EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo. Jaz verjamem, da Ustavno sodišče ni ideološka zgodba in odločbe Ustavnega sodišča niso ideološke zgodbe, ali pač. V Pozitivni Sloveniji podpiramo novelo Zakona o verski svobodi, ki ni dokument o lovu na čarovnice, ampak je dokument, ki odpravlja ustavna neskladja. Če gremo po vrsti. Odločba Ustavnega sodišča zakonodajalcu izrecno nalaga ureditev ustavno skladnih meril za registracijo verskih skupnosti. Zakonodajalec mora predpisati minimalno članstvo, ta pogoj je podvržen strogemu testu sorazmernosti. Odgovor v noveli zakona o verski svobodi: "Cerkev ali druga verska skupnost se lahko registrira, če ima najmanj 10 polnoletnih pripadnikov, ki so državljani Republike Slovenije ali tujci, ki imajo v naši državi prijavljeno stalno prebivališče." V Pozitivni Sloveniji stojimo za načelom, da je pravica do združevanja na temelju verske svobode človekova pravica, kot smo že nekajkrat slišali. Nizko postavljeni kriteriji za uresničitev te pravice, ki izhajajo iz predloga novele zakona, ne posegajo v to pravico. Za zdaj veljavne pogoje za registracijo o verski skupnosti velja, da so preostri, diskriminatorni in zožujejo človekovo pravico do svobodnega delovanja verskih skupnosti. Novela skladno z zavezujočimi mednarodnimi dokumenti, naj jih nekaj naštejem, Splošna deklaracija človekovih pravic, Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, Konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, končno ureja tudi registracijo raznih ateističnih, agnostičnih, humanističnih in drugih skupnosti, ki delujejo na področju svobode vesti. Tudi ob tem se spoštuje odločitev Ustavnega sodišča. Naslednja točka, citiram iz odločbe Ustavnega sodišča: "Financiranje verskih skupnosti iz javnih sredstev ne sodi v obseg človekove pravice, verske svobode, je pa to dopustno, če kriteriji ne kršijo načelo ločenosti in ne pomenijo ocene vere ali prepričanja ter ob upoštevanju enakopravnosti verskih skupnosti in nevt
Ne morem si kaj, da se ne bi oglasila. Približno 20 minut ali malo več smo poslušali – kako naj rečem? – sovražni govor, dobesedno. S takim tonom, ne vem, no Vi imate daljšo kilometrino kot nekateri, ki smo komaj prišli, vendar zavedajte se, da ljudje to gledajo. Zdi se mi, da bi bilo na takem nivoju potrebno gospoda Pojbiča nekako ustaviti oziroma ga opozoriti, da z vsemi besedami in žaljivkami pa vendar res ni treba na tem zboru sodelovati in govoriti. Tema pogovora je proračun 2021 in mislim, da bi bilo prav, da se tega držimo. Res ne morem iz svoje kože in sem morala to povedati. Ne zdi se mi prav, počutim se kot en smrkavec tamle nekje, ker sem poslušala tole zdaj 20 minut in več. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Včeraj je opozicija z amandmajem hotela podaljšati življenjsko dobo te komisije in v tem amandmaju je sama v obrazložitvi s številkami dokazala, da boj proti korupciji v tem obdobju ni bil učinkovit. In kdor podaljšuje življenjsko dobo nečemu, za kar je sam, z lastnimi številkami dokazal, da ni učinkovito, je očitno zainteresiran za to, da je korupcije čim več. In, če k temu dodamo dejstvo, da to počnejo tisti, ki so v prejšnjem mandatu, v vladi <PARTY> in <PARTY>, sami dali odvezo gospodarskemu kriminalu in še mnogim drugim z drastičnim skrajšanjem rokov, ko posameznih kriminalnih dejanj ni več mogoče preganjati, potem je slika popolnoma jasna. Gre predvsem za precej sprenevedanja. Treba pa je reči, da v trenutku, ko imamo na izbiro, da ali postavimo stvari na nove temelje ali pa pač vztrajamo pri nečem za kar je tudi opozicija, celo s številkami sama dokazala, da ni učinkovito, bo potrebno poseči po drugačnih rešitvah, pogledati katere možnosti so na razpolago in seveda boj proti korupciji usmeriti tako, da bo predvsem učinkovit. Zato bom seveda zakon podprl.
Hvala lepa. Naš amandma želi razširiti stroke, ki so predlagane, da so lahko člani nadzornega sveta, saj je po našem mnenju ta nabor omejen, čeprav ne nepravilen, ampak omejen, in bomo težko dobili točno take strokovnjake, ki bi jih potem celo sprejemali z dvotretjinsko večino. Tako, da je tudi vsakemu normalnemu človeku, ki ve kako delujejo sveti, jasno, da ni treba, da imaš aktivnega, sposobnega in učinkovitega člana sveta, ki bi bil točno z enega področja, ampak je ta nabor lahko zelo širok, posebno, če gre za doktorande, ki obvladajo marsikatero področje, ne samo tisto, za katerega so zapisali svojo poklicno pot. Hvala lepa.
Spoštovana podpredsednica, predstavniki Vlade, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Pereče razmere, ki smo jim danes priča, so posledica odločitve Upravnega sodišča, ki je razsodilo, da se za leta 2017, 2018 in 2019 odpravi priloga vladnega odloka, ki določa obseg in prostorsko razporeditev odvzema rjavega medveda in volka iz narave. Pri tem je pomembno poudariti, da je priloga odloka vsako leto pripravljena na podlagi posvetovanja s stroko. Za leto 2019 so deležniki dosegli zelo široko soglasje, zato nekako ni jasno, zakaj nevladne organizacije vlagajo tožbe zoper odlok, če pa je le-ta pripravljen na strokovnih temeljih. Enako presenečajo tudi sodbe sodišča. Še zlasti za leto 2019, ko je sodišče prilogo odloka odpravilo in jo pristojnemu ministrstvu vrnilo v ponovni postopek, češ da niso bili v zadostni meri utemeljeni razlogi za odstrel. Še enkrat poudarjam, da je sama določitev obsega in prostorska ureditev odvzema plod strokovne razprave. Na žgočo problematiko so opozarjali župani, kmetje in drugi prebivalci lokalnih skupnosti, ki se zaradi napadov zveri počutijo ogrožene. Stvar je šla celo tako daleč, da so prestrašeni in prizadeti državljani pričeli s podpisovanjem peticije. Vsakodnevno povzročanje škode z napadi na drobnico in druge domače živali s strani volka in medveda je sodu izbilo dno in Vlada je bila primorana predlagati interventni zakon. Namen interventnega zakona je čimprejšnji začetek uravnavanja populacije, zlasti zaradi pereče situacije in težav državljanov, ki jih vsakodnevno povzročajo velike zveri. Samo upravljanje z velikimi zvermi je kompleksno zlasti zaradi biološke zahtevnosti in družbene pomembnosti. Zato samo upravljanje vključuje različne sklope ukrepov: preventivni ukrepi za preprečevanje škod, odškodninski sistem, uravnavanje krmljenja, intervencijska skupina, ozaveščanje in drugo. Odvzem osebkov iz narave je torej zadnji korak, če ostali ukrepi nimajo načrtovanega učinka. Ob upoštevanju vseh že izvedenih ukrepov je zato potrebno
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Tega zakona nikakor ne morem podpreti. Koalicija in vlada Alenke Bratušek se je odločila, da bo ščitila tiste, ki so uničili bančni sistem naše države. Ščitite tiste, ki bi morali za svoja ravnanja odgovarjati. Ščitite Banko Slovenije kot največjega krivca za veliko bančno luknjo, za katero še danes dejansko ne vemo, ali je 5 milijard, ali je 10, ali morda celo več. In ker niste podprli amandmaja Slovenske demokratske stranke, s katerim bi lahko na ta način pred roko pravice pripeljali tiste, ki so odgovorni, da so podeljevali kredite brez ustreznega kritja, tega zakona nikakor ne morem podpreti. Čudi me, da poslanke in poslanci, ki so še lansko leto zagovarjali, kako je vlada Janeza Janše nesocialna, netransparentna in podobno, danes podpirajo ta zakon. Ne vplivam s tem na glasovanje, vendar je treba vedeti, da je prva odgovornost, ki poslanke in poslance zavezuje, da pokažemo s prstom na tiste, ki si to zaslužijo – in če kdo, potem so to najbolj odgovorne osebe v bankah. Ampak govorim o tistih bankah, sistemskih bankah, kjer je država večinski lastnik. In ravno zaradi tega, ker s tem onemogočate, da bi prišle odgovorne osebe pred roko pravice, tega zakona ne morem podpreti.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči! Cilj predloga zakona je zagotoviti ustrezne instrumente za učinkovito obravnavanje bank v težavah, zlasti vzpostavitev sklada za reševanje bank kot posebnega državnega instrumenta za stabilizacijo finančnega sistema. S tem zakonom Vlada prenaša v pravni red Slovenije direktivo EU, katere rok za implementacijo je konec letošnjega leta. Zakon namreč določa, da bo Banka Slovenije prevzela naloge organa za reševanje. Hkrati se določa, da se ustanovi sklad za reševanje bank. Ta sklad bo skupno premoženje bank, ki ga bo upravljala, zastopala in predstavljala Banka Slovenije. Sredstva, ki jih banke vplačajo v sklad, predstavljajo naložbo banke. Ta naložba se banki izplača ob njeni likvidaciji ali v primeru likvidacije sklada. Sredstva sklada se bodo lahko uporabila za reševanje bank, če za njihovo uporabo obstoji javna korist. Predlog namreč določa, da se sredstva sklada lahko uporabijo za financiranje izvajanja izrednih ukrepov, ki jih na podlagi zakona, ki ureja bančništvo, izreče Banka Slovenije le, če je zagotovitev sredstev sklada v zvezi z izrednimi ukrepi v posamezni banki nujna, da se zagotovi stabilnost finančnega sistema. Tukaj je treba poudariti, da se sredstva tega sklada ne smejo porabiti za kritje izgube banke v težavah, ampak samo za dokapitalizacijo bank, ko so bile bančne bilance že očiščene izgub. Predlog zakona tako predstavlja pomembno zagotovilo za načrtovano izvajanje proračuna Republike Slovenije brez morebitnih novih izrednih obremenitev iz naslova reševanja bank. Z vzpostavitvijo pogojev za uporabo navedenih aktov v Republiki Sloveniji se bo okrepil nadzor nad poslovanjem bank ter njihova odpornost na morebitne zaostrene pogoje poslovanja, s čimer se bo okrepila tudi stabilnost gospodarstva. V Poslanski skupini <PARTY> pozdravljamo rešitev, na podlagi katere bodo banke morale same reševati težave, v katerih se znajdejo. Moralno tveganje, da bo državni proračun reševal banke, je tako toliko manjše. Prav tako
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospe poslanki bi samo tole odgovoril. Nisem nje imel v mislih; če bi njo najela farmacevtska industrija, bi bila gotovo bolj uspešna zagovornica, kot so nekateri drugi, ki so operirali z nepopolnimi podatki in tako naprej. Kar se pa tiče zagovorništva Združenih držav, bom pa rekel tole: jaz bom zagovarjal vedno tisto, kar je prav. Jaz ne zagovarjam ne Združenih držav, ne Amerike, nobenega drugega, ampak to, kar je v poslovni etiki. Večkrat sem se oglasil proti Združenim državam, ker niso imeli prav, in se bom tudi danes. Boste pač morali oprostiti. Hvala lepa.
Lep pozdrav! Po predlogu zakona se s 1. julijem ukinja Agencijo za javno naročanje, njene naloge se prenašajo na Direktorat za javna naročila pri Ministrstvu za finance. Z dnem prenehanja Agencije za javno naročanje Ministrstvo za finance prevzame v izvajanje naloge, ki jih je v skladu z Zakonom o Javni agenciji za javno naročanje in Sklepom o ustanovitvi Javne agencije za javno naročanje Republike Slovenije izvajala Agencija za javno naročanje. Ministrstvo za finance prevzame opravljanje izvedbenih in sistemskih nalog. Nekatere sistemske naloge javnega naročanja, ki sta jih že opravljala Ministrstvo za finance in Agencija za javno naročanje, se bodo tako opravljale na enem mestu, enotno, in se bodo na nekaterih področjih okrepile. V Pozitivni Sloveniji ugotavljamo, da gre zgolj za spremembo organizacijske strukture znotraj organov državne uprave, saj skorajda vse naloge, razen nekaterih izjem, vse pravice in obveznosti agencije preidejo na Republiko Slovenijo, uresničuje pa jih ministrstvo, pristojno za finance. Na Ministrstvo za finance se ne prenese izvajanja javnih naročil, ki presegajo mejne vrednosti za objavo v Uradnem listu Evropske unije za organe državne uprave. Ta naloga se prenese na organe državne uprave, kot je bilo urejeno pred vzpostavitvijo agencije. Pri tem velja opozoriti, da gre za pomembnejše naloge, ki naj bi jih opravljala Agencija za javno naročanje in ki naj bi jih ta začela opravljati v začetku leta 2012, a jih ni, saj ni prišlo do prenosa nalog niti do prenosa kadrov, ki bi te naloge morali opravljati. Že ko se je sprejemal zakon o agenciji, je bilo slišati pomisleke, da slednji prenos ni smiseln, saj so imeli organi državne uprave zelo dobro in specializirano organizirano službo za javna naročila, kjer se je na enem mestu povezovala vsebinska in postopkovna priprava razpisne dokumentacije. Prenos na agencijo bi namreč pretrgal povezavo med vsebino in postopkom. Zaradi navedenega <PARTY> predlogu rešitve ne bo nasprotovala. <PARTY> predlog
Hvala lepa za besedo. Predlog zakona o davku na tonažo v Poslanski skupini <PARTY> podpiramo. V Sloveniji že velja Zakon o davku na tonažo, ki se uporablja od 1. januarja leta 2008 in velja tudi na podlagi odobritve Evropske komisije za shemo državnih pomoči, ki jo določa ta zakon. Gre namreč za bolj ugodno obdavčevanje in s tem v bistvu za državno pomoč. Evropska komisija je od Slovenije pred odobritvijo sheme zahtevala, da se zakon v letu 2009 dopolni tako, da se upoštevajo smernice Skupnosti za predmetno področje. Se pravi, področje transporta po morju. Slovenija je zavezo dala in jo s tem predlogom sprememb in dopolnitev zakona uresničuje. Obveznost, da morajo k sistemu davka na tonažo pristopiti vse povezane osebe, to so rezidenti Slovenije in poslovne enote nerezidentov, ki imajo v Sloveniji poslovno enoto. Zavezanca, ki pristopi k sistemu, če izpolnjuje še druge pogoje po zakonu te obveznosti, mora zavezanec v sistemu davka na tonažo vključiti vse ladje, s katerimi posluje in izpolnjujejo pogoje po zakonu. Namreč, po dosedanji rešitvi v Zakonu o davku na tonažo so zavezanci lahko izbirali, katere ladje bodo ob pristopu k sistemu davka na tonažo vključili v sistem davka na tonažo. Se pravi, dopolnitev zakona pomeni, da naj ne bi prihajalo do izogibanja davkom. Kot sem že omenil, predlog zakona v Poslanski skupini <PARTY> podpiramo. Hvala lepa.
Ne dela. A, evo ga. V redu je. Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Moja razprava se bo nanašala predvsem na amandma k 17. členu. Na začetku bi rad pojasnil nekaj. Kaznivo dejanje, ki se preganja na predlog ali pa po uradni dolžnosti, so pravzaprav vsa kazniva dejanja, ki se preganjajo po uradni dolžnosti, s tem da je predpostavka, ki označuje institut predloga za pregon, torej se nanaša na to, da mora oškodovanec podati izrecno ta predlog in ko ga poda, gre za uradno pregonljivo kaznivo dejanje. Kar se tiče tega 17. člena, se strinjam s kolegi iz koalicije, ki so rekli, da se vsebinsko nič ne spreminja. To drži. Spreminja se pa to, da se umika predlog za pregon za ta kazniva dejanja za najvišje predstavnike države, poslance, Državnega sveta in tako naprej in za njih se prične po uradni dolžnosti. Kolega Kaloh me je nekaj dni nazaj prijazno spomnil ali pa opozoril na en judikat, ki govori o tem, da pravzaprav ni več potreben subjektivni občutek ogroženosti oziroma vznemirjenosti in dejansko ta judikat sem prebral in temu sledi. To lahko poudarim, vendar piše tudi naslednje: »Izvršitev kaznivega dejanja v temeljni obliki je zato po noveli KZ1B dokončana že, ko storilec v razmerju do oškodovanca izrazi resno grožnjo in se oškodovanec z njo seznani. Besedica »in« pomeni, da to ne gre za neko kumulativno, ampak da gre za obveznost. Torej, kaznivo dejanje je dokončano ne takrat, ko je bila grožnja izražena, ampak takrat, ko se oškodovanec z njo seznani. Na kakšen način to preiskovalci, potem dobijo to informacijo? Dobijo na tak način, da oškodovanca vpraša, ali ste seznanjeni. Jaz tukaj ne vidim nobenega razloga, zakaj ne bi ostalo to kot predlog za pregon. Če ostane kot predlog za pregon, se pravi, smo vsi enaki pred zakonom tako soseda, ki se skregata in si grozita zaradi neurejene meje, kot tudi, če se gre grožnjo izreči nekomu višjemu predstavniku. Seveda vrag ni videl mira in sem šel brat tudi tole novelo KZ-1B in obrazložitev k temu 135. členu. In poslušajte, kaj no
Spoštovani gospod predsednik, gospod kandidat, kolegice in kolegi! Vsaka odločitev, ki je sprejeta v državnem zboru, je politična. Zato smo se tudi odločili za parlamentarno demokracijo. In v tem smislu je <PARTY> že dvakrat na predlog predsednika države podprla za guvernerja gospoda Franceta Arharja. S tega vidika mu <PARTY> tudi ne zanika ničesar, kar je dobrega storil na tem mestu, in se mu za to tudi zahvaljuje. Znotraj tega pa vodi Liberalno demokracijo Slovenije za podporo kandidatu gospodu Mitji Gaspariju, predvsem naslednje: njegove strokovne in bančne izkušnje, njegovo znanje, visok mednarodni ugled, njegova neodvisna pozicija bivšega finančnega ministra v vladi in njegova pripravljenost voditi Banko Slovenije v skladu z načeli, ki jih je uvodoma predstavil. Ta so primerljiva s politiko moderno vodenih centralnih bank posameznih država znotraj Evropske unije. Prepričani smo, da bo današnja visoka podpora poslank in poslancev kandidatu dobra popotnica, spodbuda in priznanje, ne samo njegovemu strokovnemu ugledu, temveč tudi njemu kot človeku, ki na prvo mesto postavlja etična načela. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Spoštovani! V poslanski skupini <PARTY> bomo vladni predlog zakona o finančnih konglomeratih podprli. Vladni zakon prinaša evropsko direktivo o dodatnem dopolnilnem nadzoru kreditnih posojilnih ustanov, institucije banke, zavarovalnic in investicijskih družb. V poslanski skupini menimo, da usklajevanje z evropsko direktivo prinaša v naš finančni prostor novo finančno obliko, ki dopolnjuje in nadgrajuje sedanji nadzor poslovanja finančnih sektorjev, bančnega, zavarovalnega in trga vrednostnih papirjev, ko so posamezne nadzorne osebe del finančnega konglomerata. Zavedamo se namena zakona, ki predvideva dopolnitev nadzora v smislu obvladovanja in zmanjševanja tveganj v povezavi s poslovanjem nadzorovanih oseb v finančnem konglomeratu. Obenem pa je potrebno zagotoviti večjo stabilnost finančnega sistema. V Evropski uniji finančni konglomerati zavzemajo, predstavljajo pomemben tržni delež: Belgija, Nizozemska, Finska, na zadnjih mestih Nemčija, Španija, Avstrija. Bistvene novosti predlaganih rešitev se kažejo predvsem v merilih za ugotavljanje obstoja finančnega konglomerata, določitev obvladovanja tveganja, nadzor nad izpolnjevanjem predpisane kapitalske ustreznosti, koncentracijo tveganj v finančni skupini, poslov v skupini, izpolnjevanje pogojev za imenovanje članov uprave mešanega finančnega holdinga in odpoklic le-tega, sodelovanje in izmenjava informacij med pristojnimi in nadzornimi organi. Ta merila so nedvomno prilagojena velikosti nacionalne ekonomije. Za opravljanje funkcije nadzornika Banka Slovenije, agencija za trg vrednostnih papirjev in agencija za zavarovalni nadzor bo potrebno prevzeti več obveznosti, medtem ko dodatnega dela z nadzorovanci ne bi imeli. Pri izbiri in določitvi vodje organa bo praviloma izbran tisti nadzorni organ, ki dosega največji delež v konglomeratu na finančnem trgu. Sedaj pogoje izpolnjujeta Zavarovalnica Triglav in A Banka. Zakon opredeljuje tudi tesnejše medsebojno korporativno delo nadzornih organov iz različni
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Člani, predstavnica ministrstva, kolegice in kolegi! Torej zakon o katerem govorimo in ga obravnavamo po skrajšanem postopku, torej o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu, naj bi sprejeli zaradi prenosa direktive 2010/76/EU. Rok za prenos v nacionalno zakonodajo za to direktivo, še enkrat pravim, rok za prenos v nacionalno zakonodajo je potekel pred sedmimi meseci in še nekaj dnevi. In če bi hoteli razmišljati in povezovati logično, zakaj sedem mesecev in še nekaj zamude, če pa seveda s tem zakonom preprečujemo kakšno stvar, ki ni čista, torej smo čakali sedem mesecev, da se je lahko še kaj zgodilo kar se zdaj, če bo zakon sprejet, ne sme. To je naš prvi pomislek. Drugi pomislek; je zelo jasno mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki pravi, najprej opozarja, da morajo biti vsi podzakonski predpisi in drugi splošni akti v skladu s tretjim odstavkom 153. člena Ustave Republike Slovenije, torej v skladu z ustavo in zakonom in poudarjajo, da vsaka neskladnost med pravnimi normami pomeni razpoko v upravnem redu in zmanjšuje vrednost vseh norm. In ugotavlja pri konkretnem Zakonu o bančništvu ter opozarja Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, da so zakonska izhodišča za izdajo predpisa Banke Slovenije pomanjkljiva in zato ne bodo omogočala izdaje predpisa, ki bi lahko bil skladen z zakonom. Logično sklepanje po takšni navedbi je, da ali sprejemamo protiustaven zakon, če pa ne, pa zagotovo sprejemamo zakon, ki je v neskladju s pravnim redom Republike Slovenije. In tretja vsebina pri tem zakonu, na katero v Slovenski nacionalni stranki jasno opozarjamo je ponovno pojavljanje nekih oblik retroaktivnosti. V tem primeru se srečujemo celo z besedno formulacijo, da 11. člen zakona predstavlja neke vrste nepravo retroaktivnost. Kaj retroaktivnost pomeni v načelu vemo, ni je pri zakonih. Ni je. Zakoni za nazaj načeloma, v zares izjemnih primerih ne veljajo. Ob tem, da smo s prenosom direktive zamudili, ob tem, da obstaj
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! V Slovenski demokratski stranki bomo podprli spremembe in dopolnitve Odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru. Nazadnje smo spremembe Odloka o Univerzi v Mariboru upoštevali že približno leto dni nazaj, ko sta se ustanovili dve novi članici, in sicer Fakulteta za narovoslovje in matematiko ter Filozofska fakulteta. Spremembe in dopolnitve odloka pa so bile sprejete tudi zaradi večje avtonomije glede študijskih področij na Univerzi. Danes pa imamo pred sabo dopolnitev odloka z novo članico Univerze v Mariboru, in sicer gre za Fakulteto za energetiko, za ustanovitev katere je dala pobudo občina Krško, rektor Univerze v Mariboru pa je, tako kot je v navadi, imenoval delovno skupino za pripravo elaborata za ustanovitev nove fakultete pod okriljem mariborske univerze. Vsekakor smatramo v Slovenski demokratski stranki, da je to pozitivna odločitev, ki bo po našem mnenju prispevala k večji konkurenčnosti, inovativnosti, pa tudi uspešnosti Slovenije na področju energetike. Dobrodošlo je, da bo fakulteta delovala prav na področju, kjer delujejo največji energetski objekti, tako da lahko mirno rečemo, da bo šla praksa s študijem z roko v roki. Zelo pa bo pomembno tudi sodelovanje z ostalimi nosilci znanj v Sloveniji za doseganje strokovne odličnosti in gospodarske uspešnosti na tem področju. Še posebej danes, ko kot članica EU moramo zasledovati cilje, ki jih narekujeta tako lizbonska strategija, po kateri je treba delati v vse večji smeri konkurenčnosti in dinamičnosti gospodarstva, kot tudi bolonjska deklaracija, ki nas zavezuje k ustvarjanju skupnega visokošolskega prostora do leta 2010. V Slovenski demokratski stranki bomo podprli to spremembo, pa tudi ostale, ki so bolj tehnične narave in dopolnitve odloka Univerze v Mariboru. Hvala.
Jaz bi tukaj rada poudarila, da mi tukaj ne zagovarjamo kadrovanja, kajti kadrovanja v <PARTY>H ni izvajala Vlada in tudi ne <PARTY>. Izvajal ga je nadzorni svet <PARTY>H in to je njegova naloga. Se pa jaz tukaj recimo odzivam na trditve kolegov poslancev, ki me zmotijo, in sicer me zmotijo trditve oziroma bi želela preveriti, koliko dodatnih kreditov je bilo pod upravo gospoda Jazbeca odobrenih in kaj so to dodatni krediti? Dodatna izpostava, se pravi, nova izpostava banke napram kreditojemalcu; ali je nov kredit za vas obnova oziroma ko se sklene nova pogodba ob zapadlosti že obstoječega kredita; med enim in drugim je namreč bistvena razlika. Poleg tega, če se je ob zapadlosti kredita, ki ni imel zavarovanja in v tistem danem trenutku ni bilo unovčljiv, sklenila nova pogodba in se je ob tem doseglo bistveno boljše in kvalitetnejše zavarovanje, je to za banko dober posel. Vsaj z vidika bančnika nedvomno.