EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, predsednik. Lep pozdrav vsem skupaj! Spoštovani ministri, ministrica! Najprej, se bom opredel do odgovora ministra dr. Gašperšiča, bi prosil, če mi lahko v pisni obliki odgovori. Moje vprašanje se bo navezovalo na izgradnjo energetskega objekta hidroelektrarne na srednji Savi. Kot vemo, v svetu ravno tako pa v Sloveniji potreba po električni energiji nenehno narašča. Primanjkljaj proizvedene električne energije je posledica visoke rasti potrošnje na eni strani, na drugi strani pa premajhne razpoložljivosti proizvodnih zmogljivosti. Z vstopom Slovenije na evropski trg in trg električne energije pa je postalo za Slovenijo tudi obvezujoče, da sama izpolni določene kriterije oziroma zahteve deleža električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov energije. Vemo, problem zmanjševanja toplogrednih plinov. Moje vprašanje gre v tej smeri: v Sobotni prilogi Dela je 9. 9. 2017 generalni direktor HSE Matjaž Marovt dal naslednje izjave. Izjavil je, da bo HSE po letu 2022 ponovno investicijsko sposoben. Sprašujem vas: Ali to pomeni, da do takrat do gradnje hidroelektrarn na srednji Savi sploh ne bo prišlo? V istem intervjuju je prav tako povedal, da bo investiral v hidroelektrarne na srednji Savi samo, če bo projekt ekonomsko opravičljiv. Zanima me: Ali obstaja ocena te ekonomske upravičenosti? In če obstaja, vaju prosim, da nam jo posredujete. Ali nam lahko predstavite terminski plan izgradnje, vire financiranja, torej višino in dinamiko, odnose z družbenikom Gen energija oziroma njegov del financiranja? Ker je HSE dobil koncesijo za izgradnjo hidroelektrarn na srednji Savi, vaju prosim za informacijo: Kdaj naj bi HSE in Vlada oziroma, spoštovana ministrica za okolje in prostor, vaše ministrstvo, ki je pristojno za umeščanje v prostor, podpisala koncesijske pogodbe? Hvala. Hvala. Spoštovana ministrica, ta zgodba se vleče že dvanajst let. Dvanajst let. Vaša ugotovitev je bila na mestu, decembra 2005 je bila izdana odločba Vlade, s katero se je HSE podelila koncesija.
Spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi! Glede na to, da so rezultati referendumov dokončni in da zgolj formalno potrjujemo sklep o dejstvih, ki so znana, naša poslanska skupina ne namerava posebej razpravljati o vsakem sklepu posebej. <PARTY> bomo formalno podprli vse tri sklepe o razglasitvi odločitve na zakonodajnem referendumu, v skladu z voljo državljank in državljanov Republike Slovenije, kot je bila izražena na tem referendumu. V prepričanju, da gre za dobre zakone oziroma potrebne reforme, smo <PARTY> zelo aktivno sodelovali v referendumski kampanji v podporo rešitvam, ki so bile v teh zakonih predvidene. Na kratko bi rada spregovorila zgolj o pokojninski reformi, saj se vsi zavedamo, da je ta kljub neuspehu na referendumu potrebna in neizogibna zaradi staranja prebivalstva in vzdržnosti javnih financ. Dejstvo je, da bomo tako kot v večini držav Evropske unije morali tudi v Sloveniji dvigniti upokojitveno starost. Prej, ko bomo to storili, manj drastične bodo spremembe pokojninskega sistema. Predlogov za boljše rešitve in alternativ v zvezi s pokojninsko reformo v času sprejemanja ZPIZ-2 ni bilo. Bila so le trmasta vztrajanja na izhodiščih, za katere se račun ni izšel. Poudarimo naj tudi to, da je za reformo pokojninskega sistema stala celotna stroka. V Poslanski skupini <PARTY> ocenjujemo, da je bil predlog ZPIZ-2, ki na referendumu ni uspel, dober, saj bi istočasno zagotovil izpolnjevanje dveh ciljev: preprečil bi nadaljnje padanje pokojnin, te so vgrajene v sedanji pokojninski sistem, oziroma jih celo nekoliko zvišal ob tem, da bi ljudje v povprečju delali dve do tri leta več, toliko kot tudi vsako desetletje več živijo; hkrati pa bi zagotovil tudi dolgoročno vzdržnost javnih financ. Prav tako bi s sprejetjem novega pokojninskega zakona še naprej zagotavljali solidarnost med generacijami, zagotovili pravičnejšo obremenitev tako aktivne kot že upokojene generacije. Brez sprememb pokojninskega sistema, ki predstavlja temelj za zagotavljanje socialn
Hvala za besedo, gospod predsednik. Moj proceduralni predlog je, da se o tej razširitvi glasuje. Namreč, odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je na svoji 8. nujni seji 13.10.2005 sprejel sklep: "Odbor predlaga Državnemu zboru, da navedeno poročilo obravnava takoj, ko mu bo posredovano revizijsko poročilo Računskega sodišča o poslovanju Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije v letu 2004." To revizijsko poročilo je prišlo v državni zbor 1.6.2006, vi ste sklicali današnjo 18. sejo državnega zbora 9.6.2006, torej bi, gospod predsednik, morali že zaradi sprejetega sklepa na odboru in gradiva, ki je prišlo 1.6.2006, na današnjo sejo že sami uvrstiti to točko dnevnega reda, ker so bili izpolnjeni vsi poslovniški pogoji. Tako da, odbor za kmetijstvo, ki je na 13. nujni seji sicer obravnaval to revizijsko poročilo oziroma bi moral obravnavati to revizijsko sporočilo, je sicer sprejel sklep, da se to odloži, ko bo opravljeno pač odzivno poročilo sklada na te ugotovitve računskega sodišča, kar pa seveda ni razlog za to, da danes ne bi imeli že na sklicu te seje državnega zbora točko Poročilo nadzornega odbora Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije za leto 2004. Zato predlagam, gospod predsednik, da o tej razširitvi glasujemo, kajti podani so resnično vsi pogoji za to, da bi ta točka že bila na dnevnem redu, ne pa, da se trenutno celo odločamo o tem, ali bomo sploh lahko glasovali o razširitvi. Hvala.
Hvala za besedo gospod predsedujoči. Gospod minister, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke smo vseskozi stališča, da 16. junija sprejeti Družinski zakonik vsebuje vrsto dobrih rešitev in novosti, a je po našem mnenju v nekaterih delih še vedno nesprejemljiv, saj bistveno spreminja razumevanje družine oziroma zakonske zveze. Sprejetju Družinskega zakonika v takšni obliki, kot je bil sprejet, je naša poslanska skupina nasprotovala že od samega začetka.Še posebej se ne moremo strinjati z delom predloga Družinskega zakonika, ki definira različne oblike družinskih skupnosti. V preoblikovanju obstoječega Družinskega zakonika namreč vidimo zgolj iskanje političnih konsenzov. Ravno tako ne moremo soglašati s povečanjem pooblastil dosedanjih centrov za socialno delo, ki svoje delo že do sedaj opravljajo zelo slabo. Z morebitnimi dodatnimi pooblastili pa bi se njihove slabe in nestrokovne odločitve še krepile v večjih takšnih in drugačnih tragedijah. Polemika glede zakonitosti sprejetega zakona je po našem mnenju nastala predvsem zaradi trmoglavosti zagovornikov zakonika, ki so novo definicijo družine vztrajno in trmasto podpirali vse do sprejetja, kar pa je bil tudi največji trn civilne iniciative, ki je začela z zbiranjem podpisov za izvedbo referenduma. Na podlagi Zakona o referendumu in ljudski iniciativi je Državni zbor vložil zahtevo, naj Ustavno sodišče Republike Slovenije presodi, ali bodo z odložitvijo uveljavitve in morebitno zavrnitvijo omenjenega zakonika na referendumu nastale protiustavne posledice. Po mnenju Državnega zbora naj bi protiustavne posledice že nastajale. Morebitna zavrnitev oziroma odložitev uveljavitve zakona pa bi pomenila le podaljšanje protiustavnega stanja. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke se s takšnim razmišljanjem ne strinjamo, saj menimo, da je referendum ne le ustavna pravica, temveč ga je razumeti predvsem kot eno izmed oblik uresničevanja ustavnega načela ljudske suverenosti, pri kateri s
Hvala lepa za konkretno vprašanje. Dovolite, da odgovorim. Zakon v 6. členu določa, da mora družba Kad Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje vsako leto najkasneje do 30. septembra nakazati 50 milijonov evrov. Nakazilo se izplača kot odhodek iz poslovanja, osnova zanj pa so donosi, ustvarjeni iz upravljanja premoženja družbe Kad. Na podlagi zakona, ki ureja pokojninsko in invalidsko zavarovanje in določa usklajevanje pokojnin, se nakazilo uporabi za usklajevanje. Dobiček iz poslovanja družbe Kad ostaja na postavki preneseni dobiček in se lahko uporabi za namene iz prvega odstavka tega člena, morebitni ostanek pa se lahko nameni za nakup novih naložb. Po moji oceni je javnofinančna situacija v Republiki Sloveniji še vedno zelo zaostrena, smo v tretjem valu krize, ki prizadeva zlasti stabilnost javnih financ in kjer je treba vzdržati z določeno varčno razporeditvijo javnih sredstev. In to nam daje obvezo, da z javnofinančnimi sredstvi ravnamo zelo racionalno. Vlada si prizadeva, da se pri varčevanju, ki je nujno potrebno v letu 2011, breme tega varčevanja porazdeli med vse prejemnike javnofinančnih sredstev. Enako je s pokojninami oziroma upokojenci. Še posebej bi želel poudariti, da zaenkrat ni bilo predvideno zmanjševanje pravic, ampak samo ohranjanje nivoja iz leta 2010. Res je, da Zakon o preoblikovanju Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja in o naložbeni politiki Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja in Slovenske odškodninske družbe določa, da mora Kad vsako leto nakazati 50 milijonov evrov v Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za usklajevanje pokojnin, vendar ta isti zakon določa tudi, da mora biti teh 50 milijonov evrov ustvarjeno iz donosov z upravljanjem premoženja Kad. V tem trenutku ni mogoče zagotovo trditi, da bo družba Kad v letu 2010 ustvarila iz naslova upravljanja premoženja 50 milijonov evrov dobička. Torej tudi težko rečemo, da se mora teh 50 milijonov evrov, ki jih bo nakazal Kad Zavod
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik, gospod predsednik Vlade s člani Vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Odbor za zunanjo politiko je na svoji 97. nujni seji 16. julija obravnaval Poročilo o predsedovanju Slovenije Svetu EU od 1. januarja do 30. junija 2008 s sklepi Evropskega sveta z dne 19. in 20. junija. Uvodoma je minister za zunanje zadeve dr. Dimitrij Rupel predstavil poročilo o uresničenih prednostnih nalogah slovenskega predsedovanja Svetu Evropske unije na področju zunanjih zadev. Glede Lizbonske pogodbe je povedal, da je bila do zaključka našega predsedovanja ratificirana v 19 državah članicah Evropske unije, potem pa so po irskem referendumu pogodbo ratificirale še tri države članice. Na področju širitve je bil eden poglavitnih ciljev slovenskega predsedstva stabilizacija zahodnega Balkana s pomočjo približevanja te regije Evropski uniji. Pri tem je med glavnimi dosežki slovenskega predsedovanja minister izpostavil začetek pogajanj z državami zahodnega Balkana olajšave in podpis stabilizacijsko pridružitvenih sporazumov s Srbijo 19. aprila 2008 ter z Bosno in Hercegovino 16. junija 2008. Ob razglasitvi neodvisnosti Republike Kosovo 17. februarja je Evropska unija ohranila enotnost in potrdila zavezanost o ohranjanju stabilnosti regije in navzočnosti Evropske unije na Kosovu. V času slovenskega predsedovanja je Svet Evropske unije odprl štiri pogajalska poglavja s Hrvaško ter dve poglavji s Turčijo. Na področju evropske sosedske politike si je slovensko predsedstvo prizadevalo za v enotnem političnem okviru upoštevanje individualnega pristopa do vsake države, ki sodeluje v tej politiki. Ob tem je minister Rupel povedal, da sta bili med drugim predstavljeni poljsko-švedska pobuda za ustanovitev Vzhodnega partnerstva in pobuda z Unijo za Sredozemlje. V okviru slednje pobude je eden od konkretnih rezultatov tudi projekt Evro-sredozemske univerze s sedežem v Piranu. Poleg tega je slovensko predsedstvo uspelo pri odločitvi, da se Uniji za Sredozemlje pri
Zelo kratka replika kolegu Ruparju. Jaz se referenduma ne bojim. Zagovarjam seveda pravico tudi zdrave, samske ženske do materinstva. In mislim, da bo tudi referendum izglasoval tako večinsko mnenje. Moram pa zavrniti, seveda, očitke kolega Ruparja na račun tega tabora glede nekega nespoštljivega odnosa do družine. Če jaz pripadam temu taboru, bi rad seznanil kolega Ruparja, da prav za majske praznike je poteklo 25 let in 3 mesece bivanja v srečni, plodni družini, seveda, in verjamem, da bo tak odnosse nadaljeval do konca. S tem izkazujem svoj odnos do družine. Hvala.
Najlepša hvala, predsedujoči. Lep pozdrav ministru, poslankam in poslancem! Najlepša hvala tudi ministru za voščilo, ki mi ga je izrekel. Hvala. Predlog zakona o pravilih cestnega prometa je po mojem mišljenju bil nujen, kajti v prejšnjem zakonu so dejansko bile potrebne spremembe. Nekako mislim, da je dejansko bil zakon, če se lahko izrazim tako, staromoden, zato je pomembno, da nastanejo določene spremembe. Glede razmišljanja o kolesarjih, da bi samo kolesarji otroci imeli čelade, starejši, izkušeni ali pa srednja generacija ljudi pa ne, mislim, da je to pameten predlog. Nujno pa bi bilo tudi razmisliti o starejših, ne vem, nad 60 let morda, da bi zanje bila tudi obvezna čelada, kajti sami vemo, da so ti ljudje bolj okorni in manj sposobni, podobno kot manjši otroci. Tako smatram, da bi tudi v tem delu bilo treba razmišljati, da bi tudi bila za starejše ljudi pomembna čelada. O železniških prehodih je tudi že moj kolega razpravljal. Ja, tukaj se dogaja iz leta v leto več nesreč. Tudi sam sem mnenja, da bi bilo pomembno te železniške prehode dejansko imeti, ceste izpeljati do teh, ki so maksimalno zaščiteni prehodi, kajti če bomo na poljih postavljali signalizacijo, veste sami, da tudi ta signalizacija ne vpliva 100 % na ljudi tako, da bi s tem preprečili smrtne ali hude prometne nesreče, ki se dogajajo na teh prehodih. Pretežni del se to naša na prehode na podeželju, kjer je dejansko posledice nesreče potem zelo velike. Na avtocestah izvoz–uvoz. Sam sem že mnogokrat analiziral, razmišljal, zakaj imamo v Sloveniji tako veliko gnečo na avtocestah. Sam sem se osebno dosti vozim tudi drugje po avtocestah in sem prišel do zaključka, da je v Sloveniji vhodov in izhodov na avtocesto mnogo preveč. Skoraj na vsakih pet kilometrov jih imamo, in kjer je vhod in izhod na avtocesto, tam je oviranje prometa. Če se pelješ po hrvaški avtocesti, kar lepo število kilometrov ni vhoda in izhoda, zaradi tega smatram, da bi bilo pametno razmišljati ob izgradnji tretjega kraka avtoceste
Hvala lepa, predsednik. Dober dan še s te strani! Mene moti, da je stranka, ki ji minister pripada, ves čas nasprotovala ravno izvedbi referendumov, zdaj pa ravno to hoče. Torej, daje se vtis, da hočete izpeljati posel na vsak način. Vsi vemo, da je tu veliko mleka in še več smetane, in upravičena je ta bojazen, da gre samo za neko hlastanje tudi po tem, da se nekako do te smetane pride ob pravem času. Najbolj me pa moti, da izkoriščanje neke take hudo nevralgične in zelo boleče teme, kot je Ukrajina in grožnja vojne, ki bi se lahko zgodila vsak čas, da se zdaj to izkorišča, da bi se prepričevalo ljudi, najprej poslance, nato pa ljudi, da je ravno zdaj treba iti v nakup teh boxerjev. Za to gre ogromno denarja in zaradi tega bomo v še večjem dolgu. Zato je treba povedati, ali je to res tako nujna zadeva, glede na to, da se vam mandat izteka in na negotovost, ali ga boste vnovič imeli. Torej, ali ne bi bilo bolje uporabiti ta denar za reševanje zdravstva, ki je res na psu, ali mogoče za soočanje z epidemijo, ker ne vemo, v kakšni obliki se bo pojavila naslednji teden ali naslednji mesec. Mi tudi v <PARTY>-u želimo seveda razvoj slovenske vojske, nismo pa sigurni oziroma smo popolnoma prepričani, da nakup teh oklepnikov res ni najbolj primeren vzgib razvoja slovenske vojske. Ta vozila so primerna bolj za neka druga področja. In če si predstavljate, da drvijo te tanki od Radovljice proti Ljubljani ali ne vem kaj, mislim, samo če si umestite idejo o gibanju teh vozil skozi našo državo in kako bi v vojni delovala, meni to res ne izgleda kot neka najbolj primerna rešitev. Dopuščam pa, da nisem za to seveda strokovnjak, ampak gre za to, da imamo veliko drugih možnosti in ta res ni najboljša. Komu se pa mora poplačati nek dolg ali izpolniti obljuba, to je drugo vprašanje. Tudi mi smo iz drugih strank vedno bili v kontaktih z veleposlaniki držav iz Nata in tisti, ki so najbolj prominentni v tej organizaciji, ob nastopu vsakega novega veleposlanika je resno vprašanje, kdaj bos
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Hvala tudi za vprašanje, ki kaže popolno nepoznavanje situacije na tem področju in je bilo pač narejeno v nekem poslanskem ali v neki strankarski skupini, nekem odboru, na podlagi nekih zavajujočih podatkov. Poslansko vprašanje, ki ste mi ga postavili, primerja neprimerljive stvari, istočasno pa je tudi v celoti netočno. To je bolj trditev, kar ste govorili, kot pa vprašanje. Mi nismo zavračali nobene ponudbe operacijskih miz do sedaj, ki je bila cenejša in celo zato, ker je bila cenejša. Strokovna komisija za vodenje postopkov javnega natečaja, ki jo je imenoval prejšnji minister, ta komisija je še v isti sestavi vse ponudbe za 19 operacijskih miz za več slovenskih bolnišnic zavrnila, ker nobena od teh ponudb ni bila pravilna in ker na podlagi veljavnega zakona, katerega ustrezne spremembe smo že predlagali, ni mogla ravnati drugače. Vi ste bili seveda v teh podatkih, ki ste jih tu navajali, popolnoma zavedeni od nekoga, ki je bil v središču dogajanja v prejšnjem mandatu. Seveda niti po predmetu še manj pa po vrednosti in niti po postopku ni mogoče primerjati med seboj javnega naročila teh 19-ih operacijskih miz z nedavno kupljeni linearni pospeševalnik s stereotaktično in dozimetrično opremo za onkološki inštitut v Ljubljani, ki sta bili povod zgoraj omenjeni predlog za spremembe zakona o javnih naročilih. Čeprav v tehtnih dvomih glede ponujene cene, je ministrstvo za zdravje postopek, ki ga je začel tudi že prejšnji minister z napačnim razpisom, moralo zaključiti z nakupom opreme, ker sta mu tako odločitev kot edino možno, ni res, da bi lahko mi storili, kaj drugega, čeprav bi se v končni fazi tudi lahko za to odločili, vendar je bila edina možna rešitev v tistem času po nareku dveh zaporednih odločitev državne revizijske komisije smo se takrat odločili za nakup tega aparata. Še enkrat poudarjam, to je posledica napačnega razpisa v prejšnjem ministrstvu, ki v razpisu niti ni ločilo stereotaktične opreme od dodatkov, ki s
Spoštovana predsednica Državnega zbora, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani sekretar ministrstva gospod Kumer in oba sodelavca. Vsem lep pozdrav! Predlog novele zakona o rudarstvu vsebuje spremembe in dopolnitve, na podlagi katerih bo po 31. decembru 2013 možno podaljšanje rudarskih pravic tistim koncesionarjem, ki so imeli rudarsko pravico na dan 1. januarja 2011, pa jim je obstoječi zakon tako podaljšanje pomotoma onemogočil. Do konca tega leta namreč na večini takšnih pridobivalnih prostorov ne bodo odpravljene posledice izkoriščanja, česar brez rudarske pravice po tem datumu tudi ni mogoče storiti, zato bi brez sprejetja predlagane novele takšna območja ostala nesanirana, koncesionarji pa bi morali končati s svojo dejavnostjo. Posledično bi to lahko pomenilo izgubo med 200 in 400 delovnih mest, do marca 2014 pa že med 400 do 700 delovnih mest. Prav tako pa tudi znižanje sredstev iz naslova koncesnin, kar skupaj znaša preko 100 tisoč evrov. Hkrati novela spada med naloge s področja obvladovanja sive ekonomije v Republiki Sloveniji. Predlagana novela zakona torej popravlja pomanjkljivosti veljavnega zakona, ki ni uredil prenosa nekaterih že pridobljenih pravic po starem zakonu, zaradi česar nekaterih postopkov ni mogoče izvesti. Na primer onemogočeno bo sklepanje koncesijskih pogodb s pravnimi in fizičnimi osebami, ki jim je bila izdana odločba o izbiri koncesionarja po starem zakonu. Novela odpravlja nepopravljive posledice tudi v delu, ki se nanaša na vpis odgovornih revidentov v imenik pooblaščenih oseb v rudarstvu. Veljavni zakon je sicer tiste odgovorne revidente, ki so v imenik vpisani po starem zakonu, prenesel v nov zakon, ni pa dal pravne podlage, da bi se v imenik lahko vpisale tudi osebe, ki so pogoje za vpis izpolnile po začetku uporabe tega zakona. Novela vsebuje tudi manj zahtevne spremembe in dopolnitve zakona, kot je popravek napak v besedilu, uskladitev posameznih delov zakona ter odpravo administrativnih ovir. Na koncu naj izrazi
Spoštovani! Novela zakona, ki je danes pred nami, je plod prizadevanj Društva Viljem Julijan za odpravo krivic in izboljšanje položaja otrok s posebnimi potrebami. Društvo je nedavno opozorilo na dalj časa trajajočo problematiko neustrezne višine delnega nadomestila za izgubljeni dohodek in pozvalo k zakonskim spremembam na tem področju. S spremembami Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih sledimo predlogu društva in dvigujemo višino delnega plačila za izgubljeni dohodek. Slednji pripada enemu od staršev oziroma drugi osebi, kadar zapusti trg dela ali začne delati krajši delovni čas od polnega zaradi nege in varstva otroka in je trenutno določen približno 580 evrov neto. Gre za znesek minimalne plače iz leta 2010, kar je absolutno prenizek znesek. Po novem bo za enega izmed staršev ali drugo osebo, ki neguje ali varuje otroka, višina delnega plačila določena v višini minimalne plače, torej 736 evrov neto. Za starša ali drugo osebo, ki neguje ali varuje dva ali več otrok, pa se bo znesek povečal še za dodatnih 30 %. V <PARTY> predlog zakona podpiramo. Nenazadnje smo že 1. marca s poslanskim vprašanjem pristojnega ministra pozvali, naj prisluhne pobudi Društva Viljem Julijan in pripravi spremembe zakona. Novelo zakona smo nato v <PARTY> soglasno podprli tudi na seji matičnega delovnega telesa, prav tako tudi sklep odbora, ki predlaga Vladi, da pripravi ustrezne popravke zakonodaje, s katerimi bi tudi družinskim pomočnikom omogočili usklajevanje izgubljenega dohodka z višino in rastjo minimalne plače. Pred dobrim tednom smo bili priče zavrnitvi dnevnega reda majske seje Državnega zbora, na katero je bila uvrščena tudi obravnava tega zakona. Koalicijski poslanci so s predsednikom Vlade na čelu začeli javno zavajati, lagati, da zaradi ravnanj opozicije predlog zakona ne bo obravnavan in da starši otrok s posebnimi potrebami ne bodo dobili višjega plačila za izgubljeni dohodek. Treba je povedati, da bi bil zakon v vsakem primeru obravnavan na naslednji seji
Hvala za besedo, gospod predsednik. Nekateri od tu prisotnih ste člani Odbora za infrastrukturo, okolje in prostor, ki je matično delovno telo, kjer smo to obravnavali, povsem enak amandma Nove Slovenije. Takrat in danes v stališču sem povedal, da Ministrstvo za infrastrukturo pripravlja nekatere rešitve v zvezi s tem. Rešitev gre v smeri, da bi se podatek o stanju števca prevoženih kilometrov iz kupoprodajne pogodbe vnesel v evidenco izdanih potrdil o skladnosti iz te evidence v evidenco registriranih vozil, iz te evidence pa na portal eUprave, kjer bi lahko vsi državljani s tako imenovano VIN številko, ki jo imate vsi tam nekje pri vetrobranskem steklu ali kje drugje, preverili stanje prevoženih kilometrov. Ministrstvo za infrastrukturo – državni sekretar prikimava – bo to rešitev pripravilo v začetku prihodnjega leta. Zdaj pa še dve drugi stvari O zahodnih principih. Večina vozil je uvožena iz Italije, Nemčije, Belgije, malo manj iz Avstrije in drugih držav zaradi cene, pa tudi zaradi kilometrov. Uvožene so večinoma znamke višjih cenovnih razredov, zato ker so ti avtomobili primerljivo dosti cenejši kot pri nas. Gre za, ne bom navajal znamk, veste katere, in že zdaj lahko državljani ali pa tisti, ki se ukvarjajo z uvozom avtomobilov, sporočijo VIN številko in po navadi lahko preko uradne servisne mreže v Sloveniji preverite točno stanje kilometrov, poleg tega pa vsem državljanom priporočam, seveda, da rabljena vozila kupujejo pri pooblaščenih trgovcih, ki dajejo garancijo na prevožene kilometre. Glasoval bom proti. Hvala lepa.