EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Spoštovani gospod predsednik, cenjene kolegice in kolegi! Imuniteta je problem. Poslanci bi najbrž tako, če bi hoteli, zelo odprto, jasno in na nek način neprevidno reagirati, morali reči, da nam do imunitete pač ni, da ni potrebna, da se znamo zadržati, da se znamo obnašati tako, da tega ne rabimo ne procesno ne odškodninsko. Ampak ni tako! Zgodovina je dokazala v teh 15 letih, da je bilo nekaj uporabe poklicne procesne imunitete, ne bom rekel zlorabe, pač, ljudje so uporabili tisto, kar so imeli na voljo. Velikokrat je bilo rečeno, pa saj bodo potem volivci po mandatu to kaznovali. Ne, ponavadi niso kaznovali, ampak so nagradili. Vedno jih je pač toliko, ki vidijo v tem neko posebno veselje, tako da tukaj kakšnega posebnega kaznovanja ni. Zato sem tudi osebno za to, da poklicne, procesne imunitete pač ni. Ker, konec koncev tisto kar človek počne kot zasebnik in kar počne med drugimi državljani kot enak med enakimi, mora veljati seveda tako zanj kot za vse druge. Druga stvar pa je tista, ki se tiče imunitete, ki dovoljuje seveda žalitve, obdolžitve, obrekovanje - ne bom rekel širjenje sovražnega govora, ampak kar uporabo sovražnega govora, ker je pač to velikokrat res, da morda nekontrolirano, nekontrolirano je pa pač, zaradi tega, ker ni na nek način omejeno in ker ni kaznovano. Tako bi bilo dobro da vendarle vzpostavimo to jasno in čisto razmerje med tistim, kar dovoljuje oziroma kar prepoveduje 63. člen ustave, in seveda med tistim, kar nam prepoveduje in dovoljuje 83. člen ustave. To se mi zdi, da je tisto ključno, kjer je vendarle treba vzpostaviti nek jasen in čist odnos, da ne bo prihajalo ali do uporabe ali pa do zlorabe. Hvala lepa.
Torej, dejansko pogrešam tu predstavnico zakonodajno-pravne službe, da bi pojasnila, v čem je ta amandma uskladitveni. Mislim, da tu ne gre za uskladitveni amandma. Ne vem, v čem je to uskladitev, ker je to čisto novi amandma, ki spreminja tekst, ki ste ga sprejeli v drugem branju. Hvala lepa. Še vedno trdim, da to ni uskladitveni amandma. Uskladitveni amandma se sprejema takrat, ko sta dva člena med sabo, recimo, neusklajena. Ta člen se ne tiče nobenega drugega člena. Se pravi, v tretjem branju ste pač vložili nek amandma, ki spreminja tisto, kar smo v drugem branju že sprejeli. To pa ni v ničemer uskladitev med posameznimi členi. To pač tako mislim in bi bilo mogoče prav, da bi predstavnica zakonodajno-pravne službe odgovorila na to. Hvala lepa.
Spoštovani prisotni! Pred čemu je v tem trenutku Državni zbor? Na eni strani vidimo, da smo pred grožnjo, ki prihaja iz Evropske skupnosti zaradi neprilagojene slovenske zakonodaje. Vsi vemo, da ta grožnja oziroma dejstvo o posledicah so v okviru Vlade Republike Slovenije - vsaj njim - znani že več kot leto dni. Torej, smo pod pritiskom EU, smo ob dejstvu, da slovenska vlada ne opravlja svojih stvari tekoče, čaka na zadnji trenutek. In smo pred vsebino zakona, ki jo je dejansko potrebno spremeniti, vprašanje pa je, ali je vsebina, ki je napisana v tem zakonu, sploh primerna. Dovolite, da s tega mesta izpostavim, da še pred okvirom EU je bilo ničkolikokrat na prejšnjo in to vlado seznanjen dvom o obstoju podjetij, ki v imenu nosijo oznako kapitalske družbe in ki nosijo oznako javnega podjetja. Zakaj bom o tem in zakaj so bili apeli vsaj s strani poslanske skupine? Zaradi tega, ker obe priponki zraven imena za seboj vlečeta drug krovni zakon; krovni zakon s področja javnih podjetij govori o cilju teh podjetij, kot cilj je zasledovanje storitev za uporabnike. Torej, približevanje teh storitev. Zakon o gospodarski družbi kot cilj, ne glede na obliko gospodarske družbe, pa določa, posebej če vzamem delniško družbo, je maksimizacija dohodka oziroma dobička. In že iz tega naslova splošnih določb obeh zakonov, zakona o gospodarskih javnih družbah in zakon o gospodarskih družbah, se med seboj tepeta. V Sloveniji smo dejansko imeli eno in isto podjetje registrirano skozi obe statusni obliki, ampak ta dilema ni bila ovira za obstoj tega ne prejšnje vlade ne te vlade. Ampak glede na časovno omejitev, žal mi je, da se je Državni zbor pri tako pomembni zadevi srečuje po nujnem postopku, da lahko poslanska skupina govori le pet minut in da se je odvijala nevsebinska debata na matičnem telesu. S tega mesta se bojim, ali bo lahko na izpostavljene dileme odgovoril predstavnik Vlade tekom te obravnave. Ne bo mogel. Ampak na nek način bi le rad vedel, ali se z uveljavitvijo tega zakona
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Vprašanje imam za ministrstvo za zdravstvo, glede izvajanja 50. in 51. člena ustave Republike Slovenije. Po določbi 50 člena ustave Republike Slovenije država ureja zdravstveno zavarovanje ter skrbi za njegovo delovanje. Po določbi 51. člena ima vsakdo pravico do zdravstvenega varstva, pod pogoji, ki jih določa zakon. Nedvomno morajo biti vsakomur, ki se zateče po zdravstveno pomoč v javne bolnišnice, zagotovljena skrb za njegovo zdravljenje, preprečevanje dodatnih okužb - ki jih je bil bolnik lahko deležen in jih tudi je, glede na stanje v ljubljanskem kliničnem centru. Javno je znano, da je v ljubljanskem kliničnem centru nastopilo urgentno bakteriološkostanje, saj prehaja zlasti pri operativnih posegih pri bolnikih do dodatnih okužb, ki ogrožajo življenje prizadetih. Jasno je, da zdravstveno varstvo pomeni pravico, da se ob ugotovitvi bolezenskega stanja tako stanje ozdravi, preprečuje poslabšanje in dase stanje olajša. Ne pa, kot je v našem primeru, da se zdravstveno stanje dodatno ogroža. Zdravstveno stanje je v splošnem interesu in tudi ustavno varovano. Glede na takšno stanje naslavljam na ministrstvo za zdravstvo poslansko vprašanje, kaj je ministrstvo za zdravstvo storilo, da bi zmanjšalo oziroma sploh preprečilo takšne pojave v slovenskih bolnišnicah. Prosila bi za pojasnilo o stanju v bolnišnicah in o ukrepih, ki so že bili ali bodo podvzeti za odpravo splošne nevarnosti za zdravstveno stanje prebivalcev Slovenije. Hvala.
Lep pozdrav vsem. Poslanski klub <PARTY> podpira osnovna cilja zakona, ki sta predvsem zagotavljanje varstva manjšinskih delničarjev družb, ki so nastale s preoblikovanjem pooblaščenih investicijskih družb, ker imajo ti v primerjavi z delničarji javnih družb specifičen položaj zaradi posebnega postopka nastajanja teh družb v razmerju do siceršnjih javnih družb in njihovih delničarjev, in želi zagotoviti nadzor s strani pristojnih organov. Drugič, želi preprečiti, da bi redne delniške družbe, ki se preoblikujejo iz pooblaščenih investicijskih družb oziroma njihovih pravnih naslednic, dejansko poslovale kot neregulirani in nenadzorovani zaprti investicijski skladi, tako da bi denarna sredstva razpršeno nalagali v tržne vrednostne papirje in druge oblike likvidnih finančnih naložb. Zakon o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb je bil ob spoznanju že takrat, da je nekaj potrebno storiti, torej pripravljen že v mandatu prejšnje vlade, in sedaj s strani poslancev opozicije v tem mandatu. Vendar so ga koalicijski poslanci blokirali na Odboru za finance in monetarno politiko za dolgo obdobje leto in pol. Žal ta zavlačevanja s strani Vlade in koalicije niso pomagala tistim manjšinskim delničarjem, ki so v tem obdobju doživljali transformacijo svojih pooblaščenih investicijskih družb ali pa tistih, ki so se že preoblikovale v zaprte delniške družbe, omenjeni so bili že delničarji Active Investa, še nekaj jih je ali pa večina jih je. Prvotno pripravljena vsebina zakona je okleščena z vladnimi amandmaji, saj je iz zakona po novem predvsem izvzeto poglavje o preoblikovanju nove investicijske družbe v vzajemni sklad in upravljanju vzajemnega sklada. Poslanski klub <PARTY> podpira tako amandmaje k temu poglavju kot amandmaje poslanske skupine <PARTY>, da če pride do kršitve roka, po zakonu določenem za uvrstitev delnic na organizirani trg, da namesto poslovodstva to opravi Agencija za trg vrednostnih papirjev kot državni upravitelj premoženja. S tem bo tudi dejansk
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Vsi pozdravljeni, poslanke in poslanci in tudi predstavniki ministrstva! Zadeva je pa taka! Podatki raziskav v letu 2017 kažejo, da se nadaljuje trend zmanjševanja števila kmetijskih gospodarstev, ob tem pa se povečuje obdelovalna površina. Povprečno kmetijsko gospodarstvo obdeluje 6,9 hektarja kmetijskih zemljišč, kar je za četrtino več kot leta 2000. Tudi velikih kmetij je več kot leta 2000, in sicer skoraj za 50 %. Da obrazložim pojem velike kmetije. Za velike kmetije oziroma za veliko kmetijo šteje kmetijsko gospodarstvo, ki obdeluje več kot 20 hektarjev kmetijskih zemljišč, seveda v uporabi. Ta velika kmetijska gospodarstva zdaj obdelujejo že tretjino vseh zemljišč, kar je približno 17 % več kot leta 2000. Podobno je na področju živinorejskih gospodarstev. Delež gospodarstev, ki redijo več kot 30 glav živine, se je v obdobju od leta 2000 do leta 2016 povečal in je za 50 % večji. Tako ta gospodarstva redijo 39 % vseh glav živine oziroma za 16-procentnih točk več kot v letu 2000. Ob tem pa je zanimivo, da zmanjševanje oziroma umiranje malih kmetih ter obenem skokovita rast velikih kmetij več kot očitno nimata pozitivnega vpliva oziroma učinkov na sam obseg pridelave in prehrambne samooskrbe. Proizvodnja raste zgolj v tistih kategorijah, kjer smo že samooskrbni, medtem ko v ostalih stagnira. Slednje pomeni, da je večja proizvodnja dejansko namenjena izvozu, ne pa povečevanju prehranske varnosti Slovenije. Slovensko kmetijstvo, zlasti male kmetije, potrebujejo določene sistemske spodbude, ki bi naredile kmetovanje bolj rentabilno in samooskrbno. Predlagana novela Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, s katero želi predlagatelj – se pravi, v tem primeru <PARTY> – doseči pravično in razumno obdavčitev slovenskih kmetov, se naloge po mojem oziroma našem mnenju loteva na napačnem koncu. Potreben bi bil poseg na področju Zakona o dohodnini, in sicer tako, da bi bili veliki obdavčeni bolj in manjši manj. Tam bi bilo potrebn
Hvala, gospod podpredsednik. Najprej, če mi dovolite, se bom odzval na temo novih občin, ki je povezana s temo ustanavljanja pokrajin oziroma spremembo ustave. Jaz sem med tistimi, ki nasprotuje ustanavljanju novih občin od samega začetka. In tudi trditev, da nove občine lahko izkazujejo veliko stopnjo razvoja, če jo primerjamo z dejanskim stanjem razvitosti države, ugotovimo, da ima trhle noge. Največ se je drobila vzhodna Slovenija in tam je stopnja razvitosti najmanjša. Tam je največ pomanjkanja, največ potreb po razvojnih sredstvih in tako naprej. Ta teza je zelo šibka. Pa vendarle končno soglašamo pri nečem. In tukaj jaz računam na večjo podporo kot 60 glasov pri tem, da spremenimo ustavo. Rekel bi, bolje pozno kot nikoli, ali če parafraziram Armstronga, majhen korak za nas, velik korak za človeštvo oziroma za slovenski univerzum. Kajti danes odpiramo vrata temu, kar bi morali storiti že pred leti, možnosti, da državni zbor na novem ustavnem temelju pristopi k oblikovanju pokrajin in decentralizaciji. Prihajam iz okolja, ki ima nekaj izkušenj glede tega. Nekoč v starem komunalnem sistemu, kot veste, je obstajala ena sama medobčinska skupnost ob skupni ljubljanski skupnosti, ki je delovala kot pokrajina, je delovala kot pokrajina, je delovala kot regija. Imela je skupne organe odločanja, imela je prenesene pristojnosti treh občin, ki so jo tvorile in opravljala je veliko veliko stvari. Tudi rezultati se kažejo, kajti Obala-Koper, Izola, Piran so podedovali kar nekaj uspešnih, skupno opravljenih nalog. Ko smo ukinili komunalni sistem, žal je bila ukinjena tudi skupnost obalnih občin in se je to regionalno povezovanje preneslo na sprotno iniciativo in dobro voljo izvoljenih organov, županov, občinskih svetnikov itd., ampak videlo se je, da to sodelovanje, ta koordinacija, to povezovanje šepa, kajti to je bilo mnogokrat odvisno od časa in od razpoloženja za dobo klicanih ljudi. Danes končno gremo v to smer, gremo na to pot, da ustvarimo pogoje za kasnejši korak, ki
Sedaj v štirinajstih sekundah A ha, dvanajstih MKGP ščiti kmetijska zemljišča in če bo prišlo do vloge, ki jo po našem preverjanju ni, bomo vse naredili, da bomo najboljša kmetijska zemljišča v tem kot tudi v vseh ostalih primerih. Hvala. Najlepša hvala. Dovolite, da opišem postopek, kako ministrstvo kot soglasodajalec, ki je pomemben, kadar prihaja do želje po spremembi namembnosti, ščiti kmetijska zemljišča. Vi veste, da v Sloveniji kmetijskih zemljišč primanjkuje, zato je ministrstvo sicer pogosto obtoženo, da ima preveč rigorozen, ne pa preveč mehak pristop. Mi dejansko ščitimo, in tudi tam, kjer gre za DPN ali prostorske načrte občin. Mi razumemo, da se morajo nekatere aktivnosti v občinah nadaljevati, vendar iščemo potem zemljišča za zamenjavo. Ko gre za investicije, ki so industrijske ali gospodarske, tudi v tem primeru velja enako – prednost morajo imeti zemljišča, ki so neuporaba za kmetijstvo. V Sloveniji imamo več kot 100 in nekaj obrtnih, podjetniških ali poslovnih con, ki so bile zgrajene, nekatere tudi z evropskim denarjem, in razen pločnikov in svetilk o tovarnah ni ne duha ne sluha. In to je prednostno, kjer se naj nove tovarne gradijo. Pri konkretnem primeru pa bomo tudi odločali, če bo prišla vloga, kot sem rekel, te vloge nismo zasledili na ministrstvu, na ta način, da bo vedno naš interes varovati slovenska kmetijska zemljišča, ki jih primanjkuje. Hvala.
Hvala lepa, podpredsednik za besedo. Dober večer vsem, ki še spremljajo to sejo. Žal tole danes zvečer brezplodne razprave. Jaz bi si bolj želela, da bi bila opozicija danes prisotna na prejšnji seji popoldne, ko smo sprejemali za ljudi zelo koristne ukrepe in zakone, ampak tam so se pač v svoji nemoči raje umaknili, obstruirali tudi glasovanje in tudi tisto je bil njihov izraz nemoči. Še poseben izraz politične nemoči pa je današnja točka dnevnega reda in predlagana priporočila s strani imenovane »kul« koalicije. Gre za neki politični pamflet, za neko resnično pisarijo slabe kvalitete. Priporočila so dobesedno patetična in smešna, ja spet odraz politične nemoči. In po 6 neuspešnih interpelacijah, ki jih je ta KUL koalicija že vložila in so bila neuspešna, neuspešno se je tudi lotila konstruktivne nezaupnice vlade, pa neuspešen je bil poskus ustavne obtožbe predsednika vlade. Zdaj po vseh teh fiaskih si bi jaz nekako predstavljala, da boste častno priznali poraz in počakali na redne volitve, pa se dobro vsebinsko pripravili, pripravili dobra programska izhodišča, da boste pač z njimi verodostojno nagovorili potencialne volivce. Še najmanj bi si pa mislila, da boste na tak način moledovali in prosili zdaj vladajočo koalicijo, vlado, da sama od sebe odstopi in da vam prostovoljno preda oblast, ki ste jo v bistvu sami izpustili iz rok. Celo Zakonodajno-pravna služba je v svojem mnenju na tale pamflet opozorila, da presega oziroma da sploh nimate pristojnosti pozivati, da so za to na voljo drugi instituti, kot rečeno, interpelacija, konstruktivna nezaupnica, ampak tisto ste že pokurili pač neuspešno, ampak s tem se ne morete sprijazniti in te predčasne volitve vam ostanejo neka taka neizpolnjene sanje očitno. Zdaj zakaj očitno mislite, da ste lahko samo vi na oblasti? Ker ste začeli z rušenjem te koalicije, še preden se je v bistvu konstituirala oziroma pričela z delom, in to v času svetovne pandemije. Bom povedala eno v bistvu zanimivost. Ne vem, če je že bila javno po
Rada bi povedala, da nekateri ne razumete, za kaj gre. Ker je v tekstu 70.000 državljanov Republike Slovenije, je velika večina upokojencev in vemo, kakšna je struktura pokojnin v Sloveniji - in bi ravno upokojenci bili med tistimi, ki bi bili oproščeni plačevanja oziroma bi namesto njih plačevala zavarovanje država. Drugo, treba je opozoriti tudi na to, da v kolikor boste sprejeli amandma, ki smo ga vložili k 3. členu v zvezi z vlaganjem nazaj v dopolnilno zdravstveno zavarovanje vseh eventualnih dobičkov teh zavarovalnic, je že tukaj vir, s katerim bodo lahko zavarovalnice same pokrivale izpad prihodkov na račun oprostitve plačevanja premije socialno šibkejšemu delu prebivalstva. Dejstvo pa je, in to imamo konkretne dokaze v statistiki, da je zdravstvena ogroženost ljudi z nizkimi prejemki mnogo večja, ne glede na starostno skupino, kot pa tistih, ki imajo višje prejemke. Samo primerjamo, kakšna je življenjska doba v Prekmurju, kjer vemo, da je več prebivalcev z nizkimi dohodki, kot pa, recimo, v osrednji Sloveniji ali pa v zahodni Sloveniji, kjer je prebivalstvo premoženjsko oziroma dohodkovno v boljšem stanju. Torej, tukaj je treba razmišljati - ne kot pravijo nekateri demagoško, ampak je treba razmišljati tako, da bomo omogočili dostopnost dostop do zdravstvenih storitev vsem, ne pa samo tistim, ki imajo denar. Hvala.
Hvala za besedo. Ker imam ta čas, ne vem, zakaj se gospod Han smeje, ampak dobro Amandma sem že obrazložil, gospa Julijana je rekla, da jo veseli, da smo se vsi začeli zavzemati za upokojence in verjetno bi bil nek logični sklep, da boste podprli naš amandma, ker upokojencem natrese največ drobiža. Še vedno je to nek drobiž, upam, da smo se vsaj glede tega zmenili. Začelo se je govoriti o težavah upokojencev. Gospa Julijana je lepo umirila to razpravo, to so ji dali nalogo očitno v Desusu. Ampak resorna ministrica, ki se ukvarja s socialo, delom, enakimi možnostmi, je iz <PARTY>, pa te transfere ne bomo usklajevali, pa so tukaj zamrznjeni. Finančna ministrica, ki je gledala kot državna sekretarka ministra, ki je rad tolkel po mizi, je iz, kot to radi rečejo, kvote <PARTY>. Tukaj je neka deljena krivda, kot je deljena krivda za te neke vlade predhodne in koalicije, ki se s tem niso ukvarjale. Že takrat 1996, ker imam dober spomin, je kdo opominjal, kaj pomenijo tista znižanja. Potem ko je neka druga vlada počela nekaj drugega, se je spet opominjalo, tistih nekaj resnih ljudi, ki se ukvarja s pokojninsko blagajno in reformami že 20 let govori o tem. Mi pa se tukaj pogovarjamo, če parafraziram gospoda Tanka, o, ne vem, eni skrajšani ali In to je grozno, ne samo žaljivo. Hvala.
Hvala lepa, podpredsednik. Seveda bom razpravljal o 5. členu, ki govori o prijavi začetka gradnje, in na to je vezano tudi plačilo komunalnega prispevka. In ravno tu se mi zdi, gospod minister, da ne glede na vse strokovne kompetence Ministrstva za okolje in prostor vendarle ostajajo neke stvari nedorečene. Jaz sem govoril z ljudmi na upravnih enotah, govoril z ljudmi na občinah in moram reči, da si nihče ni znal prav natančno razložiti, kako bo s tem plačilom komunalnega prispevka oziroma kaj se bo zgodilo, če ga nekdo pač ne bo plačal in bo začel graditi. Da smo slišali o veliki strokovni usposobljenosti ljudi na Ministrstvu za okolje in prostor, v kar ne dvomim, ne dvomim. Mi je pa zanimivo, zakaj je bilo potem pri pisanju tega zakona treba najeti še neko odvetniško družbo; in tudi zanima me, o tem pa je bilo govora tudi že danes, ali je Služba za sistem okolja in prostora pripravljala ta zakon oziroma ali je bila sredi tega pisanja res tudi razformirana. Minister, vi ste rekli, da zakon ni kompromitiran. Ampak zdaj, ko se v javnosti pojavijo takšne informacije, kot so se v zvezi s tem zakonom, in sumi nekega koruptivnega pisanja tega zakona, je že iz osnove popolnoma jasno, da je kompromitiran. Vi, gospod minister, pa niste odreagirali, ko so te zadeve na ta način prišle v javnost. Niste takoj odreagirali. Šele danes smo lahko prebrali, torej na sam dan obravnave tega zakona, da je ministrstvo Gospod predsednik, takoj se vračam k 5. členu, ampak to je povezano tudi s tem 5. členom, ker govorim o tem, da so stvari nedorečene, čeprav so jih pripravljale tako strokovne službe na Ministrstvu za okolje in prostor kot tudi najeta odvetniška pisarna, pa še vedno nismo prišli do rezultata, ki bi zadovoljil. Jaz poudarjam še enkrat, ne nas poslance tukaj, občine, upravne enote, investitorje, predvsem pa seveda tiste, ki komunalni prispevek morajo plačati, in tiste, ki so do njega upravičeni. In tukaj pač prihaja do razhajanj, zato opozarjam na ta strokovni del, spoštovan
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Še enkrat lep pozdrav vsem! Kot vsi sami veste, je deklaracija zelo obsežna, zato so jo tudi obravnavali vsi odbori, kajti zajema res vsa področja delovanja naše države v evropskih institucijah in seveda tudi doma. Glede na obsežnost tega gradiva, sem se nameravala v svoji razpravi opredeliti samo na poglavje, ki govori o enakosti in socialni vključenosti, širše področje sociale. To se mi zdi za našo stranko zelo pomembno, pa tudi za mene osebno, ker to področje res najbolje poznam. V tej deklaraciji je v zvezi s tem zapisano, da staranje prebivalstva zahteva več vlaganj v aktivno in zdravo staranje. Naj povem, da se je Slovenija v to kar močno vključila. V Sloveniji deluje projekt AHA.SI, mogoče je še končan, ne vem. Pred dvema letoma se je začel, sem tudi sama v tem projektu sodelovala in ta projekt predvideva, kaj vse moramo narediti na vseh področjih, ki bodo pripomogli, da bo slovenska populacija, ki se tako močno stara, bolj kot vsi ostali evropski narodi – demografski kazalci za nas so manj ugodni kot za druge evropske države –, dosegla, da bodo ljudje čim dlje živeli zdravo in kvalitetno življenje. Na ta način bomo lahko zmanjšali stroške za zdravstvo, ki se bodo sicer abnormalno povišali. Povišali se bodo tudi stroški za pokojnine, zato mislim, da projekt, ki ga ima Slovenija, da bo letos pripravila belo knjigo o spremembah v pokojninski zakonodaji, ne bo dovolj za obvladovanje teh sprememb. Pokojninska reforma oziroma ZPIZ-1 in ZPIZ-2 prinašata zadovoljive rezultate, vendar ne dolgoročno. Dolgoročno bo treba kar temeljito zarezati v ta pokojninski sistem, vendar kot nas opozarja tudi Evropska komisija – poročilo za leto 2016, smo ravno danes obravnavali na odboru za Evropske zadeve –, Slovenija ni naredila do sedaj še dovolj oziroma bistveno premalo za obvladovanje demografskih sprememb. Kot sem že rekla, v Sloveniji smo res na tem področju premalo naredili, in če ne bomo več, bo lahko preveč preveč trpel tudi državni pr
Gospod predsednik Državnega zbora, hvala za besedo. Spoštovani gospod minister za finance, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo podprli Zakon o izvrševanju proračuna za naslednji dve leti. Določila zakona so nekoliko strožja in bolj natančna, kot je bilo to do sedaj v navadi, a zavedati se moramo, da so na področju javnih financ pred nami zelo zahtevne razmere. Zakon zahteva zelo natančno spremljanje izdatkov proračuna ob hkratnem še večjem nadzoru. Besedilo med drugim uvaja davek na nepremičnine, vredne nad pol milijona evrov. Zelo pomembna se nam zdi tudi ureditev, s katero se določa obvezna priprava polletnega poročila za proračunske uporabnike in obvezna priprava sanacijskega načrta, če se ugotovi presežek odhodkov nad prihodki iz naslova izvajanja javne službe. Ob tem velja omeniti nekaj določil, ki smo jih naknadno uskladili. Tako smo za določene osebe javnega ali zasebnega prava omogočili do 30 % predplačila in na ta način poskušali omogočiti čim širše sodelovanje teh družb na različnih razpisih. Res je, uvajamo tudi kazenske sankcije oziroma denarne kazni za odgovorne osebe neposrednega ali posrednega uporabnika proračuna, države ali občine, in sicer če ne delajo v skladu s predhodno določenimi izhodišči, ne pripravijo zahtevnega sanacijskega načrta ali ustvarijo primanjkljaj na plačnih kontih. Pri najhujših kršitvah lahko pride tudi do razrešitve odgovorne osebe. Tu je še zloglasni 55. člen, ki opredeljuje višino prispevka za programe Radiotelevizije Slovenija. V Slovenski ljudski stranki smo upravičeno izkazali bojazen, da bi znižanje prispevka pomenilo prevelik začetni šok za ta javni zavod, še posebej zato, ker mu zakonskih obveznosti nismo zmanjšali. Po drugi strani pa, in to je za nas še pomembneje, se kažejo pozitivni premiki pri poslovanju zavoda. Tako je evidentno, da so na Radioteleviziji Slovenija začeli reorganizacijo in racionalizacijo poslovanja, začeli so odpravljati nepravilnosti in očitno je, da se tudi v