EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, predsednik. Prej nam je bilo očitano, da smo napačno navajali podatke. Verjetno je problem, da je tudi pri AJPES-u neke vrste zarota v ozadju. Jaz nikoli nisem govorila, da <PARTY> izdaja Demokracijo. Ne vem, kdo je to rekel. Ampak, slučajno je tam neko podjetje, neka založba, ki se ji reče Nova obzorja. In vi, ki vem, da znate dobro brati podatke iz AJPES-a, pojdite pogledat na AJPES, kaj tam piše. Kakšen lastniški delež ima <PARTY>. Ja večinski, ne? To pač piše na AJPES-u, jaz ne vem, jaz nimam nobenega prijatelja na AJPES-u. To pač tam piše. In to podjetje, ta založba je čisto slučajno izdala neko knjigo, ki se jo je v tem parlamentu delilo pred dvema dnevoma in to v trenutku, ko je predsednik Republike Slovenije odgovarjal na ustavno obtožbo. Ampak, tega ni naročilo vodstvo Državnega zbora. to ni bilo predvideno gradivo. In ko sem jaz vprašala kolega, pa saj ni važno, kdo je to bil, je rekel: "Moji šefi." In sem ga vprašala: "Kateri šefi?" Pa pravi: "Ja, moji." "Ja, kateri?" Pa pravi: "Tisti, ki sedijo nasproti." Kdo si lahko to privošči, da to počne v Državnem zboru?! Zdaj sem povedala, poglejte na AJPES, če meni ne verjamete. Morda je to zmota. <PARTY> je večinski lastnik založbe Nova obzorja, ta založba čisto slučajno izdaja tudi Demokracijo. Čisto slučajno. Čisto slučajno je izdala tudi tisto knjigo, ki ste jo delili v tem Državnem zboru, pred dvema dnevoma, ko je tukaj govoril predsednik republike, kar je bilo, prvič, nespoštljivo, in če mene vprašate, si kaj takšnega v tem parlamentu ne bi smeli privoščiti, če imate vsaj malo politične kulture. Ko nekdo govori, pa ni ravno nekdo, je celo predsednik republike, s tako pritlehno politično provokacijo pridete na dan. Zakaj niste potem tega razdelili, ne vem, tri dni prej, dva dni kasneje, en mesec prej? Ne razumem tega. Saj so škarje in platno v vaših rokah. Ko je bilo prej rečeno, da so problem drugi brezplačniki z druge strani - glejte, pri drugih brezplačnikih se ve, kdo pije in kdo plača. In os
Hvala, predsedujoči. Saj to je ta problem, ko se vsi izmikajo. Minister za okolje in prostor pravi, to so bivša gradbena dovoljenja; ministrica za pravosodje reče, ne poznam te zadeve, imajo možnost pritožbe na drugi stopnji. To je res, ampak to se vse dogaja v Sloveniji, v Ljubljani. Če čez vaše zemljišče nekdo začne graditi na zemlji, kjer nima služnosti, pride z bagerjem in potem vi s svojim avtom to ustavite, dobite naslednji dan od sodišča, takole ekspresno, da moraš avto umakniti, če ne, boš vsak dan 5 tisoč evrov plačal. V dveh dneh pritožba ne zadrži izvršitve in to lahko samo čakaš, kako kanalizacijski vod postavljajo potem čez tvoje zemljišče. Potem pravite, saj imate vsi pravno varstvo, lahko se branite. Ne morete se! Ti ljudje se ne morejo braniti, zato sem ministra vprašal, če se je pripravljen z njimi srečati. Zato želim, da se o tem pogovorimo tu, v državnem zboru, da boste, ministrica, zelo natančno soočeni s to odločitvijo sodišča, ki je absolutno sporna in absolutno benevolentna do ljubljanskega župana. Poglejte, odpišejo mu 29 milijonov, še dajo, da lahko na drugih zemljiščih brez služnosti opravi tisto, kar želi opraviti. Imamo očitno dvojno pravno državo. Tukaj imamo te življenjske primere, za katere mislim, da jih moramo v Državnem zboru zelo natančno obdelati, ne nazadnje kot podpisniki želje ali pa tega zakonodajnega predloga za čisto pitno vodo. Je pa tudi to zadnji branik, očitno, teh ljudi pred tem, da ljubljanski župan onesnaži podtalnico s svojimi kanalizacijskimi vodami. Zato smatram, predsedujoči, da bi o tem morali razpravljati v Državnem zboru, in predlagam, da z izglasovanjem tega poslanskega vprašanja tudi to storimo. Hvala.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! Skupina poslank in poslancev <PARTY> predlaga, da se Zakon o kazenskem postopku dopolni tako, da zagovornika po uradni dolžnosti postavi predsednik sodišča s seznama odvetnikov po uradni dolžnosti. Če to ni mogoče, pa predsednik sodišča zagovornika po uradni dolžnosti postavi iz imenika odvetnikov Odvetniške zbornice Slovenije. Predlagatelji zakona torej s svojim predlogom priznavajo, da do sprememb Zakona o odvetništvu veljavna rešitev ne zadošča in da bi brez ustreznih rešitev lahko prišlo do položaja, ko se stranki odvetnika po uradni dolžnosti ne bi moglo postaviti, ker na seznamu odvetnikov po uradni dolžnosti ne bi bilo odvetnikov in bi zato nastopila situacija, ko se ne bi moglo uveljaviti pravnega varstva. S tem tudi priznavajo, da je bilo utemeljeno to vprašanje urediti v Zakonu o odvetništvu. Vprašanje, katerega ureditev predlagajo poslanke in poslanci <PARTY>, je bilo torej utemeljeno, sedaj pa je že urejeno v zadnjih spremembah in dopolnitvah Zakona o odvetništvu, ki so mu prav iste poslanke in poslanci tako vehementno ugovarjali, da so o njegovi vsebini predlagali celo referendum, resda z drugo, vendar prav tako namišljeno argumentacijo. Zato lahko ugotovimo, da so bile v celoti utemeljene ugotovitve Vlade in vladajoče koalicije, da bi lahko pomanjkljive določbe Zakona o odvetništvu imele posledico, da se ne bi moglo uveljaviti zakonito zastopstvo po odvetniku, s tem pa tudi nekatera procesna dejanja v kazenskem postopku, ki so nujna za učinkovit pregon. Prav predlog, ki ga tokrat vlagajo poslanke in poslanci <PARTY>, zato dokazuje, kako je bilo njihovo ugovarjanje vladnemu predlogu sprememb Zakona o odvetništvu neutemeljeno; in še več, da so predlagatelji to tudi dobro vedeli, pa so kljub temu soglašali, da se dopustijo škodljive posledice; in to je prvi, vsebinsko najpomembnejši razlog, zaradi katerega Poslanska skupina Socialnih demokratov soglaša, da predlog zakona ni pri
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Pozorno poslušam zdaj že kar drugo uro debato, ki se vrti okrog ene in iste zadeve. Se pravi, predlagani amandma je smiseln, s tem se strinjate očitno vsi, da pa uveljavitev amandmaja oziroma izvajanje zakona, amandmaja - to je pa sporna zadeva. Zdaj pa, če pogledamo zadevo čisto logično. Se pravi, za kaj gre? Ali gre tukaj dejansko zdaj za reševanje gospodarstva, za pomoč gospodarskim subjektom ali gre za reševanje proračuna? Kaj je zdaj pomembno tukaj pri tej zadevi? Ja, kdo napaja proračun, če tako razmislimo? Napaja ga gospodarstvo. Se pravi, v prvi vrsti je treba razmišljati v tej smeri, da pomagamo gospodarstvu in šele v drugi fazi pomagamo proračunu oziroma eni zastopate teorijo, da je treba reševati proračun pa zanemariti trenutne likvidnostne in podobne težave malega, velikega gospodarstva. Kako si to predstavljate? Oziroma ti, ki sedaj vladate, to je vaš problem; računajte s tem, iščite sredstva, racionalizirajte proračun, odhodkovno stran racionalizirajte. Ampak da boste pa vi racionalizacijo, oziroma kaj takega izvajali na račun gospodarstva, da bo žrtev gospodarstvo, je to taka slepa rešitev, ki ne daje nobene garancije, da boste preživeli s tem proračunom. Zato bi vseeno kot nevtralen - zdaj ko gledam ta pingpong, kot nevtralen, vseeno prej se nagnil k temu, da se pomaga v prvi fazi gospodarstvu, ker s tega ne nazadnje vsi živimo, pa tudi proračun, kot pa zdaj po vsako ceno poskušamo reševati proračun in samo demagoško, deklarativno - pomagali bomo gospodarstvu! Ampak s tem dejanjem, s tem predlogom, kar se tiče roka izvajanja zakona, mislim, da je to slaba popotnica. Hvala za razumevanje.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani minister, predlagatelji, poslanke in poslanci! Naj na začetku predstavitve stališča poslanske skupine Nove Slovenije povem, da podpiramo vložitev kandidature za organizacijo XXV. Zimske univerzijade Maribor 2011. Gre za študentske olimpijske igre slovenski športniki - študentje so na dosedanjih zimskih univerzijadah dosegli številna odličja, pa tudi Slovenija se lahko pohvali kot dobra organizatorka različnih prireditev, četudi se univerzijada prvič ponuja, ni vzroka, da ne bi bili organizatorji največjih zimskih športnih iger za študente. V Novi Sloveniji tudi nimamo nobenih pomislekov, da ne bi moglo za to prireditev kandidirati mesto Maribor. Pomisleki in vprašanja pa nastanejo, ko se začnemo pogovarjati, kaj imamo, kaj nimamo, kje bomo izvedeli posamezne športne igre in koliko to stane. Ker v tem trenutku se ne ve, ali bomo šli v izgradnjo celotne manjkajoče infrastrukture na območju Maribora, menimo, da so v Sloveniji sorazmerno majhne razdalje, da imamo objekte, ki so znani po svetu, imamo tekaške proge, smučišča, skakalnice, dvorane, ki niso izkoriščene, ki kličejo po obnovi, so programi obnove. Naj navedem samo en primer, na primer Planica, ki je predvidena za obnovo, ker naj bi se potegovala za svetovno prvenstvo v nordijskih disciplinah leta 2013. Sprašujemo se, ali jo bomo izkoristili, jo bomo obnovili do takrat in jo uporabili še za potrebe univerzijade. Še bolj bi bili verjetno nezadovoljni, če bi ta projekt "izvisel" na račun drugega dogodka. Sprašujemo tudi, so sredstva za izgradnjo manjkajočih objektov predvidena v posameznih ministrstvih. Niso. Hočemo reči, podpiramo kandidaturo, pri tem pa poudarjamo, da se moramo obnašati racionalno in izkoristiti obstoječo infrastrukturo. Težko bi upravičevali davkoplačevalski denar, če bi katerikoli objekti samevali po prireditvi in se ne bi oplemenitili v turizmu, gospodarstvu, kot vsi pričakujemo od te prireditve, da se ne bi šel razvoj regije, da ne bi dobil novega zagona, da
Hvala lepa za besedo. Moje prepričanje je nekoliko drugačno kot morda nekaterih drugih, pa vendar je prav, da tudi utemeljim, zakaj ne morem takšnega predloga podpreti. Ne morem ga, ker je omenjeni sodnik – še enkrat povem –, ker prihaja na vrh rednega sodnega sistema, sodeloval pri tem, da so bile posamezniku kršene osnovne človekove pravice. Bila mu je kršena tudi pravica, zapisana v ustavi. Da je temu tako, nas je na nek način opozoril tudi sodnik, ki je danes član Evropskega sodišča za človekove pravice. Skratka, ne gre za tako majhno reč. Zame ni pomembno, ali je šlo v tem primeru za politika ali kogarkoli drugega v državi, šlo pa je za osebo, ki mu je bila ne glede na vse, odvzeta možnost opravljanja funkcije, na katero je bil izvoljen. Se pravi, tukaj je pa šlo za posledice, ki so mnogo širše in večje. Ni šlo več za kršitve samo posamezniku, ampak tudi vsem tistim, ki so temu posamezniku namenili svojo podporo. Se pravi, razsežnost tega problema je mnogo večja in ima širše dimenzije. Nekdo, ki naj bi imel takšne avtoritete, kar se tiče vsebine in znanja, si kaj takšnega ne bi smel privoščiti. In da takšne ljudi postavljamo na vrh sodne veje oblasti, vsaj kar se tiče rednega sistema, je nekaj z nami močno narobe. Mislim, da je prav, da se primemo za glavo, kajti zagotovo bo še veliko stvari prihajalo iz Evropskega sodišča za človekove pravice, ki bodo kazale na to
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Ko smo v državnem zboru sprejemali strategijo o nacionalnem energetskem programu, seveda je bilo tudi nakazano in tudi sprejeto, da bomo kot osnovni energent, ki ga proizvajamo v Zasavju, uporabljali tudi na področju nadaljnje pridobivanje energetike. V resoluciji smo napisali, da bomo to na ustrezen način uredili z zakonom, ki je tudi predložen, in tudi opredelili čas pridobivanja tega energenta za proizvodnjo električne energije. Moram reči, da smo že pred drugo novelo oziroma spremembo zakona o dopolnitvah zakona o postopnem zapiranju rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije pred dobrimi meseci smo sprejeli spremembe o tem, da smo obveznost, ki smo jo v takratnem zakonu sprejeli na področju razvojne prestrukturirane regije spremenili tako, da smo znesek v višini 4 milijarde 900, kar je bilo predvideno v zakonu, da se bo namenilo za prestrukturiranje regije za 5 let, obdržali isti znesek, in to obdobje podaljšali na 7 let. To se pravi, ni bilo zagotovljenih 980 milijonov letno, temveč bo glede na podaljšanje dobe zagotovljenih samo 700 milijonov. Drugo, kar bi seveda rad omenil, je tudi to, da proizvodnja, mislim, da je upravičeno, da se podaljša še do konca leta 2009, tako kot je v oceni stanja in tudi razlogih za sprejem tega zakona opredeljeno. Ne nazadnje se proizvodnja v rudniku Hrastnik – Trbovlje, se v Hrastniku vse zaključuje. Glavni nivo proizvodnje se pridobiva v jami v Trbovljah in s tem se bo bistveno povečala tudi sama ekonomičnost pri pridobivanja tega energenta. Tako lahko z vso odgovornostjo tudi trdimo, da na tem pridobivalnem območju ni bilo treba vlagati skoraj nobenih finančnih sredstev v investicije, to je letno znašalo dva ali tri milijarde, ker so bila pripravljena odkopna polja finančno pripravljena že v preteklih letih. Če mi seveda dovolite, govorim v imenu poslanske skupine, vendar ne morem mimo nekaterih ugotovitev, ki so bile tudi iz nekaterih
Hvala lepa za besedo. Prav je, da določene ukrepe, ki jih sprejemamo, ne gledamo samo skozi finančne kazalnike, ampak da jih pogledamo nekoliko širše. Danes smo že slišali, da prodaja cigaret in tobačnih izdelkov pada. Pričakovali oziroma želeli bi si, da bi verjetno sočasno s tem padalo tudi število kadilcev v Sloveniji. Pa je temu res tako? Nacionalni inštitut za javno zdravje je letos januarja objavil podatke, da smo imeli leta 2008 v Sloveniji 20,7 % kadilcev starih med 15 in 64 let, danes jih imamo 24 %. Kje torej naši kadilci, če prodaja tobačnih izdelkov pada, kupujejo cigarete? Slišali smo, da se odpravljajo po cigarete preko meja, tja, kjer so cene nižje. Ampak kar mene veliko bolj skrbi, je razmah črnega trga na področju prodaje cigaret. Strokovnjaki nas namreč svarijo pred tem, da visoke dajatve na cigarete pospešujejo tihotapljenje cigaret oziroma razmah črnega trga. In tukaj se srečujemo predvsem z dvema nevarnostma. Ena nevarnost je ta, da se na ta način financira organizirani kriminal, druga nevarnost pa je, da so te cigarete, ki se nahajajo na črnem trgu, zato ker jim ni treba izpolnjevati zdravstvenih, varnostnih standardov in ker niso v skladu z evropskimi pravili o ravneh nikotina in drugih škodljivih snovi, za zdravje ljudi veliko bolj škodljiva. Vsi se zavedamo, da so cigarete res škodljive za ljudi. Sama sem nekadilka, ampak naša prvotna naloga mora biti, da poskusimo res vplivati na to, da bo zdravje ljudi v naši državi čim boljše. In taka trošarinska politika, ko spodbujamo nekako delovanje črnega trga, kjer ljudje konzumirajo cigarete, ki so veliko bolj nevarne za zdravje ljudi, zagotovo ni korak, ki bi prispeval k boljšemu zdravju. Hvala.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Z odgovorom, ki smo ga zadnjič dobili od predsednika Vlade, vsekakor ne moremo biti zadovoljni. Strinjamo se, da je javnofinančna konsolidacija nujno potrebna, ni pa res, da je potrebna na takšen način in po takšni poti, kot ste se jo lotili in jo predlagate vi. Že zadnjič sem dala primer petčlanske družine, ki bo z vašimi ukrepi prikrajšana na mesec za tisoč evrov. Enako sta vam izračunali tudi dve civilni iniciativi. Zdaj bom dodala, še posebej kolegom iz <PARTY>, ki se borijo za družinsko politiko, in ta mamica, ki piše to, prihaja iz tiste vaše tradicionalne družine. 33 let stara mati dveh otrok piše, da je tretjič noseča in da če bi vedela za vaše varčevalne ukrepe, se na žalost za tega tretjega otroka ne bi odločila. Če je to politika, ki jo bomo podpirali vsi skupaj, še posebej vi, bom rekla, smo lahko zelo razočarani. Zato, spoštovani kolegice in kolegi, vas prosim, da podprete predlog, ki je predlagan, ker ne želimo nič drugega, kot o tem in o predlaganih ukrepih se pogovarjati in razpravljati, kaj in kakšni ukrepi nas bodo popeljali na bolje. Nismo prepričani oziroma prav gotovo ti, ki jih predlagate, ne gredo v smer, ki nas bo peljala na bolje. Zato vsekakor pričakujem vašo podporo.
Najlepša hvala, spoštovani podpredsednik. Kolegice in kolegi! Kot izhaja tudi iz nekaterih drugih obrazložitev, <PARTY> predloga zakona nismo podprli iz preprostega razloga, naslavlja približno 250 tisoč evrov, ki se lahko delijo med 212 slovenskih občin. Kakšen znesek to predstavlja, si lahko izračunate sami. Po našem mnenju gre torej predvsem za administrativno drugačno delitev sredstev, ki ne prinaša nobenega bistvenega učinka, in je trenutna ureditev bolj primerna kot rešitev, ki je predstavljena. Zato ne bomo nasprotovali sklepu, ki izhaja iz odločitve matičnega delovnega telesa. Hvala lepa.
Področje o tem, kdo je kmet in kdo ni kmet, bi pravzaprav še naprej vodilo v razpravo o tem, kakšen pridevnik dajemo ali pa za kakšno vsebino. Gre seveda za izjemno pomembno dejavnost, v kateri bi morali poiskati možnosti, kako pomagati, ne pa, kako porušiti tisto, kar zdaj deluje. Ni rečeno, da se bo porušilo s tem dejanjem. Začelo se bo. Ukvarjali se bomo z zadevo, ki ta trenutek ni bistvena. Ta trenutek je bistveno, kako omogočiti kmetovalcem dobre pogoje, še boljše pogoje, kako jim zagotoviti pogoje, da bodo lahko več pridelali, da bomo imeli večjo samooskrbo in da bomo s to samooskrbo dosegli cilj, ki si ga zastavljamo, da bomo pač čim več hrane pridelali doma. Zato je bistveno, da o tem govorimo. Osebno sem prepričan oziroma menim, da bomo s tem, ko bomo začeli reorganizacijo nečesa, kar dela, vnesli zmedo, dvom in na neki strani tudi odmislili, kaj moramo pravzaprav na tem področju delati. Jaz mislim, da je bila zbornica prisotna v tem času, ko smo govorili tudi o katastrskem dohodku, ko smo govorili o problematiki samooskrbe, tudi Mercatorja, o čemer je bilo danes tukaj govora. Ampak spomnite se razprave o Fructalu. Tudi takrat smo povedali, da se bo zgodilo to, da kmetovalci ne bodo mogli imeti in jaz sem trdno prepričan, da bi bilo prav, da konje ustavimo in da v tej fazi začnemo z razpravo tem, kaj in kako omogočati in da vsi gremo v to smer. Če pa vmes zbornica sama ugotovi, da mora kaj spremeniti, naj spremeni. Volitve v zbornico tudi kasneje ne bodo bistveno boljše. Zbornični sistem je deloval, kakorkoli je deloval, je deloval, bil je prisoten in kmetovalci so imeli institucijo, ki jih je zastopala. In volitve so vedno take, kot so tudi državnozborske volitve, zato mislim, da to ni najhujše, kar se pri tem zgodi, če zbornica in sistem dela. Jaz mislim, da bi bilo prav, da vsaj eno od zbornic ohranimo kot takšno zbornico, ki bo primer, konkurenca ostalim, ki smo jih že razmontirali. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane, spoštovani kolegice in kolegi! Uspešna konsolidacija javnih financ je uspešna takrat, ko to potrdijo državljanke in državljani, ki vsak dan vsak vladni ukrep najbolj občutijo v svojem vsakdanjem življenju. Zakon predstavlja sestavljenko nekaj sto amandmajev, kar je zelo zanimivo, da nekateri trdite, da je bil zakon dobro pripravljen. Stavkovni sporazum, ki ga je vlada podpisala s sindikati, in to ne z vsemi, še ne pomeni, da je predlagani zakon o uravnoteženju javnih financ, ki posega v 45 področnih zakonov in na novo ureja pridobljene pravice državljank in državljanom, optimalna rešitev, do katere bi lahko prišli z nekoliko več posluha do vseh socialnih partnerjev. Dodatno me od podpore zakona odvrača dejstvo, da zakon posega tudi v ustavne pravice, ki bi jih Državni zbor še posebej moral spoštovati in varovati. Upam, da bomo navkljub vladnim ukrepom uspešno preživeli težko obdobje krize, zato bom glasoval proti.
Hvala lepa. Danes sem pričakovala s strani predsednika Vlade pa tudi koalicije ravno razpravo o ustavni obtožbi, ne pa arogantnega ideološkega nastopa na začetku govora in potem arogantnega nasmihanja ob nastopu opozicijskih poslancev. Kaj takšnega od premierja nisem pričakovala. Ideološko razpravo je odprl sam premier, ki se ni dotikal v svojem stališču te ustavne obtožbe, navajal je kar nekaj neresnic, o katerih bom kasneje tudi govorila, ampak se v svojem govoru, po katerem ste ploskali, dotikal ideoloških tem. In temu ste ploskali, ne odgovoru na ustavno obtožbo, kajti odgovora niti ni bilo. Hkrati sem pričakovala danes od premierja, da bo udaril po mizi in dejal – ustavno odločbo, ta problem bomo rešili do marca, takoj zdaj in ne bomo odlašali. To bi bilo nekako za pričakovati, čeprav pravite, da je potreben, vsaj v medijih smo zasledili, politični konsenz, politična razprava, da je več možnih rešitev. Navajate, da je vaša rešitev, torej koalicije, ki je sedanja in tudi prejšnja, predlog prejšnje ministrice po različnih procentih financiranja zasebnega šolstva v bistvu edina prava. Ozirate se na mnenje ZPS, na tiste predloge, ki so bili v prejšnjem mandatu pa bodo verjetno tudi v sedanjem, ne želite pa prebrati mnenja ZPS na naš predlog, kjer piše – Menimo, da predlog zakona odpravlja z odločbo Ustavnega sodišča ugotovljeno neskladje z drugim odstavkom 57. člena Ustave. Torej ZPS je dala pozitivno mnenje enim in drugim, ampak vi spet slišite eno in samo svojo resnico poudarjate. To je ena stvar, ki danes zmoti, če začnem samo pri premierju. S takšnimi ideološkim, arogantnim nastopom ste sprožili razpravo, ki danes v Državnem zboru definitivno ne bi smela biti, ampak bi se morali pogovarjati o ustavni obtožbi, ustavnih odločitvah Ustavnega sodišča. Hkrati pravite, da premier ni za to odgovoren, da mora to rešiti zakonodajalec, to je Državni zbor; a hkrati v naslednjem stavku govorite, da od ministra pričakujete, da bo podal predlog spremembe zakona. Če je zakono
Hvala, gospod podpredsednik. Begunska migrantska tematika je danes na sporedu v Državnem zboru že, mislim da, šestič, če se ne motim. Pričakujem, da glede na to, da gremo proti volitvam, da jo bomo še ene šestkrat tudi imeli. Ker namreč, kaj se kaže v evropskem prostoru? Da protimigrantska retorika pač prinese določene plus točke oziroma določen uspeh na volitvah. Zadnji takšen dokaz so bile nedeljske volitve v Nemčiji, kjer je Alternativa za Nemčijo ravno v tistem delu, kjer je najmanj migrantov, dobila največjo podporo, ampak to ravno zaradi tega, ker retorika proti migracijam pač deluje za skrajno desne stranke. Mislim, da se tega zavedajo tudi v stranki <PARTY>, zato pričakujem, da bo takšnih sej še več in osebno ne kupim pojasnila, da vam gre za neko domoljubje, da vam gre za to, ker vam toliko pomeni spoštovanje prava, ampak gre za to, da se vam to splača oziroma da se v resnici po Evropi takšna retorika splača. V tem smislu vam celo ne morem zameriti, ker rezultate imate in s tega vidika je logično, da boste s tem tudi nadaljevali. Ampak, kakšna je resnica, kar se tiče migracij v Sloveniji? Je pa takšna, da je v tistem največjem navalu do sedaj v bistvu Republika Slovenija s tokom migrantov in beguncev zelo vzorno upravljala. Ob tem je treba seveda poudariti, da ni pozabila na tisto najpomembneje, da je ob tem uspela razmišljati tudi na humanitarni vidik; ob tem da je tudi zagotavljala varnost tako ljudi, ki so bili v teh tokovih, kot tudi naših lastnih državljanov. Zdaj se, vsaj to vlado pa koalicijo, pogosto obtožuje, da zaradi nas Avstrija zapira meje, ampak to v resnici, če pogledamo stanje, po mojem mnenju ni čisto res. Avstrija, avstrijska politika je sprejemala razne odločitve, ki so šle v to smer, v glavnem zaradi notranjepolitičnih razmer. Kontrolo na mejo je dala tako z Madžarsko, ki ima to mejo oziroma to ograjo na meji, kot Slovaško, ki je celo zavrnila kvotni sistem, čeprav ga bo zdaj očitno morala uveljaviti oziroma je že napovedala, da ga bo po
oglasil gospodu Brezniku. Obrazložitev glasu potem. Hvala lepa. Glejte, jaz sem bil med tistimi, ki zagovarja razvoj gozdno-lesne verige v Sloveniji in sem tudi nekako povedal, da je še veliko stvari treba doreči, da je to pravzaprav šele začetek. Kar se pa tega tiče, da mislim resno, bi pa vseeno povedal, da imam veliko pohištva doma lesenega. In vabim vse poslance, da pridejo pogledat. In prvi, ki bo ugotovil, da sem se zlagal, bom naslednji dan odstopil iz poslanske skupine oziroma iz parlamenta. Hvala lepa.