EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala. Spoštovani minister, jaz sem predstavljal stališče poslanskega kluba <PARTY>, kjer je večinsko prevladala ta argumentacija. Vaše mnenje je tako legitimno kot naše. Jaz seveda sem govoril o prikritem uvajanju. Zakaj prikritem? Ali skozi stranska vrata, kot sem jaz poudaril. Zato, ker če govorimo o pooblastilih, ki so tipična za policijo, če govorimo o nalogah, ki so naloge policije, potem de facto to pomeni lokalno policijo, de iure pa ne, s tem se pa strinjam, ker nikjer to ne piše. In se strinjam, vi ste tudi na odboru povedali jasno, da ne gre za umik policije, ampak povedal bom en primer. Ne daleč nazaj je policija tudi nadzirala mirujoč promet, parkirana vozila. To je postal velik problem. Začela so se ustanavljati sredi 80-ih let občinska redarstva. Danes je situacija taka: policist, uniformiran, se brez problema vozi mimo napačno parkiranih vozil, ker ve, da je to pristojnost občinskih redarstev. Če bi mi danes uspelo pokazati, koliko od vseh 600.000 izrečenih denarnih kazni je bilo izrečenih za nepravilno parkiranje, si upam staviti, da je ta odstotektako neznaten in to je razlog zakaj črtamo nadzor nad kolesarji. Posledično to pomeni čez nekaj let, da tudi policisti, ko bodo videli kolesarja tako ali drugače, ali pešca, oni so "mačoti", to ni naša stavar, to je lokalna zadeva v mestih in bo šel mimo.Seveda, ko bo nesreča, bo moral priti pa obravnavat. Ampak to je ta bojazen. Lahko se začnemo pogovarjati tudi o uvedbi lokalne policije, ampak na način, kot so se ga to lotili v drugih državah, čeprav Evropa, bomo lahko ugotovili, da je to bolj izjema kot pravilo.
Gospa podpredsednica, zelo lepa gesta poslanskih kolegov se je zgodila. Pred odločanjem bi prosil za odmor v imenu poslanske skupine. Odmor bi prosili, odmor. Nekaj več časa bi potrebovali. In zahvaljujem se za kolegialno potezo poslanskih kolegov in vašo kulturo. Prosil bi za 30 minut odmora. In ne želimo, da danes ne odločamo naprej. To ni naš namen. Smo pa zaprepaščeni nad odločanjem. Hvala za besedo, gospod predsednik. Rad bi pojasnil stališče poslanske skupine. Včeraj smo bili prepričani, da bomo po odločitvi državnega zbora, da tri občine izpolnjujejo pogoje za razpis referenduma, pri amandmajih k predlogu odloka za razpis referenduma to tudi upoštevali. Nekako si niti v sanjah nismo upali predstavljati, da bi državni zbor to svojo prvo odločitev spremenil. Ko smo s presenečenjem ugotovili, da je državni zbor to storil, sem pred odločanjem o referendumskem območju za novo občino Dobova prosil za odmor. V poslanski skupini smo pogledali predvsem postopek izpred štirih let, takrat je bil drugačen, kot je sedaj. Sedaj smo postopku dodali še eno stopnico, še eno varovalko. Če se slučajno ugotovi, da bo večina v državnem zboru ugotovila, da neka občina izpolnjuje pogoje za referendumsko območje, je sedaj na podlagi tega postopka še enkrat potrebno to večino dobiti pri amandmaju, ko se glasuje o odloku za referendumska območja. Mi bi vendarle radi pojasnilo, zakaj taka sprememba. To je bistvena sprememba, še ena stopnica, še ena varovalka več. V parlamentarnih demokracijah velja, da je procedura pravzaprav ključ vsega. Tu se je zgodil zanimiv presedan. V ničemer ne bi želel prilivati olja na ogenj in nadaljevati s kakšnimi političnimi razpravami. Želel bi samo korekten odgovor na to vprašanje, zelo korekten odgovor. Veste, nas ne zadovolji odgovor, "bo pa ustavno sodišče naredilo to, česar nismo mi naredili". To ni odgovor državnega zbora. Nekaj uslužbencev državnega zbora, ki jih zelo cenim, se je v preteklih urah obrnilo name in mi to tudi povedalo, da je procedur
Hvala lepa za besedo. Spoštovani ministri! Moje poslansko vprašanje se nanaša na ministra za notranje zadeve dr. Viranta, in sicer v zvezi s porastom številnih kriminalnih dejanj na parkiriščih oziroma počivališčih ob slovenskih avtocestah in tudi drugje. Bolj pogosto, vsaj tako beremo, se dogajajo taka kriminalna dejanja v obliki kraj, tudi poškodovanja avtomobilov in tako naprej. Očitno gre za organiziran kriminal posameznih družb ali pa posameznikov. Glede na to, da so žrtve teh kraj tako tujci kot tudi slovenski državljani, vas sprašujem, spoštovani gospod minister: Ali je za to področje že predvidena kakšna bolj učinkovita aktivnost policije oziroma drugih organov, da bi se ta kriminalna dejanja omejilo oziroma da bi se to skušalo maksimalno omejiti in tudi preprečiti, predvsem pa da se storilce teh kaznivih dejanj v najkrajšem času prime in ustrezno kaznuje? Hvala lepa za odgovor.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi! Strinjam se, da je zakon, ki ga obravnavamo in katerega osnovni cilj je dodatna administrativna razbremenitev malega podjetništva pri izpolnjevanju njihovih finančnih obveznosti, primeren za nadaljnjo obravnavo in zato ga bom tudi podprl. Vesel pa sem, da je minister v svoji razpravi nakazal, da bo treba v nadaljnjih postopkih, v nadaljnji proceduri sprejemanja tega zakona določenim zadevam še prisluhniti oziroma določene zadeve še urediti. Sam bi rad še enkrat poudaril tisti problem, ki ga v Slovenski ljudski stranki vidimo pri tem zakonu. Omenil ga je že moj kolega Janez Ribič v stališču naše poslanske skupine, to je, da se lahko tem ljudem z neposredno ukinitvijo olajšav za rezidente, ki so hkrati tudi čezmejni delovni migranti, zgodi ta dvojna obdavčitev. Ta problem naša država rešuje že kar nekaj časa – menda se reševanje tega problema vleče že šest let – in z ukinitvijo teh olajšav se lahko zgodi, da ta problem vrnemo za šest let nazaj. Verjamem, da rešitev, ki je zdaj aktualna, ni najbolj primerna, da bo treba najti neko sistemsko rešitev in potem v nadaljevanju izvajati mednarodne dogovore na podlagi mednarodnih konvencij, ki se jih v tem trenutku ne izvaja. Vendar, kot je bilo že opozorjeno, s to dvojno obdavčitvijo lahko nastanejo kar precejšnji problemi, saj vemo, da gre po nekaterih ocenah za približno 12 tisoč ljudi, ki delajo v sosednjih državah, v Avstriji in Italiji. Gre predvsem za prebivalce iz severovzhodnega dela Slovenije, kjer je zaposlitev najtežje dobiti, in vemo, da na tak način rešujejo svoj socialni problem. Mislim, da so to delavci, ki nimajo prav visokih plač, da delajo bolj za nizke plače in bi ta dvojna obdavčitev lahko povzročila, da se ti delavci ponovno vrnejo v objem zavoda za zaposlovanje in v objem socialnih transferjev države. Predvideni učinek tega se predvideva približno v znesku 2 milijonov evrov. V Slovenski ljudski st
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Danes obravnavamo novelo pokojninskega zakona, ki smo jo ob pomoči Zveze svobodnih sindikatov pripravili v Poslanski skupini Socialnih demokratov in v Desusu. In lahko povem, tako kot je bilo že povedano, da je dobila na odboru soglasno podporo in tako upamo, da se bo to zgodilo tudi danes. Zakon ne spreminja temeljev pokojninske zakonodaje, a žal, to moramo priznati, se tudi ne dotakne vseh področij, ki so se po uveljavitvi nove pokojninske zakonodaje izkazala kot ne najbolj domišljena. Pa vendar, nekateri so mnenja, da je premalo ambiciozen, ker rešuje zgolj nekaj sto primerov. V naši poslanski skupini kot predlagatelji pa menimo, da je še kako potreben in nujen, saj želimo, pa čeprav po korakih, vrniti zaupanje ljudi v pravno državo in nenazadnje tudi v politiko. Motiti se je človeško, pravijo. Zelo pomembno je priznati napako in jo odpraviti, če je to le mogoče, in to danes počnemo s to novelo. Zakon spreminjamo na pobudo državljanov, ki so se zaradi pokojninske reforme iz leta 2012 počutili oškodovane, ker se jim doba, ki so jo pridobili s prostovoljnim vstopom v obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje pred letom 2013, ni več štela na enak način kot po predhodni zakonodaji. ZPIZ-2 je namreč uzakonil novo pravico, to je predčasno pokojnino. Torej, zavarovanci, ki so bili prostovoljno vključeni v obvezno zavarovanje, so se lahko predčasno upokojili pri starosti 60 let in 40 let pokojninske dobe, žal pa je njihova pokojnina lahko bila tudi do 18 % nižja, saj se jim je za vsako manjkajoče leto odbijalo maluse. <PARTY> menimo, da je tak poseg v pridobljene pravice nedopusten. Ker so ljudje zaupali v zakone in pravno državo, so pričakovali, da bodo pravice iz tega naslova lahko koristili. Nov zakon pa jih je omejil. Zato smo pripravili rešitve na način, da predlagamo novo ureditev upoštevanja dobe, pridobljene s prostovoljno vključitvijo v obvezno pokojninsko in invalidsko zavarova
Spoštovani gospod podpredsednik! Gospod minister s sodelavcem, kolegice in kolegi! Novela zakona o železniškem prometu s 1. januarjem 2010 odpira trg vlakovnih poti, ki so namenjene mednarodnim potniškim prevozom, ščiti konflikt interesov, ki bi lahko nastali z odprtjem trga, definira pogoje za sklenitev okvirnih pogodb za infrastrukturne zmogljivosti za večletno obdobje in dopolnjuje naloge regulatornemu organu. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo mnenja, da je novela zakona nujna, saj je rok, ki se nanaša na implementacijo direktive 2007/58/ES in direktive 2007/59/ES Evropskega parlamenta in sveta v naš pravni sistem 4. julij 2009. V Poslanski skupini Socialnih demokratov se zavedamo, da je naloga agencije za železniški promet dodeljevanje vlakovnih poti in dodeljevanja varnostnih spričeval. S to spremembo zakona se med drugim odpravlja diskriminatornost do vseh uporabnikov slovenskega železniškega sistema, saj obstaja upravičen dvom, če se zaračunavanje uporabnin za vlakovne poti ne bo prineslo na neodvisen organ, se določenim operaterjem ne bo zaračunavalo le-teh. Obenem pa poudarjamo, da se pri agenciji za železniški promet rešuje tisto, kar je bilo zatečeno stanje, ki ga je prejela Vlada ob prevzemu tega mandata. V poslanski skupini Socialnih demokratov bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o železniškem prometu podprli, saj le-ta zagotavlja zakonske in organizacijske spremembe skladno z evropsko zakonodajo ter mednarodnimi smernicami in standardi. Hvala.
Hvala za besedo. Glasovali bomo proti predlogu sklepa, kajti vendarle se moramo vprašati ali je resnično v interesu ljudi, da imajo nižje pokojnine in da imajo nižji standard zdravstvene oskrbe, kar bi zagotovo bila posledica sprejetja zakona, ki ga predlagajo predlagatelji. Namreč, za 700 tisoč milijonov evrov se znižujejo prihodi v pokojninsko in zdravstveno blagajno, samo zato, ker bi v tem trenutku nekateri res imeli zato neto plačo višjo, vendar pozneje bi čutili posledice tega dejanja pri pokojninah in seveda v kolikor bi zboleli, tudi pri kvaliteti zdravstvene oskrbe. Mislim, da si ne moremo privoščiti, predvsem za vse tiste, ki imajo povprečne ali podpovprečne plače, da jih pripeljemo v situacijo, da bodo morali plačevati za to, če bodo želeli imeti ustrezno zdravstveno oskrbo iz lastnega žepa, ker zagotovo bodo tisti del neto plače, ki jo mogoče danes prejmejo, do takrat že porabili zaradi drugih nujno potrebnih življenjskih potreb. Tako, da predlagamo, tudi v prihodnje, da se pri zakonih, ki posegajo v tako pomembno področje kot je davčna obremenitev ali razbremenitev enega ali drugega segmenta, torej ali delodajalca ali zaposlenih, vendarle pogledali celovito, v kakšnih razmerah smo trenutno v Sloveniji. Ali je kapital resnično obdavčen tako, kot je primerljivo obdavčen v Evropski uniji. namreč, podatki kažejo, da gre zgolj za 3,7 % obdavčitev kapitala, na drugi strani pa tudi ugotavljamo, da je dobiček pri podjetjih v Sloveniji bistveno manj obdavčen, nekje 17 % v primerjavi z Nemčijo in drugimi pomembnimi evropskimi državami, ki jih štejemo kot najkonkurenčnejše pa je ta obdavčitev nekje okrog 30, 33 % in tudi sicer gre trend znotraj Evropske unije v smer, da bi vendarle poskušali poenotiti pogled obdavčitve davka tam nekje na 25 %. To so tista vprašanja, ki jih je potrebno analizirati preden gremo v spremembo zakona, ki pač posega tudi v položaj in status ljudi. Torej ta bi po našem mnenju status ljudi poslabšal in zato bomo glasovali proti sklepu. Hva
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav! Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je na svoji 26. seji ter njenem prvem nadaljevanju dne 6. oktobra letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o organiziranosti in delu v policiji. Predstavnik predlagatelja, to je bil minister gospod Aleš Hojs, je v obrazložitvi poudaril, da gre za cilje, med katerimi je bolj učinkovito delo policije na prvem mestu. Zaradi tega se odstranjujejo iz veljavnega pravnega reda vse tiste določbe, ki so vnašale nered ali možnost nesporazumov v medsebojnem sodelovanju in usmerjanju javnega tožilstva in dela policije. Po spremembi tega zakona, tako kot je predlagan, bo jasno, da seveda je policija avtonomna takrat, kadar tožilec ne prevzame usmerjanja, in da skladno z vsemi pooblastili izvede vsako aktivnost, tako kot je to po zakonu treba. Glede Nacionalnega preiskovalnega urada se predlaga, da se odstrani tista kvazi avtonomija, ki je omogočala, da sami izbirajo, kaj bo in kaj ne bodo delali. Rezultat tega je bil zelo slab. Vsi veste, da Nacionalni preiskovalni urad ni opravil niti ene odmevne preiskave, medtem ko kriminalistični del policije pa zelo veliko. Sedaj se Nacionalni preiskovalni urad tudi glede imenovanja svojega direktorja in vseh ostalih pristojnosti smiselno umešča v strukturo policije kot celote. Glede ostalega je bilo poudarjeno, da se omogoča ustreznejša preglednost evidenc in pa nagrajevanje tistih, ki v postopku sodelujejo, hkrati pa so tudi nekatera vprašanja s starostjo in drugimi pogoji za delo v policiji zdaj bolj jasno urejena. V razpravi je večina pač članov opozicije oporekala temu zakonu, češ da prinaša več politizacije. Ravno nasprotno pa je večina članov pozicije, in tudi nekateri iz opozicije, zatrjevala, da je ravno nasprotno zaradi tega, ker zelo jasno določa, da policist ne more biti ne podžupan, ne občinski svetnik, ne kakorkoli drugače sodelovati v političnih strukturah, da je zdaj to dodat
V Slovenski demokratski stranki, v Poslanski skupini, zakona o posojilu Grčiji, govorimo o skoraj 400 milijonih evrov, ne bomo podprli. Celotni paket pomoči naj bi znašal okoli 80 milijard evrov in slovenski prispevek naj bi znašal nekaj manj kot 0,5 % v tem deležu. Številni argumenti nas vodijo k temu, naj navedem, glede na to, da je čas omejen, samo nekaj najpomembnejših. Prvič, gre za neprimeren način reševanja prezadolžene države. Vse države, ki so vstopile v Evropsko unijo, predvsem pa vse države, ki so vstopile v Evropsko monetarno unijo, so se obvezale k spoštovanju določenih pravil, vse, tudi Grčija. Izkazalo se je, da je Grčija zavestno prikrivala podatke in namerno prikazovala drugačno stanje od dejanskega, ni spoštovala tistega, za kar se je sama obvezala. Tisti, ki pa je član kluba in ne spoštuje pravil za članstvo, ne more biti zaradi tega še nagrajen. Ta pomoč Grčiji predstavlja ravno nagrado za nespoštovanje pravil. V vseh klubih velja, da če ne spoštuješ pravil, moraš izstopiti ali pa te izključijo. V primeru Grčije bi morala Evropska unija obrati tako pot. Če trenutna pravila tega ne dovoljujejo, bi jih bilo treba spremeniti. Predlagani način reševanja bo sedanje težave samo prenesel v neko naslednje obdobje, ne bo pa jih odpravil in kar je najhuje, da lahko po tem scenariju v prihodnjih letih poseže še katera država. Kot kaže, glede na te podatke, ki jih dobivamo vsak dan na mizo, taka grožnja grozi tudi Sloveniji. Drugič, države z nižjim standardom ne morejo prispevati k reševanju težav države, v kateri je standard višji. To ni pravično in to ni solidarno. Prej smo slišali iz ust državne sekretarke podatek o povprečni bruto plači v Grčiji – nekaj čez 24 tisoč evrov, kar pomeni preko 2 tisoč evrov mesečno, to pomeni, da je za okoli 40 % višja plača kot v Republiki Sloveniji. Nekemu zunanjemu opazovalcu se glede na vse to zdi, da se s krizo v Grčijo ukvarjajo vsi, samo Grčija ne. Tretjič, neprimeren trenutek. Slovenska vlada zahteva od javnih uslužb
Hval lepa, gospod podpredsednik. Sam bom amandma Vlade podprl; in seveda bom podprl tudi, jasno, sprejetje zakona v celoti. Zakaj bom ta amandma Vlade podprl? Predvsem iz dveh razlogov. Prvič, mislim, da je seveda v korist delovanja agencije in njenega sveta v tem, da ima neko pregledno in določeno število članov - to je prvi razlog. Drugi razlog pa je seveda ta, da tudi zaradi tega, čemur bi lahko rekli - upam, da ne bom naletel na napačno razumevanje - tudi zaradi nečesa, čemur bi lahko politična higiena; v temu smislu da bi se lahko zgodilo, da bi vsakdo, ko se odpre zgodba, licitiral, če smem tako reči, kandidate, nove, dodatne člane iz posameznih skupin, akademski in neakademskih, ki bi vodili svet. To bi se lahko zgodilo, zaenkrat se na srečo ni, vendar mislim, da če so se drugi nekako omejili na to, kar imajo, je prav, da se v teh razmerjih, kot so, omeji tudi ti dve skupini, ki sta zdaj dodatno z amandmajem odbora prišli v to sestavo. To sta moja dva glavna argumenta in mislim, da moramo tukaj tudi imeti neko določeno stopnjo rigoroznosti in politične ter odločevalne nepristranskosti v odnosu do vseh. Lahko se z marsikaterim argumentom študentov strinjamo, sindikatov - jaz sem se in se še danes, - vendar moram pa povedati, tu pa se po mojem mogoče kakšen naš interes, določevalcev in njih loči in tukaj se ustavimo in tu vidimo, da smo, recimo, v določenih stvareh na različnih bregovih. Tako jaz na to gledam, nič ne zamerim nekomu, ki misli in gleda na to drugače. Sam bi ob tem rekel, da je ta amandma, hote ali nehote, spodbudil vso to široko razpravo, ki smo jo vodili. Jaz, gospod podpredsednik, se bom skrajno omejil samo na dve stvari, ki sta povezani s tem amandmajem in tem zakonom. Namreč, dejansko, ko se govori o regionalnih univerzah in številu univerz v Sloveniji in visokih šolah. Razprava o tem, koliko visokih šol naj bo v Sloveniji in koliko univerz naj bo v Sloveniji, je popolnoma neproduktivna, popolnoma nesmiselna, tako pri tistih, ki govorijo, da
Hvala lepa. Seveda bom ta odlok podprl. Dejstvo je, da ta zakon omejuje možnost medsosedske pomoči. To je dejstvo. Zakon predpisuje denarno sankcijo za podjetnika, ki bo na področju svoje zasebne dejavnosti pomagal sosedu. Ali to drži? Torej, ne zavajamo nič. To drži in piše v zakonu. To je zame osebno ena velika neumnost sploh v času, ko smo priča negativnim kazalcem v vseh sferah družbe. Ampak res v vseh sferah družbe. V Slovenski demokratski stranki smo konstruktivno pristopili k temu zakonu. Sploh nismo ne vem kakšnih sprememb uvajali pri tem zakonu. Spremeniti smo želeli medsosedsko pomoč in želeli smo omiliti kazni. To je bilo vse, kar smo zahtevali, kar smo pričakovali, da boste podprli. In kaj se je zgodilo z našimi amandmaji? Nič. Zavrnili ste jih, kot da jih ni. In potem si drznete sedaj reči, da mi izkoriščamo inštitut referenduma. Kako ga mi izkoriščamo? Vi imate večino in ste sprejeli zakon takšen, kot ste ga sprejeli. Če ste tako prepričani, da je ta zakon dober, tako kot govorite kako in kaj bo vse ta zakon prinesel, zakaj se bojite iti na referendum. Pojdite na referendum, pozovite ljudi in ljudje vam bodo pokazali kaj si mislijo o tem zakonu. Vse ankete kažejo, da bo ta zakon tudi padel. Vse ankete kažejo, zato ker so ljudje nezadovoljni, zato, ker je ta zakon neumen, ker je ta določba o medsosedski pomoči nora za ta trenutek. In normalno je, da mi v Slovenski demokratski stranki ne bomo dopustili, da bomo sprejemali takšne nore zakone oziroma jih uveljavljali. Torej, verjamem pa, da vas je strah, ker je ta zakon res slab, je res slab, sploh ta določba o med sosedski pomoči. Je nedopustno, da v teh časih sprejemamo takšne zakone. Nedopustno. Poglejte, kaj si ljudje mislijo o stanju v državi ta trenutek. Hvala.
Hvala za besedo. Lep pozdrav ministru in vsem ostalim! V tej razpravi, ki se je tako razplamtela, bi želel opozoriti na eno zgolj takšno malenkost: Trgovinska zbornica Slovenije je dala svoje mnenje. Če Ja, saj pravim, meni je to smešno, če ena od zbornic, če govorimo o Zakonu o trgovini in deregulaciji, govorimo, da je Trgovinska zbornica verjetno eden od deležnikov, ki verjetno nekaj ve o tej zadevi. In če ta zbornica s podpisom izvršne direktorice in pravne svetovalke pove, da je ta zakon v redu, se pravi, da podpira deregulacijo, in tudi glede na to, da je bila podpisana kolektivna pogodba dejavnosti trgovine v Slovenije, ki je stopila v veljavo 1. maja 2014, kjer je opredeljeno, kakšni tarifni razredi morajo biti, se pravi, tukaj je že nek postulat neke varnosti, mislim, da je to ena od enih pomembnih argumentov, zakaj se na strani <PARTY> nagibamo k temu, da bomo podprli ta zakon. Ker mislimo, da je kot prvo, podprta s strani enega deležnika, ki ima neko besedo, kar predstavlja, kakor je omenjeno, 6 tisoč podjetij, in to so mikro, mala, srednja in velika podjetja. Se pravi, če so predstavniki enega takšnega velikega kroga, verjetno vedo, o čem govorijo in zakaj podpirajo to zadevo, da bi zadeva štimala in da bi se lahko tudi ta trgovina razširila in razcvetela. Če pa bomo govorili o strahovih in o tem; strahov je polno, ampak vemo, da je strah v sredini votel. Če bomo zdaj o tem razpravljali Ja, saj pravim, se opravičujem, ker sem se zmotil, ampak hočem povedati to, da dejansko izgubljamo pri teh deregulacijah čas po nepotrebnem. Če smo mi ena od držav, ki ima najbolj regulirano zadevo in vsi tukaj, sploh koalicijski partnerji, smo se zavezali temu, da bomo deregulacijo začeli izvajati in delati, mislim, da je to en od korakov, s katerim se približujemo. Ali je to zdaj nevarno, ali to bo – ne vem. Mislim, da imajo in sindikati in delavci veliko možnosti za to, da se uprejo. Tudi gospa Poropat, ki je povedala, da se v Lidlu dogajajo nepravilnosti. Za to obstaja
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem! Pred seboj imamo zakon o kmetijskih zemljiščih, ki je za prihodnost slovenskega kmetijstva zelo pomemben. Je eden od krovnih zakonov in osnova, na kateri se bo v prihodnje gradila kmetijska politika Slovenije. Predlog zakona je bil deležen široke javne razprave in številnih usklajevanj. Osnutek novele je bil v javni razpravi in v prvem krogu medresorskega usklajevanja že decembra 2020. Zakon ureja številna področja in je vsebinsko obsežen. Razširja se obveznost plačila odškodnine zaradi spremembe namembnosti kmetijskega zemljišča z nižjo boniteto, in sicer od 35 do 50 točk. Uvaja se inštrument nadomeščanja kmetijskih zemljišč, če lokalna skupnost načrtuje spremembo namenske rabe kmetijskih zemljišč v stavbna zemljišča in območja mineralnih surovin ob izpolnjevanju pogoja primerljive površine in kvalitete kmetijskih zemljišč, na katerih se načrtuje sprememba namenske rabe. Lastniku kmetijskega zemljišča, ki je zemljišče prodal za potrebe izvedbe prostorskih ureditev državnega pomena ali pa je bil razlaščen, se omogoči, da lahko v desetih letih od prodaje ali razlastitve kupi ali zakupi kmetijsko zemljišče na območju upravne enote, v kateri leži kmetijsko zemljišče, ki ga je prodal. V komasacijskem postopku se lahko solastnina na posameznem zemljišču oziroma več zemljiščih, vloženih v komasacijski sklad, deli z namenom boljše rabe posameznega zemljišča. Uvaja se možnost izgradnje državnih namakalnih sistemov, ki jo predlaga Sklad kmetijskih zemljišč. Po preteku petih let od izgradnje državnega namakalnega sistema lahko sklad prenese lastninsko pravico v upravljanje in vzdrževanje državnega namakalnega sistema na lokalno skupnost. Kmetijska zemljišča so zelo pomembna naravna dobrina, na katerih pridne roke slovenskih kmetov pridelujejo hrano. Zagotavljajo nam zadostno preskrbo s hrano in Slovenijo vodijo v smeri samozadostnosti, zato je ključni cilj slovenskega kmetijska obdelanost kmetijskih zemljišč ter ustrezno varstvo kmetijs