EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa. Najprej, zanimivo, sedaj nekateri poslanci, tako kot je prej bilo, že kar določajo, kdo od predstavnikov opozicije oziroma Slovenske demokratske stranke lahko pri kakšnem zakonu razpravlja. To je res nekaj novega. Skratka, bomo verjetno morali upoštevati tudi navodila koalicije, kdo lahko o čem pri nas razpravlja. Sedaj pa kar se tiče samega amandmaja. Ko vsi po vrsti teh 16 predlogov, ki so našteti kot prioritetni odseki, o njih govorite, da so pač povedani na pamet, da jih ne morete podpreti, so pravzaprav enako tako, če ne celo bolj, definirani kot pa vaš zakonski predlog. Vaš zakonski predlog določa vire, ki jih bo določala šele resolucija o nacionalnem programu modernizacije železniške infrastrukture. V našem amandmaju smo se vsaj opredelili do prioritetnih odsekov. Poglejte, še celo sami smo hitro ugotovili, da bi jih lahko še dopolnili. Zakaj pa ne? Prav. Še vedno bolje kot pa je sedaj v tem predlogu zakona, kjer se viri določajo za nekaj, ker še ni sprejeto. Tega si ni izmislil <PARTY>. To je v svojem mnenju povedala tudi Zakonodajno-pravna služba. Zakonodajno-pravna služba pravi, citiram: "Najprej izpostavljamo, da je v uvodu zakonskega predloga navedeno, da je predmetni nacionalni program, ki naj bi ga sprejel Državni zbor, šele v pripravi in gre s tega vidika za prejudiciranje." Se pravi, vi dajete zeleno luč za vire, ki še niso opredeljeni, hkrati ste pa napadli 16 prioritetnih odsekov, ki so po mnenju Slovenske demokratske stranke za uravnotežen razvoj Slovenije pomembni. Samo za to gre. In kot ste videli, ste tudi sami hitro ugotovili, da se lahko doda še kakšen odsek in to je bil namen. Kajti takrat, ko smo v Slovenski demokratski stranki vložili zakon o prioritetni gradnji železniških odsekov, ste dejali, ne, tega zakona ne moremo podpreti, ker podlaga za kar koli takega je nacionalni program modernizacije železniške infrastrukture. In kaj dobimo danes na mizo? Danes dobimo na mizo vladni predlog zakona o zagotavljanju virov, ki ima za sv
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Zdaj jaz sem že približno 16 let, če se lahko tako izrazim, politična sopotnica Janeza Janše. In seveda lahko z gotovostjo, na podlagi izkušenj, ki jih imam, tako takrat, ko smo bili v koaliciji, in kot takrat, ko smo bili v opoziciji, ocenim, da gre za izjemno sposobnega politika, za preudarnega politika, za osebo, ki je v svojih odločitvah modra in skuša delovati za dobro in v korist državljank in državljanov Republike Slovenije. Pomembno se mi zdi povedati, da gre tudi za povezovalnega politika in tudi vključujočega politika, kar je nenazadnje dokazal v prvem mandatu, ko smo oblikovali tako imenovano partnerstvo za razvoj. In takrat je bila seveda roka ponujena tudi opoziciji in s Socialnimi demokrati smo takrat spisali kar nekaj zakonov in jih potem potrdili tudi v Državnem zboru. In kaj je to drugega kot vključenost in povezovanje. Jaz sem danes res vesela, da bo, če bo gospod Janez Janša potrjen na glasovanju, ponovno postal predsednik Vlade. Zakaj? Zaradi tega ker smo pod njegovim vodstvom že v preteklosti, zlasti v mandatu 2004−2008, sprejeli pomembne spremembe v dobro ljudi. In verjamem, da bo tako tudi pod to vlado. Nenazadnje tudi nova koalicija, ki se bo sestavila, in tudi koalicijski sporazum dokazujeta, da smo se sposobni med seboj povezati. Ravno to je glavni in ključni dokaz. Danes, kot vidimo, bodo v vladi tako stranke leve sredine kot stranke desne sredine, in to je povezovanje. In to je tisto, kar smo pričakovali že vrsto let, da se bo zgodilo nekaj takega, da bomo lahko vsi skupaj delali za skupno dobro, za Slovenke in Slovence. Da bomo naredili in izpeljali tiste ključne projekte, ki so potrebni in so zdaj kar nekako spali. Pomembno je, da smo danes sposobni preseči te delitve in da smo enotni v izzivih in ukrepih, ki jih ta država nujno potrebuje. Vem, da tega mi, Janez Janša, če tako rečem, ne potrebuje, pa vendar želim v tem trenutku to reči, da izjemno spoštujem njegovo držo
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani državni sekretar! Danes imamo podobno zgodbo, kot smo jo imeli leta 2017, se pravi, predlog zakona, ki ga je leta 2017 podpisal kot prvopodpisani takratni predsednik Državnega zbora, danes ponovno aktualni predsednik Državnega zbora. Zakaj smo v Listi Marjana Šarca ta zakon sopodpisali in ga bomo danes tudi podprli – iz čisto preprostega razloga, ker je dejansko nastal med mladimi. Se pravi, mladi so ugotovili, kaj potrebujejo, zaradi česa so prikrajšani, in tako pripravili zakon, ki je bil potem vložen z večino poslanskih skupin. Mladi so - podobno kot leta 2012-2013, se pravi, v času gospodarske krize – tudi v tej krizi prenašali največje breme, največjo družbeno odgovornost, lahko rečemo, saj so bili dejansko najbolj prizadeti. ZUJF je mlade zelo prizadel in še danes čutijo posledice, kot jih je prizadela tudi aktualna zdravstvena kriza. Na žalost, kljub mnogim opozorilom, jim je Vlada namenila le dvakrat po 150 evrov, kar dejansko pomeni okrog 15 evrov na mesec. Vemo, na katerih področjih vse so mladi bili prikrajšani, od tega, da so bile zaprte fakultete, od tega, da so morali zapustiti študentske domove, do tega, da niso mogli opravljati študentskega dela in še in še bi lahko naštevali. Se pravi, glede na to, da povprečen študent potrebuje okrog 500 evrov, da lahko preživi, od aktualne Vlade pa je dobil okrog 15 evrov mesečno, vemo, kdo je nosil te stroške, se pravi, njihovi starši. In zaradi tega so mladi ponovno pripravili zakon, ki dejansko odgovarja na vprašanja njihove situacije, da dejansko izboljša njihovo vsakdanje življenje in jim omogoči lažje študiranje. Ta zakon bomo seveda v <PARTY> podprli, kot sem že povedal, predvsem za to, ker mladi preveč plačujejo za študentske bone. S tem jim višamo subvencionirane študentske bone, potem jim višamo število štipendij kakor tudi njihovo vrednost. Prav tako namenjamo denar za gradnjo študentskih domov tam, kjer so potrebni, predvsem v Lj
Ni prav, da se ob vsaki priliki poskuša povedati vse tisto, kar si kdo misli o Vladi, o nasprotnikih, o nezaželeni politični in drugi javnosti, kajti takrat, ko je govora o konkretnih stvareh in se te nanašajo na reševanje konkretnih problemov v posameznih okoljih, je demagogija, zavajanje škodljiva zadeva, in danes je bilo tukaj vsega tega povedanega preveč. Resnično preveč. Če je kaj, je razlika med letom 2005 in danes ta, da deluje nek sistem, nekateri ukrepi, ki so sicer vpeljani z odlokom, in se zagotavljajo določena sredstva, izboljšanje, izboljšava iz leto v leto za ljudi, za okolja na teh področjih. Ne morem mimo tega, kar sem že prej rekel – da je prišlo tudi kar nekaj strokovnih pripomb na posamezne člene tega zakona, in takrat, kadar mi iz raziskovalne skupine za pedologijo in varstvo okolja Biotehnične fakultete iz Ljubljane napišejo, da je v 3. členu narobe in strokovno zgrešeno, kako se sanirajo stvari v takem okolju, če v 4. členu prav tako navajajo, kaj vse je narobe, če potem v nadaljevanju tega člena podrobneje opredelijo, kaj je narobe s tem pristopom, potem je vendarle treba priti do zaključka, da je treba to radikalno spremeniti ali pa zakon zavrniti. Izrazit pristaš sistemskega urejanja stvari, kot jaz to vidim, lahko izključi vse te polemike, kaj je kdo za koga naredil, v katerem okolju, in če je dober, bo to naredil, če ni dober, če ne misli dobro, bo pa ta zakon zavrnil – ne. Jaz nisem bil hud navijač tega, da naj se loči lokalno od državnega nivoja in tako naprej, ker sem mislil, da vsak lahko pri sebi to loči, ko gre za podporo stvarem, ki jih je treba urediti na nacionalni ravni, zato da koristijo tudi lokalnemu okolju, vsakemu državljanu in državljanki, prebivalcu in prebivalki Republike Slovenije. Ampak vendarle: ali se je mogoče izogniti tem posploševanjem in tem obtoževanjem? Tako kot razumem in kot bom poslušal tudi zaključni govor predlagateljev zakona – predvidevam, da se bodo še oglasili –, me prepričuje, da preprosto želijo iznič
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolega Jelinčič je kapselj, včasih si kaj izmisli Včasih si gospod Jelinčič kaj izmisli, tako vsega ne jemljem za čisto zlato, kar pove, ampak tokrat v tem primeru pa mu iskreno verjamem, ker osem let parkiram tukaj in včasih se tudi meni zgodi, da pač parkirnih prostorov ni dovolj in sem že tudi sam parkiral zato na neprimernem prostoru, kamor me je usmeril redar. Ampak potem, ko sem prišel nazaj, sem imel samo listek gor, zaenkrat lisic še ne in seveda jaz nisem to, kar je Jelinčič, in jaz sem ta račun poravnal in plačal. Zato verjamem, da bi bilo potrebno tako, kot je sedaj kolega Cukjati rekel ,kdaj reči tudi kakšno besedo o tem, da tukaj parkirni prostori, ki so rezervirani za nas, niso vedno na voljo, zato bom v tem primeru glasoval za imuniteto.
Hala lepa, gospa predsedujoča. Kolegice in kolegi! Vsi skupaj smo prepričani, da je varnost državljank in državljanov zelo zelo pomembna in da so varnostno obveščevalno službe eden od pomembnih segmentov, ki zagotavljajo varnost našim državljankam in državljanom. Res pa je, danes se tudi v poročilu in v nadaljevanju večkrat omenjajo tudi sumi na to, ali varnostno-obveščevalne službe lahko delajo strokovno. Lahko. Za svoje delo odgovarjajo, morajo odgovarjati Državnemu zboru, seveda komisiji za nadzor obveščevalnih služb. Je pa možno tudi to, da se v njihovo delo nekako prikrade kakšen segment, ki ima bolj politični predznak. To ni dobro. In prepričan sem, da je tudi poročilo Komisije za nadzor obveščevalno-varnostnih služb v preteklem obdobju bilo takšno, kakršno je. Ni najbolje. Je pač takšno zato, ker je bilo tudi takšno sodelovanje med komisijo za nadzor in varnostno-obveščevalnimi službami. Danes so bili prebrani sklepi za delo Komisije za nadzor varnostno-obveščevalnih služb. Ti sklepi so dobri, misel je dobra, ideje so dobre, program komisije je dober, vendar ta pogoj, da bodo varnostno-obveščevalne službe sodelovale tako, kot je potrebno z našo komisijo, je pa vprašljivo. Vprašljivo tudi zaradi tega, ker nekatera dejanja, ki so sledila takoj po postavitvi nove vlade, kot je zamenjava nekih kadrov bodisi v arhivu bodisi tudi v naših varnostno-obveščevalnih službah, nekako nakazujejo na to, da se nekdo zelo trudi, da bodo te varnostno-obveščevalne službe delale zelo zelo pod neko taktirko in vprašanje je, koliko bo Komisija za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb dobivala te realne podatke od teh služb. Moramo se zavedati, da je Državni zbor tista najvišja institucija in da so tudi telesa Državnega zbora tista, ki posredno Državnemu zboru sporočajo o delu takšnih zelo zelo subtilnih in občutljivih služb, kot so varnostno-obveščevalne službe. Zato bi v nadaljevanju v naslednjem mandatnem obdobju, ko ta komisija za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb pri
Hvala lepa. Zavedam se, da je zelo kratek čas, vendar se zelo težko človek zadržuje, da ne bi nekaj besed predlagatelju namenil. Prvo, kar je, prosim, da v bodoče niste žaljivi, kajti moje razprave v tem primeru in tudi v drugih so vedno takšne, da govorim v svojem imenu. Ne natolcujte in skozi politični, kaj jaz vem, všečni dialog nekako zganjate neko zadevo. Morate se pa kot predlagatelj zavedati, gospod Luka Mesec, očitno v tem primeru vaše razmišljanje in sploh pristop je zelo obarvan s tako imenovano socialistično filozofijo delovanja trga v Republiki Sloveniji. Sam sem pa zelo velik zagovornik prostega trga, pretoka blaga in storitev, ki vključuje tudi kapital. In tukaj imava bistveno drugačen pogled na svobodno gospodarsko pobudo in prepoved nelojalne konkurence. Dejstvo je, če niso zadovoljivo plačani trgovci in trgovke, sem preprosto na stališču, da zaradi tega ne more biti razlog poseg v odpiralni čas trgovin. Tako kot sem že v svoji razpravi povedal, dejstvo je, da tisti subjekti v Republiki Sloveniji, ki so registrirani za svoje opravljanje dejavnosti, preprosto pri svojih poslovnih odločitvah, ali bodo ponujali svoje blago in storitve vsak dan v tednu ali samo nekaj dni, se pravi to reguliranje delovnega časa prodajaln, ne bi smelo biti s strani države ali politike. Prosim, da razlikujete pri tako imenovanih prostih storitvenih tržnih dejavnostih, ker menim, da v razgovoru se tako ali drugače nekako razlikujemo. Samo še dve besedi. Ne vem, zakaj omejevati nekoga na trgu, če želi delati v nedeljo ali ob praznikih. Ne razumem. Ne razumem. Hvala lepa.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani gospod minister Gjerkeš s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi! <PARTY> nasprotujemo drobitvi občin na še manjše, kot so do sedaj, in, kot smo že danes povedali, ne bomo podprli predlogov za ustanovitev novih občin. Občina Rače - Fram s svojimi dobrimi 6.500 prebivalci že sedaj ne sodi med velike občine. Sodi pa med tiste občine, ki izpolnjujejo zakonske določitve, kriterije, ki so zapisani v zakonu o lokalni samoupravi. Sedaj bi iz te občine izločili del, ki ima 3.195 prebivalcev. Preostalemu delu ostane 3.333 in dobili bi dve manjši, verjetno šibkejši občini. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo glasovala za sklep, da predlog za začetek postopka za ustanovitev občine Fram ter za določitev njenega območja ne izpolnjuje pogoje za ustanovitev občine. Ob tem bi rad še pripomnil, da sedanji zakon o lokalni samoupravi in nekdanji zakon o financiranju občin spodbujata ustanavljanje novih občin. Zaradi tega je jasno, da je zakon treba modernizirati, uskladiti in popraviti in v njem doseči cilj o združevanju občin na področjih, ki so povezovalnega tipa, skupnega značaja ter prinašajo pospešen razvoj zaokroženih celovitih področij v Sloveniji. Hvala.
Hvala lepa za besedo. Dober dan! Odlok o okviru za pripravo proračunov sektorja država je dokument, ki določa zgornjo mejo izdatkov in cilji saldo, torej načrtovani primanjkljaj oziroma presežek sektorja država, ki obsega državni proračun, občinske proračune ter zdravstveno in pokojninsko blagajno za triletno obdobje. Odloka in proračunskih aktov za leti 2022 in 2023 v Levici ne bomo podprli, ker pomenijo nadaljevanje popolnoma zgrešene fiskalne politike Janševe vlade. Ta nam s proračunskimi dokumenti do leta 2023 daje jasno sporočilo – z davčnimi darili in subvencijami za kapital ter bogate, z dodatki za najbolj plačane in orožarskimi posli bomo iztrošili državni proračun, račun za naše zapitke pa bomo potem izstavili ljudem, ki bodo morali spet zategniti pasove. Po rekordnih primanjkljajih v letu 2020 in 2021 se bodo visoki primanjkljaji kopičili tudi v letih 2022 in 2023. Neto javni dolg državnega proračuna se bo po oceni Vlade v naslednjih dveh letih povečal še za dodatnih 3,5 milijarde evrov. A težava ni v proračunskem trošenju kot takem, v Levici podpiramo povečanje izdatkov za javno zdravstvo, socialno državo in javne investicije, ko na drugi strani zagotovimo hkratno povečanje proračunskih prihodkov, zlasti tistih iz naslova davkov na kapital in premoženje bogatih. Ostro pa nasprotujemo vladnemu trošenju javnega denarja za družbeno nekoristne namene ob hkratnem nižanju davkov za bogate in kapital. V politiki aktualne vlade tako spremljamo nesmiselne zaveze za nakup orožja v vrednosti 780 milijonov evrov pa več kot 900 milijonov evrov za dodatke, ki se stekajo v žepe preplačanih zdravnikov dvoživk, davčni odpustki za najbolje plačane, ki bodo prihodke državnega proračuna vsako leto oklestili za dodatnih 800 milijonov evrov. Fiskalni svet na eni strani opozarja, da je ocena izdatkov državnega proračuna za leto 2022 nerealno visoka, ocena izdatkov za leto 2023 pa nerealno nizka. V primerjavi z letom 2022 naj bi se izdatki državnega proračuna znižali za 580 mili
Hvala lepa za besedo. Moram reči, da je težko za tako kvalitetnimi predgovorniki povzeti besedo, pa vendar bi podal tudi stališče naše poslanske skupine, ki podpira odlok o letnem planu razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002, s tem da želimo, da bi bil čimprej narejen tudi za leto 2003, da pa bi bil na realnih osnovah. Tukaj v parlamentu moramo pokazati s prstom nase, ne pa na prometno ministrstvo ali pa na Dars, kajti v tem parlamentu sprejemamo takonacionalni program, pa ne samo program izgradnje avtocest, ampak tudi druge programe, recimo, za železniško infrastrukturo, ki smo jo od leta 1992 kar nekajkrat popravljali, pa moram reči, da se držimo komaj 15% ali celo manj, da smo lahko veseli, da se avtocestnega programa držimo v tako velikem procentu, kot se ga držimo s tem, kajti dodajamo nenehoma, leto za letom, vsako leto nove odseke, nove obvoznice, nove zahteve in to tukaj iz teh klopi. Tukaj je treba povedati, da je zagotovljenih sredstev samo 51%, in sicer iz naslova bencinskega tolarja, ki se uporablja tudi za druge namene, predvsem za vzdrževanje magistralnih in pa ostalih cest, da se iz naslova cestnine pobere tako malo denarja oziroma ne toliko denarja, kot je bilo pričakovano, je bila zahteva tudi iz naših vrst in pa tudi sicer, glede na to, da so bile glavne ceste v preteklosti in so še sedaj preobremenjene in se je na ta način, da se na nekaterih odsekih cestnina ne pobira, želelo preusmeriti promet na avtocestni del in pa seveda proračunska sredstva, ki jih pa odobrava parlament, ne sledijo nacionalnemu programu. Tudi zakonodaja ni naklonjena vsakokratni situaciji oziroma izvajalcem, pa naj se spomnimo gradnje cest ali pa podiranja tiste hiše na ljubljanski obvoznici, ki je kar nekaj let zavirala odprtje tega odseka. Mi bi tukaj v parlamentu morali ostati zvesti začrtani politiki gradnje avtocest, potem pa bi lahko kazali s prstom na izvajalce. Še enkrat lahko rečem samo to, da na eni strani imamo preveliko drobljenje tega bencinskega tolarja,
Gospod predsednik, prekinitev smo zahtevali zato, ker to, kar danes zvečer počenjamo oziroma počenjate, je groba kršitev pravil. Na zelo dvoumen način odpiramo 2. člen zakona in v njem določamo pomembno vsebinsko novost. Postavlja se vprašanje, ali bo ta zakon sprejet v skladu z veljavno proceduro, z veljavnim poslovnikom državnega zbora. Strinjam se, da seveda boli, če poslanci opozicije opozarjamo vlado, vladajočo koalicijo, da ob sprejemu tako pomembnega poroštva, poroštva za več kot 247 milijard tolarjev, procedura ni spoštovana v celoti. Posebej obžalujemo, da ste na čelu tega nespoštovanja procedure vi. Zato smo predlagali pavzo, da se strasti umirijo in da razmislite, poslanci vladajoče koalicije, kaj boste danes počeli. Z nekim uskladitvenim amandmajem, ki je več kot vsebinski, za katerega bi bilo več kot dovolj možnosti, da bi ga poslanci vladajoče koalicije ali kdorkoli drug, ki ima za to možnost, vložil, na novo določamo okvir tega poroštva. Mi smo se po posvetovanju v poslanski skupini odločili, da ne bomo nasedli provokacijam, ki jih tu izvajate, in da bomo v delu državnega zbora danes do konca opozarjali na problematiko, ki je na dnevnem redu. Kar nekaj točk še imamo danes, ko procedura ni bila spoštovana. Ko smo mi predlagali zaustavitev procedure glede zakona o zdravilih, pa naj bi jo danes prekinili na predlog vlade. Glede samega zakona o poroštvu pa povem, po posvetovanju, da ga ne bomo podprli. Zakon o poroštvu za 1.030 milijonov evrov, za 247 milijard tolarjev, vsakega Slovenca od danes naprej obremenjuje za 740.000 tolarjev. Tistega Slovenca, ki služi denar, zato da danes tukaj lahko sedimo. In dobro bi bilo, da bi, ko sedimo v tem državnem zboru, ko sprejemamo zakone, v polni meri spoštovali proceduro. Zato je treba ta državni zbor bolje voditi in dvigniti politično kulturo v tem državnem zboru. Obžalujemo, da so strasti tako pregrete, vendar razumemo, da boli, ko vas opozarjamo, da na dvoumen način dajemo poroštvo za 1.030 milijonov evrov. Hva
Spoštovani predsedujoči, državni sekretar, kolegice in kolegi! Javni jamstveni, preživninski in invalidski sklad Republike Slovenije ima glavne tri naloge. Prvič, zagotavljanje pravic delavcem, ki jim je delovno razmerje prenehalo zaradi insolventnosti njihovega delodajalca ali izbrisa delodajalca iz sodnega registra. Drugič, zagotavljanje pravic otrokom, ki jim pripada določena preživnina in je preživninski zavezanci ne plačujejo. In tretjič, zagotavljanje, izpolnjevanje kvot zaposlenih invalidov, odločanje o pravicah invalidov in obveznosti delodajalcev. Sklad po besedah predlagatelja novele zakona že vrsto let ugotavlja problematiko sodne izterjave dolžnikov preživninskega sklada. Sodna izterjava po Zakonu o izvršbi in zavarovanju je v Sloveniji izjemno neuspešna, neučinkovita, dolgotrajna in stroškovno neučinkovita. Enaka ugotovitev je zapisana v poročilih Doing Business svetovne banke za leto 2015. To dejstvo ugotavlja tudi Evropska komisija v svojem tretjem pregledu stanja v pravosodju za Slovenijo. S predlagano spremembo se sodna izterjava dolžnikov preživninskega sklada prenaša na upravno finančno izterjavo, ki je vzorno, odlično, enostavno, hitro in učinkovito in brez nepotrebnih stroškov izvaja Finančna uprava Republike Slovenije že za invalidski sklad in tudi za druge neposredne in posredne proračunske uporabnike državnega proračuna, neposredne in posredne proračunske uporabnike lokalnih skupnosti, občin, zbornice in druge subjekte. S tem bodo kadrovsko in predvsem finančno razbremenjena sodišča, ki morajo po sedaj veljavni zakonodaji plačevati stroške sodnih izvršiteljev v skupni višini več 100 tisoč evrov, kar bo zelo pozitivno vplivalo na varčevanje proračuna sodišč in proračuna Republike Slovenije. Istočasno pa je upravna izterjava, ki jo izvaja Finančna uprava Republike Slovenije, izjemno uspešna, izjemno učinkovita in zelo hitra. Smiselno, razumljivo in učinkovito je, da ima sklad poenoteno upravno izterjavo preko Finančne uprave Republike Slovenije
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Po tem nastopu kolegice bi morda bilo pametno, da bi končali. Običajno so tovrstni nastopi bili s strani kolega Partljiča, ki nam je poskušal zgodbo, ki se je tukaj odvijala, na nenavaden način zaokrožiti. Vendar ta poskus politizacije razmer v Sloveniji seveda ne more biti na tak način končan, ker imamo še kar nekaj časa na razpolago. 2 uri in pol. Večina ljudi več ne ve, kaj počnemo tukaj. Očitno tudi nas, če pogledamo po dvorani, več ne zanima, kaj se tukaj dogaja, in je vsako pametno razglabljanje, verjetno, bolj nespametno kot pametno. Prikazovanje razmer in želja s strani tistih, ki obtožujejo vlado, ni v tem, da naj bi se več zgodilo, pač pa, da naj se ne binič zgodilo. Glejte, sem iz ene od regij, ki je zainteresirana - statistične regije - , da bi regije imeli. V veliki skrbi zaradi centralizacije. In da bi se zgodila decentralizacija, vidimo ob vsakem glasovanju, da ste kolegi glasovali proti ustanavljanju regij. Imeli smo primer Revoza, kateri nekoga hudo skrbi, da bi ljudje bili tej vladi hvaležni za to, kar se je zgodilo. Smo imeli zgodbo tudi v Muri. Takrat, ko se je vlada odločila, da se Muri pomaga, smo zelo hitro imeli sklicano sejo odbora za gospodarstvo in vprašanja, zakaj in kako Muri takšna in tolikšna pomoč. V vseh letih izdelave nacionalnega programa gradnje avtocest so se zadeve po polževo premikale. Na eni strani so lokalni politikanti, ki s svojimi predstavniki danes tukaj govorijo, kako se počasi ceste gradi, naredili vse, da se avtocesta v Prekmurju sploh ne bi gradila. Tudi ob zadnjem sklepu vlade, da se pospeši gradnja z ozirom na naraščajoči promet, smo v medijih lahko zasledili ponovno skrb, zakaj pa pospešiti gradnjo avtoceste v Prekmurju. Tu danes spet slišimo neko skrb, ko so seveda prisotne kamere – zmedeno stanje do nezavesti! In seveda zgodbe, kmet in kmetijstvo se zlorabljata na neverjeten način. Izgleda, da mnogim hudo ne paše to, kar je vlada izpeljala v zadnjih dneh – pospešeno dokončanje san