slovenija pridobiti še soglasje Evropske unije. Svet je pri spremembi praga vezan pravzaprav na dve omejitvi. Prva se nanaša na administrativno poenostavitev postopka, drugi pogoj pa predstavlja, da ne pride do pomembnejša vpliva na višino davčnega izplena oziroma donosa. Ukrepi, ki jih predlaga novela, po našem mnenju brez dvoma pomenijo določeno zmanjševanje davčnoadministrativnih bremen, kar je dobro, zato bomo zakon podprli. Hvala.
Lep pozdrav, lep dober dan vsem predstavnikom Vlade, varuhinji človekovih pravic s sodelavcema in vsem poslankam in poslancem. Jaz sem prepričan, da živimo v državi, ki ima zelo visoko stopnjo človekovih pravic. In, ker ima zelo visoko stopnjo teh pravic, je po eni strani razumljivo, da se tudi kršenje teh pravic pojavlja v naši družbi. Če ne bi imeli, ali če bi imeli zelo malo človekovih pravic, potem bi bilo tudi kršitev teh pravic zelo, zelo malo. Menim, da pa ne bi bilo pošteno, da bi ob današnji obravnavi tega poročila šlo v Slovenijo sporočilo: "Pri nas je vse narobe, pri nas je enormno kršenje človekovih pravic, pri nas bi bilo potrebno vse spremeniti." Moram reči, da tu podpiram kolega Zamernika, da moramo tudi danes, ob tej temi, dejansko pogledati stvari v oči in to s pozitivnimi očmi, in tudi na ta način najti eno ustrezno rešitev, ustrezno pot, boljšo pot za naprej. Poročilo je zelo obsežno, v njem je zajetih veliko področij. Jaz se bom v svoji razpravi dotaknil samo dveh stvari, ker mislim, da enostavno ni možno, da bi o vsaki stvari razpravljal. Še eno splošno zadevo bi najprej želel reči. Je ta ugotovitev, ki je bila danes že nekajkrat izpostavljena, da se stanje, čeprav počasi, izboljšuje. Jaz mislim, da je to prva dobra pozitivna stvar, ki je prav, da jo Slovenke in Slovenci slišijo - stvar se, čeprav počasi, izboljšuje. Prvo področje, ki se ga želim dotakniti, je področje sodstva in teh sodnih zaostankov, s katerimi se ubadamo že vrsto vrsto let. Jaz sem se že parkrat vprašal, kakšno bi bilo stanje danes, če ne bi v zadnjih letih resno pristopili k temu in veliko storili za to, da bi odpravili te sodne zaostanke. Prepričan sem, če tukaj Vlada in naš minister Šturm ne bi intenzivno delali, bi bili danes v neprimerno večjih zaostankih kot pa smo. In mislim, da se je zadeva pričela premikati v pravo smer, in da je na obzorju svetla točka, ki kaže, da se zadeva vsakj v enem doglednem času bo izboljšala. Se mi pa ob tem postavlja eno vprašanje. Kaj pa j
Lep pozdrav, gospod predsedujoči, ministri s sodelavci, poslanke in poslanci. Poslanci poslanske skupine Nove Slovenije odločanje o proračunu razumemo kot eno najpomembnejših nalog poslancev Državnega zbora. Odgovornost, ki jo nosimo do državljanov se odraža skozi zastavljanje prioritete oziroma razdelitev sredstev za posamezne namene. V Poslanski skupini Nove Slovenije smo skozi vse faze sprejemanja proračuna zagovarjali in podpirali takšen predlog proračuna, ki bo zagotavljal najbolj učinkovito in gospodarno razporeditev sicer omejenih proračunskih sredstev. V Poslanski skupini Nove Slovenije od predlaganih proračunov pričakujemo, da bo zagotavljal nemoteno razvijanje družbe in gospodarstva. Menimo, da sta pred nami razvojno naravnana predloga proračunov, ki bosta v podporo stabilnosti države in bosta omogočila nadaljevanje dobro zastavljenega razvojnega ciklusa. Ko smo lansko leto v Poslanski skupini Nove Slovenije izrekali podporo dopolnjenemu predlogu proračuna za leto 2008, smo poudarili, da je predlog zastavljen tako, da zagotavlja večjo gospodarsko rast in konkurenčnost ob hkratnem izboljšanju kakovosti javnih financ. Odločno smo zavrnili vse očitke, da dokumenta ne bosta vzdržala pritiska in se bo javnofinančni primanjkljaj povečal. V Poslanski skupini Nove Slovenije smo tudi nasprotovali namigovanju, da bo prišlo do dviga stopnje davka na dodano vrednost. Danes vidimo, da je stopnja DDV-ja ostala nespremenjena, učinki davčne reforme pa se kažejo na mnogih področjih: živahnost na področju gospodarstva, povečanju investicij v osnovna sredstva, spremenjeni strukturi virov dohodnine in še kje. Predloga proračuna ohranjata zastavljene cilje, hkrati pa dejansko izboljšujete javnofinančno sliko. Nikoli v zgodovini naše države javna poraba ni bila tako nizka. Ob zniževanju javnofinančnih prihodkov se zmanjšuje tudi delež javnofinančnih odhodkov. V številkah to pomeni, da se prihodki sektorja države zmanjšujejo v dveh letih za 1,5% BDP-ja in predstavljajo v letu 20
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani predhodnik, ta zakon mi vežemo na boljše čase, ne na krizne čase, na boljše čase, kar je še en razlog več, da ga podprete, vsaj v prvi obravnavi, in mu dopustite nadaljnjo razpravo in morebitne popravke skladno s tem, kar je minister uvodoma dejal. Pa tudi kolegici iz <PARTY>a, občutek imam, kot da se nenehno Hvala lepa, predsedujoči. Jaz bom v stališču poslanske skupine poskušala pojasniti tudi tistim, ki ne razumejo, ali nimajo informacij, ali imajo izkrivljene informacije, zakaj je smiselno ta zakon podpreti. Navezala se bom, ker je predhodnica, spoštovana kolegica iz <PARTY>a, ki je opravičevala svojo nepodporo noveli zakona o uravnoteženju javnih financ s tem, da so pri osnovnem ZUJF upoštevali ekonomsko-socialni status države, ker so se zniževale pravice ostalim upokojencem, je prav, da so se znižale tudi pravice vojnim veteranom in v končni fazi je tudi kolegica iz <PARTY>a dejala, da pač čas ni primeren, da se ta zakon podpre. Dovolite mi, res mi dovolite, da v nekoliko širšem uvodu pojasnim osnovni namen našega zakona, njegovo vsebino in tudi okoliščine, v katerih je ta vsebina nastala, in da z argumenti ovržem teorije tistih, ki danes zakonu nasprotujete zaradi krize. Osnovni ZUJF je bil, tudi danes smo slišali, sprejet zaradi zmanjšanja javnofinančnega primanjkljaja države, kar pomeni, da naj bi šlo za tako imenovani začasni ukrep. To je zapisano tudi v osnovnem predlogu tistega vladnega zakona. In ta osnovni vladni predlog zakona o uravnoteženju javnih financ, ki je bil sprejet maja lansko leto, je pravzaprav vezal te začasne ukrepe na rast BDP 2,5 %. Tudi to smo danes že slišali. V tem primeru, v primeru vojnih veteranov rešitev ni začasna, ampak je rešitev trajna. Tem ljudem se edina materialna pravica jemlje trajno. In tisti, ki ste razmišljali ali pa boste razmišljali, da gre tukaj za socialni korektiv, socialno komponento, ni res, tukaj gre za priznanje države tem ljudem, ki so tudi svoje življenje, če hočete, žr
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsedujoči. Podati želim mnenje svoje poslanske skupine k predlogoma amandmajev k 15. členu, ki je v spremembi, dopolnitvi zapisano, da za vsak zaključen projekt, katerega vrednost sofinanciranje presega 100 tisoč evrov in tako dalje, to utemeljujemo predvsem zaradi tega, da bi se izognili problemom, ki jih prinaša doslej zapisna rešitev. Po lastnem poznavanju, posebej pa po predlogih samih avtorjev, ki so nam jih podali že v javni predstavitvi mnenj, da bi se brez našega amandmaja lahko soočali nekateri ustvarjalci z neprijetnimi posledicami, kar lahko utemeljujem na primeru filmskega festivala, kjer je na primer znesek sofinanciranega filmskega sklada znašal približno od 10 tisoč do 25 tisoč evrov in to prispeva le manjši del k celotnemu proračunu izvedbe filmskega festivala, v katerega so vložena tako evropska sredstva, sredstva lokalnih skupnosti, sponzorjev, drugih ustanov in na koncu presega 100 tisoč evrov in bi seveda revizija tovrstnega primera pomenila, da bi bila sredstva večinoma porabljena za revizijski postopek. Takšnih primerov in še neštetih je bilo kar nekaj, zato je tudi predlog, da se 15. člen amandmira in vključi, kakor sem že na začetku omenila, vrednost sofinanciranja Se opravičujem.
Hvala lepa. Spoštovani! Z bivšimi tesnimi sodelavci gospoda Viranta, ki so vložili interpelacijo, nisem v nobeni koaliciji ali dogovoru. Prav tako na mojo odločitev ni mogel vplivati nihče drug kot ravno gospod Gregor Virant z svojimi dejanji, početjem in dvojno moralo. Tisti, ki ste vložili interpelacijo proti gospodu Virantu, ga mnogo bolje poznate kot jaz, saj ste bili z njim v tesnem sodelovanju in dolgoletni podpornik stranke <PARTY>. Je pa tudi kot predsednik stranke, iz katerega so izključili poslanca gospoda Vogrina, seveda dobro in dolgo sodeloval z njim, tako da ne oporekam njegovemu načinu tukaj v Državnem zboru. Pri moji nezaupnici gospodu Virantu gre za oceno moralno etičnih vrednot. Od vsakega ministra, ministrice pričakujem, da je načelen, da je pošten, da je pravičen, da je povezovalen, pripravljen za timsko delo, resnicoljuben, državotvoren in da bo z vsemi svojimi močmi deloval za dobrobit države, da interese države postavi pred lastne interese oziroma interese svoje stranke, da je strpen in takšen, da kar zahteva od drugih, tudi sam upošteva, da nima dvojnih meril. Gospod Virant je po mojem mišljenju prav nasproti tega, saj če bi imel le nekaj prej omenjenih lastnosti, bi sam ponudil odstop. Ker tega nisem dočakal bom nezaupnico podprl. Pa še to, če se izkaže, da ste pred državnim organom lagali, gospod Virant, bo to kaznivo dejanje krive izpovedi po 284. členu Kazenskega zakonika, verjetno se tega kot doktor prava še kako zavedate. Dobronameren nasvet, gospod Virant, še tako slaba resnica je boljša kot najboljša laž.
Hvala lepa, predsedujoči. Lep pozdrav vsem skupaj prisotnim! Pred sabo imamo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini. Predlog spremembe zakona so pripravili v Sindikatu delavcev migrantov. Slovenski delavci, ki delajo v tujini, pri nas plačujejo ceste, davke, za stavbno zemljišče, dohodnino prav tako kot vsi ostali slovenski državljani. Delavec migrant ob izgubi službe, ki bi bil upravičen do višjega zneska nadomestila, zdaj tega ne dobi. Sredstva, ki bi mu jih nakazal Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje, se lahko refundirajo iz tuje blagajne, pa se Slovenija očitno raje odpove tudi tujemu kapitalu za pomoč lastnim ljudem. Otroci nekaterih delavcev migrantov kljub plačevanju dohodnine v Sloveniji obiskujejo vrtce in šole tudi v tujini. Prav tako je tudi vsa njihova potrošnja v Sloveniji, kjer živijo, lahko smatrana kot uvoz denarja iz tujine, kar je pozitivno za slovenski bruto družbeni proizvod. Skratka, za Slovenijo, njihovo domovino, niso niti slučajno škodljivi, ravno nasprotno. Za Slovenijo so s finančnega vidika koristni, mi pa jih skušamo obremeniti, kolikor se da. Bi bilo slučajno bolje, da bi bili ti Slovenci v domovini in na socialni podpori? Odločili so se, mogoče tudi ne po lastnih krivdi, da bodo delali v tujini, poleg tega pa so še prispevali lastni državi. Naj omenim visoke številke brezposelnih v preteklosti na Štajerskem in v Prekmurju in posledično so se ljudje odločali poiskati v tujini službe. Morda imate nekateri raje tiste, ki od države le črpajo in črpajo denar do onemoglosti, še posebej pa tisti, ki niso niti slučajno Slovenci, ampak prišleki iz tujine. Takim bi seveda šli na roke na vsakem koraku in bi jim nudili vse. <PARTY> je vložila amandma, ampak ste ga, kot ponavadi, zaradi lastnih piarovskih koristi tukaj v Državnem zboru zavrnili. Želeli smo, da se delavcem migrantom, ki prejemajo dohodek iz delovnega razmerja s tujim delodajalcem, od izračunane dohodnine odštejeta vsaj prehrana in prevoz. Če bi odšteli st
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Dejstvo je, da tri leta ni izpolnjena odločba Ustavnega sodišča. In vi sedaj namesto izpolnitve te odločbe spreminjate ustavo. Gre za dobrih 307 tisoč evrov letno, kar je približno pol bruto plače najbolje plačanega menedžerja v državi, katerega podjetja je tudi delno v državni lasti. Za toliko denarja gre. Sploh ne gre za financiranje zasebnih šol, ampak gre za financiranje programov, ki jih obiskujejo otroci naših državljanov. Ustavno sodišče je odločilo, da tudi ti otroci, ki obiskujejo te šole z javnoveljavnim programom, imajo pravico do brezplačnega šolanja oziroma programa. Vsi pa vemo, da tisto, kar je dodatno, kar dodatno financirajo starši, da ne financira država zgradb in vseh materialnih okvirov, ampak izvajanje programa. Tukaj vi želite deliti naše otroke na prvorazredne in na drugorazredne otroke in na prvorazredne in drugorazredne starše teh otrok. Kadar vam odgovarja, pravite, da je treba sodišča spoštovati – tudi jaz tako pravim – in njihove odločitve, kadar pa vam to ni všeč, pa pravite, da je treba spremeniti ustavo, da ne bo kdo zlorabljal Ustavnega sodišča oziroma interpretacije odločb Ustavnega sodišča, kot je rekel predsednik Državnega zbora Milan Brglez. Da ne bo kdo zlorabljal interpretacij! Vi zlorabljate te interpretacije, kajti imamo dve razsodbi, dve odločbi Ustavnega sodišča o različnih stvareh, ki sta samo na videz podobni, kot da bi primerjali jabolka in hruške. In vi izrabljate te odločbe in jih drugače interpretirate! Zato moram reči, da sem žalostna ali pa zaskrbljena, ker se v tej državi ne ukvarjamo z bistvenimi problemi šolstva, kot je na primer to, kar nas opozarja gospodarstvo, da nimajo primerno izobražene delovne sile za določene poklice, ki jih potrebuje gospodarstva, da je treba popolnoma prenoviti naše učne programe, da bodo ustrezali potrebam časa in spremembam, ki so hitre v tem času. Torej ne pogovarjamo se o bistvu šolanja, ampak se pogovarjamo o ideologiji. Kot je kolega Tabaković re
Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani predsednik, predstavniki Vlade! Skupina poslancev smo vložili Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o javnih cestah z enim samim namenom, in sicer obstoječi sistem pobiranja cestnine na cestninskih cestah, to je predvsem na slovenskih avtocestah, je od leta 2008 za lažja vozila, torej za osebna vozila pravzaprav za enosledna vozila in vozila, katerih največja dovoljena masa ne presega 3,5 tone, urejen z vinjeto. Jaz mislim, da od takrat dalje lahko spremljamo tudi pozitivne učinke uvedbe tega tako imenovanega vinjetnega sistema, saj le ta omogoča plačevanje cestnine in ne zahteva ustavljanja vozil na cestninskih postajah, to bistveno poveča pretočnost cestninskih cest in tudi zmanjša in odstrani zastoje na cestninskih cestah zlasti v prometnih konicah, številni izmed nas se vozimo tako kot drugi državljani po teh cestninskih cestah in zlasti, ko so prometni zamaški v petkih popoldan ali v ponedeljkih zjutraj, pravzaprav skozi vso turistično sezono, lahko opazujemo kljub pozitivnemu učinku uvedbe vinjet zastoje na cestninskih postajah. Nadalje, vinjete omogočajo zmanjševanje onesnaževanja okolja, zlasti zraka in zemljišč ob avtocesti, saj ne prihaja do zaustavljanja in potem pospeševanja oziroma pomikanja vozil s počasno hitrostjo. In tudi plačevanje cestnine z vinjeto omogoči lažji prehod na cestninjenje v prostem prometnem toku, kar je neka vizija tudi v Sloveniji. Seveda pa uvedba vinjet ni zaključila te zgodbe, saj so nam ostale še vedno cestninske postaje. Cestninske postaje so v določenem delu potrebne zaradi tega, ker se še vedno cestnini tovorna vozila na klasičen način, in zato je, dokler se tudi ta zadeva ne uredi, treba ohraniti dele cestninskih postaj, vendar pa so deli cestninskih postaj, ki so namenjeni zgolj prehodu osebnih vozil oziroma tistih, ki uporabljamo vinjeto, povsem odvečni. Vsakdo izmed vas se lahko prepriča, ko vozi skozi te cestninske postaje 40 kilometrov na uro, da ni noben gradbeni podvig in tudi
Hvala za besedo, podpredsednica. Spoštovani, jaz ne bom še enkrat ponavljal, sicer so bili očitki, da sem bil emocionalen, kar priznam, in subjektiven, kar priznam, zato sem tudi včeraj ob postavitvi vprašanja orisal svojo osebno involviranost v problem. Ampak pediatrična klinika v Ljubljani je v resnici osrednja ustanova v Sloveniji, tako rekoč monopolist pri zdravljenju hudo bolnih otrok. Kako in predvsem kdaj naj bi izgradili kliniko je vprašanje, ki bega ne samo otroke, starše, bega tudi slovensko pediatrije na splošno. Tega pravega odgovora oziroma konkretnega odgovora, kdaj bo v resnici do izgradnje prišlo, ni. Ni pa tudi nikoli v tem državnem zboru bila opravljena kakršna razprava, ki bi nakazala, kakšne so želje oziroma stališča političnih strank do vprašanja izgradnje. Jaz bi tudi povedal, da ne gre za vprašanje financiranja, glede na to, da je minister Keber odgovoril in se mu zahvaljujem, da se je premislil glede zasebno-javnega financiranja nove pediatrične klinike. Vprašanje okoli izgradnje same pa je postalo odprto. Ta izgradnja sama, ne boste verjeli, v resnici je todržavo stalo toliko, kot stane šest do sedem kilometrov slovenske avtoceste. Zato pozivam kolege in kolegice, da podprejo pobudo, da v bistvu minister pove na splošni razpravi in pa kolegi, kaj menijo o izgradnji nove pediatrične klinike. Vem, da se ne zavzame stališče, ampak kljub vsemu, da vidimo enkrat, kaj politika v državnem zboru o tem meni. Hvala.
Hvala lepa. Koliko jih je bilo do danes ustvarjenih, tega podatka nimam, vem pa, glede na to, da se število brezposelnih bistveno ne spreminja, da jih je najbrž bilo toliko ustvarjenih, kot jih je tudi na portalu, glede na to, da se število brezposelnih bistveno ne spreminja. Sicer pa je bilo danes že rečeno, da Vlada pelje aktivnosti v dveh smereh. Ena smer je seveda konsolidacija javnih financ, ki je tako napadena, češ da varčujemo preveč, pa mimogrede, tudi Hollande je v zadnjem času prišel do spoznanja, da brez varčevanja na eni strani ne bo šlo. Na drugi strani pa peljemo mnoge aktivnosti v zvezi z ukrepi za spodbujanje gospodarske rasti, ki jih delimo približno v dve smeri, ponovno. Ena je ta normativni del, torej ukrepi za izboljšanje poslovnega okolja, ki jih je kar nekaj tudi v tem trenutku na mizi, so pa zelo pomembni in upam, da jih bomo s skupnimi močmi vendar uspeli razrešiti za dobro slovenskega gospodarstva – na tem področju bomo nadaljevali tudi v prihodnje. V petek na seji Odbora za gospodarstvo, ko smo obravnavali probleme v gradbeništvu, sem že dejal, da pripravljamo novi, četrti paket, ki ga bomo skupaj z zbornicami poskušali tudi vsebinsko opredeliti in zato bomo dinamiko sprejemanja paketov nadaljevali tudi v prihodnje. Ampak moje težišče današnjega odgovora vam temelji na investicijah; investicije so tiste, ki so ključne. Tu imamo dvoje vrst; ene so investicije v realnem sektorju in tukaj bi želel podati nekaj konkretnih podatkov. Na zadnji razpis o tujih neposrednih investicijah smo potrdili 15 investicij v vrednosti, približno, nekaj manj kot 37 milijonov evrov, ki bodo ustvarile 507 delovnih mest. Podprli smo praktično vse investicije, ki so dobile podporo skozi komisijo, ki je to pregledovala. Vse so dobile tudi podporo in mislim, da je prav tako. V skladu s posebnim postopkom Zakona o spodbujanju tujih neposrednih investicij imamo v obravnavi v tem trenutku štiri velike investicije, ki v vsoti pomenijo več kot 750 milijonov evrov, ki bodo
Hvala za besedo. Sprememba Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju Poslanske skupine <PARTY> predvideva, da se zavarovancem, ki so po 1. 1. 2013 ostali prostovoljno vključeni v obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje in so po tem datumu še naprej plačevali prispevke, obdobje plačevanja prispevkov od 1. 1. 2013 do prve prekinitve šteje v pokojninsko dobo brez dokupa. Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje v šestih mesecih po uveljavitvi zakona vsem takim zavarovancem po uradni dolžnosti na novo odmeri pokojnina oziroma jim odmeri starostno namesto predčasne pokojnine. Pokojnina mora biti poštena in zadostna. Kdor je vse življenje delal, mora v jeseni življenja živeti dostojno in neodvisno. Kdor je v pokojninsko blagajno vplačal več, ima višjo pokojnino, saj imamo različne višine prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Kdor je vzgojil otroke, mora imeti zaradi tega višjo pokojnino. Proti revščini v starosti ki največkrat prizadene ženske, se moramo aktivno boriti. Prejemki iz invalidskega zavarovanja morajo zagotavljati dostojno življenje. Pravičnost med generacijami se ureja z medgeneracijsko pogodbo in pokojnino. Zaradi vse daljše življenjske dobe moramo na dolgi rok ustvariti ravnovesje med pokojnino iz pokojninskega zavarovanja, upokojitveno starostjo in zagotovljeno pokojnino. V Novi Sloveniji − krščanskih demokratih bomo predlog podprli, kljub temu da ga na odboru nismo, saj ne podpiramo plagiatorstva. <PARTY> je naredila copy-paste našega predloga spremembe ZPIZ, saj so bili naši predlogi ustreznejši, kar je sama tudi priznala v obrazložitvi amandmaja. Kljub temu da je ta predlog parcialen, ne ureja področja celostno in zajema zgolj eno skupino uživalcev pokojnin, bomo predlog podprli, saj se zavedamo, da lahko tudi z majhnimi koraki spreminjamo Slovenijo na bolje. Hvala.
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice, kolegi! Z zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu kulturne dediščine se med drugim dopolnjujejo določbe o razglašanju spomenikov in določbe o uvrščanju v nacionalno bogastvo, vpeljujejo nagrade naključnim najditeljem arheoloških ostalin posebnega pomena, pregledneje razmejijo pristojnosti pri izdaji različnih vrst soglasij, dopolnjujejo določila v zvezi z izvajanjem raziskav, prenaša se težišče financiranja predhodnih arheoloških raziskav iz državnega proračuna in dopolnjujejo določila glede postopkov in ukrepov inšpekcijskega nadzora. Predvsem pa je zelo pomembno, da predlagane spremembe nadgrajujejo obstoječe ukrepe varstva kulturne dediščine in spodbujajo poštene naključne najditelje, da o najdbi obvestijo pristojno institucijo. Denarno nagrado za naključne najditelje pozna večina evropskih držav, in na podlagi izkušenj iz drugih držav lahko pričakujemo, da se bo bistveno povečalo število prijavljenih najdb. Prav tako pa se s predlaganimi spremembami v postopku izdaje kulturnovarstvenega soglasja odpravljajo administrativne ovire, za kar se v Državljanski listi zavzemamo na vseh področjih. V Poslanski skupini Državljanske liste bomo zato predlog zakona podprli. Hvala.