EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Mislim, da je bilo ravno prej utemeljeno, zakaj je razprava o tem resnično potrebna. Slovenija je polnopravna članica Evropske unije in še kako je važno, kakšno je naše stališče! Še kako je važno! Če vlada nima znanja, da bi to stališče branila v Bruslju, je toliko bolj potrebno, da se tukaj v državnem zboru opravi ustrezna razprava. Ni opravičila za to vlado, da gre v Bruselj brez ustreznih argumentov. Mi smo lahko v medijih prebrali s strani dveh strokovnjakov, ki ju je najela ta vlada, da lahko neto finančni položaj Slovenije med 20 milijardami in 80 milijardami slovenskih tolarjev. 60 milijard gor ali dol, ni vseeno. Oprostite. Proračun ministrstva za gospodarstvo je takšen, kot je bil prej, krat dva. Krat dva. To ni majhen denar. Zelo hitro lahko izračunamo, da gre za 30 tisoč tolarjev na glavo vsakega državljana oziroma državljanke v tej državi. Še kako je pomembno, da se ta diskusija opravi! In trditi, da tukaj ni važno, da Slovenija itak nič ne pomeni v tej zgodbi! Saj v tem je ravno problem! V tem je ravno problem, da ta vlada resnično očitno to misli. Zato je diskusija v tem državnem zboru o tem potrebna sedaj, preden bo prepozno. Hvala.
Gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. Lep pozdrav tudi predstavnikom ministrstva in pa vlade. Moje prvo vprašanje se nanaša na ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in delno tudi na ministrstvo za finance. Drugo vprašanje pa na ministrstvo za notranje zadeve, in sicer nanaša se na pasje takse. Mogoče se bo kdo nasmehnil, pa vendar. Cepljenje ali pa cepivo je 10% te takse, usluga pa ravno tako 10%, 80% pa se nekje izgubi oziroma ponikne. Nekoč so bila ta sredstva, dokler je bila občina skupaj z upravno enoto oziroma dokler je bila še občina kot se "šika", so bila sredstva namenjena predvsem za cepljenje, za azile za male živali, odvoz kadavrov, cepljenje lisic proti steklini, skratka za varstvo živali. Občine so takrat organizirale azile in tako so bili tisti, ki so organizirali te azile, zavedeni, sedaj pa se z zakonom o varstvu živali nalaga to lokalni skupnosti. Moj predlog je, naj se sredstva iz naslova taks vrnejo v izvirne prihodke občine, ker sicer poniknejo oziroma če se to ne naredi, pa naj se plačujejo iz državnega proračuna zadeve iz naslova zakona o zaščiti živali. Drugo vprašanje oziroma pobuda pa se nanaša na ministrstvo za notranje zadeve. Pravilnik oziroma odredba o tehničnih pregledih predvideva nalepke v vozilih na šipi avtomobila z notranje desne strani. Če je nalepka iz kakršnekoli razlogov poškodovana, navodilo oziroma odredba ali pravilnik, kakorkoli že rečemo, zahteva ponovni tehnični pregled skupaj s cestnino, čeprav ne obstajajo tehtni razlogi. Zaradi tega pride do oškodovanja lastnikov vozila v višini približno 9 tisoč tolarjev, čeprav znaša strošek nalepke skupaj z namestitvijo približno 1.300 tolarjev. Dajem pobudo za spremembo tega pravilnika o tehničnih pregledih. Hvala lepa.
Spoštovana ministra, jaz bi vaju tudi pozvala k spoštovanju dostojanstva poslancev tega državnega zbora, kajti ministrica za pravosodje ni odgovorila niti na eno moje zastavljeno vprašanje, in sicer koliko državljanov Republike Slovenije je bilo obsojenih po 86. členu Kazenskega zakonika, temelječem na napačnem prevodu konvencije; kako je mogoče, da vsa zakonodaja s področja drog temelji na mednarodnem aktu, ki sploh ni preveden v pravilni jezik matične države; kaj boste storili s tožbami iz civilne družbe in zakaj morajo biti vse druge konvencije prevedene, razen te ne. Vladna komisija za droge spada pod vaš resor, spoštovani minister za zdravje. Trenutno ima Hrvaška na mizi zakon za popolno legalizacijo te rastline v medicinske, industrijske in rekreativne namene. Hrvaški strokovnjaki so v petih mesecih uspeli pripraviti zakon, ki zaobjema gospodarsko rast na podlagi te rastline, do leta 2025 povečati površino za gojenje konoplje, spodbujati industrijo in pridelavo, postaviti konopljo v okvir zdravstvenega sistema Republike Hrvaške, devet rastlin z visoko vsebnostjo THC lahko goji vsak polnoleten prebivalec Hrvaške. In vi pravite, da sem jaz groba, če vas vprašam, zakaj, hudiča, se norčujete iz nas. 7. oktobra 2016 smo naložili Ministrstvu za zdravstvo, da uredi vse potrebno, da bo ta rastlina dostopna bolnikom, ki čakajo, ki se zatekajo na črni trg, ki zapravljajo ogromno denarja. In ko si rastlino sami posadijo, pristanejo v zaporih ali pa v sodnih palačah. Povejte mi, kdo se tukaj potem norčuje – ali bolniki, civilna družba ali vlada v odhajanju. Lepo vas prosim za spoštovanje tudi z vaše strani. Jaz nisem vesela, da greste. Bojim se, da prihajajo še hujši časi, vendar to ni opravičilo za vaše nedopustno obnašanje do poslancev, kajti mi smo zakonodajna oblast tukaj. Uradniki na ministrstvu, tako kot je rekel moj predhodnik, birokrati pa ignorirajo naše sklepe, ministri se menjate na mojo veliko žalost. Birokrati so večni in oni ostajajo. Prosim za razpravo o te
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Malo težko je govoriti, ko glavnih akterjev današnje igre ni zraven. Ampak vseeno, kolegice in kolegi, rekel bom tako, sam sem glasoval in tudi naša stranka za predsednika vlade in tudi za gospoda ministra, ki ga danes razrešujemo. Nismo več v vladi, ampak še vedno sta tukaj in se človek malo nelagodno počuti, ko je nekoč smatral, da je tako bilo prav. A vendar. Gospod predsednik vlade nam je poslal obrazložitev predloga za razrešitev ministra v treh odstavkih. Sam bom citiral drugi odstavek, ki pravi tako: "Vsakdo ima seveda pravico do svojega političnega in drugega stališča, ga tudi javno izraža, se v ta namen svobodno povezuje in podobno, vendar tako kot za druge javne funkcionarje tudi za člane vlade velja, da so z nastopom v javne funkcije prevzeli tudi posebno odgovornost za svoja dejanja, še posebej če slednja resno načenjajo kredibilnost in enotnost delovanja vlade kot ključnega izvršnega organa države." Konec citata. In tumi sedaj nekaj manjka. Sam sem zapisal vprašanje: Kaj? Če bi tu pisalo, da gospod minister za zunanje zadeve odgovarja, ker ni rešeno vprašanje južne meje, bi mirno glasoval za njegovo razrešitev. Ampak ne piše. V prvem odstavku je sicer našteto tako v leporečju, kaj je narobe, a vendar tega ni. Ampak samo v tretjem odstavku pravi, da med drugim, iztrgano iz citata "ne uživa več zaupanja predsednika vlade." Torej zaradi ukrepov moči se ga enostavno in enostransko razreši. In to lahko rečemo, da je samo obračun v eni in isti stranki v vladi. Nič več in nič manj. A vendar politični pluralizem bo moral nekoč biti malo večji pri nas v tej državi, ki smo jo pravzaprav oziroma smo ji vsi tudi zavezani. Sam ministrove zamenjave ne bom podprl, kajti taka ohlapna obrazložitev je zame malo premalo. Ne bom se skliceval na noben kratek rok do volitev. Bom pa rekel nekaj, kar nihče od vas danes štiri leta nazaj ni povedal, ko se je iz skupne stranke <PARTY> - SKD izvolilo del članstva in ustanovilo novo stranko Novo Sl
Spoštovani! Spremembe poslovnika so obsežnejše, kot so spremembe zakona. V poslovniku je bilo treba urediti predvsem vprašanje nadzora nad izvajanjem načela subsidiarnosti, drugič, možnost sprožitve tožbe v primeru kršitve načela subsidiarnosti v zvezi z zakonodajnim aktom, tretjič, vprašanje pobud Evropskega sveta, predvsem iz 48. člena, 7. točke, Pogodbe o Evropski uniji, in vprašanje pobud za pristop držav kandidatk za članice k Evropski uniji. Prav tako je bilo treba na nek način poudariti, da v dosedanjem delu Državni zbor – seveda govorim o pogojih Evropske unije – ni v zadostni meri odgovoril na tista temeljna vprašanja, kako se ukvarjati z različnimi vsebinami, saj matična delovna telesa praviloma niso obravnavala vsebine, ki bi jo morala, preden pristojno delovno telo zavzame stališče do predlaganih procedur oziroma predlaganih vsebin. Zato smo v tem delu, tudi po vzoru nekaterih drugih parlamentov, ki imajo predvsem poudarek na matičnih delovnih telesih in obravnavanje vsebin z vidika pristojnosti teh teles, šele na pristojnem delovnem telesu pa tako rekoč dobi stališče končno obliko. Pri nas se je le redkokdaj dogajalo, da so nekatera delovna telesa obravnavala določene vsebine. Poslovnik zdaj določa, da je treba resnično obravnavati – in se mora obravnavati – ne, da se "lahko", kot je to sedaj, ko je pravzaprav odvisno od volje posameznikov, najsi bo predsednikov ali zainteresiranih članov delovnih teles, ali so neko vprašanje dali na dnevni red ali ne. Tisti, ki smo delali na predlogu sprememb – in prav tako kot predlog zakona je tudi predlog sprememb poslovnika pripravljala delovna skupina, ki je bila sestavljena iz predstavnikov poslanskih skupin, kluba iz koalicije in tudi iz opozicijskih poslanskih skupin – smo bili mnenja, da to ne more biti prosta presoja predsednika ali koga iz delovnega telesa, ali bo nekaj obravnaval ali, ampak da to mora narediti, pa tudi če samo s sklepom na koncu, da se strinja z vsebino in je niti ne bodo obravnavali, venda
Spoštovana predsedujoča, spoštovane poslanke in poslanci, dragi kolegi, lepo pozdravljeni! Hvala za vaše vprašanje. Na Uradu za Slovence v zamejstvu in po svetu budno spremljamo dogajanje v zamejstvu in tudi po svetu, zato sem se kar nekajkrat sestala z obema predsednikoma krovnih organizacij in smo pregledali, kakšno je stanje tudi na področju financiranja. Kot ste ugotovili, dejansko zaščitni zakon ne predvideva dinamike izplačil in višine izplačil. To je pomanjkljivost tega zakona, zato se slovenska manjšina redno srečuje s temi težavami; delno jih omilijo tudi prispevki iz Slovenije. Urad za Slovence v zamejstvu in po svetu je pripravil obsežno gradivo za to srečanje na ministrski ravni oziroma za koordinacijski odbor ministrov. S strani urada je na tem srečanju sodeloval v skladu z ustaljeno prakso državni sekretar Matjaž Longar in minister za zunanje zadeve je sogovorniku zastavil ta vprašanja, torej, zahtevo za sistemsko reševanje financiranja in tudi za financiranje v nekem normalnem roku. Prav tako je minister izpostavil, da Slovenija ni zmanjševala sredstev za italijansko manjšino, zato upravičeno pričakujemo, da tudi Italija ne bo zmanjševala sredstev za slovensko manjšino, in tudi pričakujemo, da bodo ta sredstva v enaki višini, kot so bila v preteklem obdobju. Poleg tega je minister izpostavil tudi financiranje manjšinskih glasil, med drugim tudi Primorskega dnevnika, ki prav tako ni sistemsko urejeno. Nekako smo pozdravili to, da vendarle je bilo ustanovljeno omizje za Slovence pri italijanskem ministru za notranje zadeve, in to omizje je namenjeno reševanju vseh aktualnih problemov. Enkrat so se že sestali, drugi sestanek bo predvidoma v novembru in takrat pričakujemo, da bo imela tudi slovenska manjšina možnost izpostaviti vsa vprašanja in dobiti tudi ustrezne odgovore. Slovenska Vlada je torej izpostavila vsa ta pereča vprašanja, tudi v zvezi s pripravo nove volilne zakonodaje in večjo možnostjo izvolitve slovenskega poslanca, in s strani italijansk
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav sekretarju, poslanci in poslanke! Spoštovani! Pred seboj imamo predlog zakona, o podpori kateremu se bomo v Poslanski skupini Desus odločali po opravljeni razpravi. V veliki večini se s predlaganimi rešitvami ne strinjamo. Predlaga se, recimo, da lahko Državni zbor na lastni predlog odpokliče člana nadzornega sveta. Veljavna ureditev določa imenovanje in odpoklic nadzornikov <PARTY>H s strani Državnega zbora, vendar na predlog Vlade. Vlada predstavlja skupščino in v skladu s smernicami kooperativnega upravljanja je to njena naloga, vendar gre v primeru <PARTY>H zaradi upravljanja z nekaj milijardnim državnim premoženjem za določeno specifiko. Zato je v tem primeru vgrajena varovalka v obliki potrebnega soglasja s strani Državnega zbora. V Poslanski skupini Desus menimo, da bi možnost odpoklica na lastni predlog Državnega zbora resno zabrisala črto, ki ločuje politiko od upravljanja, kar bi pomenilo hud udarec za stabilno delovanje nadzornega sveta. Glede rešitve, da bi bil Državni zbor pristojen za opravljanje nadzora poslovanja in delovanja <PARTY>H, je treba spomniti, da je za to že pristojen nadzorni svet <PARTY>H. Nadzorniki so za svoje ravnanje Republiki Sloveniji tudi odškodninsko odgovorni, v predlaganem zakonu pa odškodninska odgovornost za poslanke in poslance in predvidena. V Poslanski skupini Desus smo prepričani, da bi s takšno rešitvijo prišlo do škodljive politizacije na področju upravljanja kapitalskih naložb države. Se pa v Poslanski skupini Desus strinjamo, da prodaja državnega premoženja podjetjem, katerih lastniki niso preverljivi, predstavlja resen problem. Kaže, da so lastniki kar nekaj družb, ki jih je država prodala, podjetja iz davčnih oaz. Na to je med drugim opozoril tudi naš poslanec Uroš Prikl, s poslanskim vprašanjem v zvezi s prodajo Nove Kreditne banke Maribor podjetju iz davčne oaze. Po poročanju medijev naj bi med osmimi prodanimi družbami s seznama, ki ga je leta 2013 potrdil Državn
Hvala lepa za besedo. Če jaz prav razumem amandma k 6. členu, je to tisti - gre za tiste otroke, katerih starši sploh nič ne plačujejo, ker imajo tak standard. In v tem primeru, če gre tak otrok v privatni vrtec, dobi privatni vrtec samo 80% denarnih sredstev za tega otroka, tistih 15%, ki bi jih pa morali, recimo, starši dati ali pa, nekateri starši ne morejo dati, mora potem privatni vrtec sam kriti. V tem primeru takšni otroci sploh ne bi morali iti v vrtec, če ta privatni vrtec ne bi sam kril teh 15%. Če prav razumem to, potem sem za ta predlog. Hvala lepa.
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavnika Vlade. Prosil bi za pojasnilo, zakaj Vlada ne podpira tega amandmaja. To je namreč popolnoma nerazumljivo. Dejstvo je, da je tehnološki razvoj in vlaganja v tehnološki razvoj bistven pogoj za kvaliteten gospodarski razvoj, za višjo dodano vrednost in za uresničevanje Lizbonske strategije. Vemo, da je to ena glavnih postavk v Lizbonski strategiji. In to, kar ste v teh dneh govorili, in predstavniki Vlade in koalicijski poslanci, da procentualno zelo povečujemo sredstva za tehnološki razvoj, kolegice in kolegi, ali blefirate ali stvari ne poznate. Bodimo realni in poglejmo, kaj pomeni, kaj se skriva za tem procentualnim porastom. Res, da je ta porast v procentu sorazmerno velik za oba proračuna, ampak startna osnova je nizka. In če pogledamo delež v bruto domačem proizvodu, je ta še vedno daleč, daleč prenizek pri tem proračunu, ki ga zdaj sprejemamo, tam na ravni 0,71% in v letu 2009 bi naj to poraslo na 0,80 in nekaj odstotkov. Ampak to je še vedno daleč premalo v odnosu do Evropske unije, da ne govorimo o najbolj propulzivnih, uspešnih državah, na primer, skandinavskih, ki vlagajo 3% za ta namen. Pa tudi druge države, da ne govorimo o Ameriki in navsezadnje tudi o Kitajski. Tako da tako ravnanje ne pomeni učinkovito razvojno naravnanega proračuna. V globalu pa ne gre za tako velika sredstva, ki bi ogrožala kompletno proračunsko bilanco.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Popolnoma se strinjam z vašo oceno, ki ste jo dali po nastopu predsednika Odbora za šolstvo in šport. Strinjam se s kolegico, ki je povedala, kako se ta stvar dela. Zaradi integritete Državnega zbora in zaradi tega, da ne bi postali lutkovno gledališče, vam predlagam, da o omenjenem dogodku tukaj in upoštevanju protesta, ki smo ga ne samo enkrat dali, poslanci opozicije, na kolegiju razpravljate o takšnih dogajanjih v Državnem zboru. Kajti, grobo so bile kršene norme Poslovnika, ne samo tukaj, ampak tudi pri vodenju celotnega odbora. S tem je bilo doseženo, da je ob tem himničnem prikazu dela odbora, ki je zajemal celo to, ne kar smo na odboru v okviru te točke govorili, ampak celo javno predstavitev mnenj, bilo povedano, da je bila ta javna predstavitev mnenj prvovrstna manipulacija odbora z javnostjo in z opozicijo. Vsak si bo lahko sam natočil čistega vina, če smo vso stvar že opravili ne pred javno predstavitvijo mnenj, zdaj s to javno predstavitvijo mnenj nimamo karkoli početi, in da je na ta način s takšno javno predstavitvijo mnenj bil na ta način izveden izgon javnosti iz zakonodajnega postopka in tudi iz parlamenta. Mislim, da si tega ne bi smeli več privoščiti, zato se z vami strinjam, modro ste ravnali, gospod podpredsednik, da to problematiko o teh stvareh uvrstite na sejo Kolegija Državnega zbora in se o tem tam pogovorite. Hvala lepa. Gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Mislim, da bi bilo smiselno sprejeti ta amandma k 2. členu, kajti spodbujanje inovativnosti in ustvarjalnosti učenca, to je v sodobnem konceptu razvoja družbe več kot potrebno, kajti šola mora te ljudi navaditi tudi, da bodo kos življenju potem, ko bodo prišli v samostojno življenje, to se pravi, na kruti trg kapitala. Brez inovativnosti in ustvarjalnosti tak človek ne bo imel možnosti za preživetje v tem delu in ni dobro to, kar je zdaj izraženo v tej alineji. Namesto - eksplicitno sklicevanje na razvoj podjetnost
Bom kratka, ker je bistvo povedala že kolegica Žgajner Tavš, ampak tudi sama sem šokirana nad izvajanjem gospe poslanke Šulin. Veliko število žensk, ki je bilo izvoljenih v tem mandatu v parlament, je nakazovalo neko drugo kvaliteto odločitev tudi v smislu, da imajo ženske več empatije za socialne probleme. Ko začne ena od poslank Državnega zbora pri taki zadevi, kot je prehrana lačnih otrok, manipulirati o pravilnosti kontov in podkontov in potem zabrusi kolegicam, ki se borijo za to, da bi se to vprašanje sistemsko rešilo, da naj raje kaj dajo iz svojega žepa. Očitno res ne razumemo, kaj je delo poslancev – ne da svojo plačo porabimo in razdelimo, ker lahko s tem nahranimo samo toliko in toliko, ampak da s svojo močjo, znanjem in vpetostjo v politično dogajanje, sprejemamo rešitve, ki so dobre za vse. Če ta država ni sposobna zagotoviti vsakemu otroku en topel obrok na dan, potem nismo vredni, da smo država.
Obrazložitev glasu. Pri ponovnem glasovanju se bom kot prvič opredelila za to, da proračunski sklad ostane. Proračunski sklad stoji v tem medijskem zakonu zaradi zelo jasnih razlogov. Zaradi, bom rekla, gašenja posledic, ki jih uvaja direktiva. Direktiva pelje v zelo visoko zahtevnost lastne avdiovizualne produkcije v slovenskem medijskem prostoru in vodi tudi k večjemu odstotku evropskih avdiovizualnih del. Zahteve niso majhne in ponavljam, če se spomnite, pred dvema letoma so te zahteve pripeljale k razmišljanju, da celo v slovenskem prostoru zaprosimo za prehodno obdobje. Zahteve ne gredo samo v večinsko produkcijo lastne domače produkcije skupaj z evropsko, ampak gredo tudi v smer bistveno večjega deleža prisotnosti neodvisnih producentov. Zdaj mislite, da s tem, ko naj bise od 3%, kjer je vprašanje, koliko časa bodo ostali, iz televizijske pristojbine napajala sredstva v smislu gašenja teh dveh direktiv, se motite. To ni dovolj. To absolutno ni dovolj, ne glede na to, če to obstane. Ni dovolj zaradi tega, ker konec koncevna nek način obstajajo še deleži, ki bodo ostali, ne glede na to, ali bomo zakon potem na koncu usklajevali, glede na posledice, ki so se zgodile. Se pravi, deleži na pristojbine, deleži na frekvenčnine, ki konec koncev jih bo sedaj, bom rekla, iztržil zgolj samo zakon o telekomunikacijah in se bodo napajale z administracijo agencije za telekomunikacijo, ne pa za programske vsebine. Ostali bodo seveda tudi drugi sistemski viri, tudi proračunski. Ko bomo ta sklad umaknili, teh proračunskih virov zagotovo nebo. Danes sklepam, da jih ne bo po tej atmosferi, ki jo čutim. Vsekakor menim, da neki nadomestki za vzpostavljeno situacijo, kot je, so potrebni in sklad mislim, da ni v smislu pridobivanja sedaj tistega deleža iz televizijske naročnine, še ni zaradi tega dovoljšen razlog, da ga umaknemo. Toliko v moj glas.
Zdaj pa je replika. Najprej bom povedal to, da bom dal odvetnikom proučiti, če je možno tožiti gospoda Pukšiča, ker me je obdolžil - in moje kolege - skorumpiranosti in naj ponovno plača, seveda, če se ne bo skliceval na poslansko imuniteto, tako ko je poskušal vedno, ko ga je jezik tepel. To je prvo. Drugo, še danes ni mogoče zagotoviti, da je ena - katerakoli - država brez korupcije. Pa so, bom rekel, razvijale države svoj pravni red mnogo dlje, kot ga razvijamo mi. To je prvo. Drugo, kar bi rad povedal, vprašajte moje prijatelje med kolegi, poslanci, moje prijatelje govorim, ko sem kandidiral za mesto predsednika odbora za notranjo politiko, je eden od prvih ciljev bil, da popravimo postopkovno pa tudi materialno kazensko zakonodajo zato, da lumpom v belih ovratnikih stopimo za vrat, da tako rečem. Tudi danes, ker pač nas obilica dela preganja, z drugimi stvarmi nas obremenjuje, ni mogoče trditi oziroma nasprotno; lahko trdim tako, da tožilstvo ni sposobno parirati "zvijonom" takih in drugačnih barv, političnih, ki se skrivajo enkrat tu, enkrat tam in bogatijo na nepošten račun. Ni mogoče, ker nimajo stroke. Ja pa saj to vedno oni začnejo, saj so včeraj tudi začeli. Potem pa se sklicujejo na nas. Se opravičujem, ker sem šel mimo poslovnika, se bom umiril in grem ven enega pokaditi. Hvala lepa.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predloga zakonov, o katerih bo tekla beseda v naslednjih urah, predlagata novo dodatno davčno olajšavo, in sicer v zakonih o davku od dohodkov pravnih oseb in dohodnine. Gre za olajšavo za donacije športnim društvom, ki delujejo v javnem interesu. Zavezanec, ki nameni donacijo takemu društvu, bi bil po predlogu predlagatelja pod določenimi pogoji upravičen do znižanja davčne osnove za 2-kratni znesek plačane donacije, ki je lahko namenjena le za organizacijo ali sodelovanje na športnih prireditvah ali vlaganju v osnovna sredstva in opremo, ki jo društvo potrebuje za svoje delovanje. Vlada uvodoma poudarja, da se zaveda pozitivnih učinkov športa, zato je treba opozoriti na ukrepe različnih politik, ki se že izvajajo, nadalje na zakonodajne akte, ki jih je sprejela ali so v pripravi in druga aktivnosti pomembne za zagotavljanje ugodnega okvira na področju športa. Gre nekako za splet ukrepov. Če pogledamo širše, so to ukrepi na ravni Ministrstva za šolstvo na drugi strani morebiti tudi delno na strani Ministrstva za finance, ko govorimo o olajšavah, ko govorimo ne nazadnje tudi o zaposlovanju športnikov. Ne nazadnje mislim, da jih imamo 15 zaposlenih tudi na Finančni upravi Republike Slovenije. Pri tem sodeluje tudi Ministrstvo za notranje zadeve, MORS, ne nazadnje tudi pri promociji dogodkov, govorim o Ministrstvu za gospodarstvo in tako naprej. In to vse skupaj je nek splet, ki vleče nase tako morebitne donacije, tako sponzorska sredstva, tako tudi transferje preko subvencij in tako naprej. In to je tisti splet, o katerem se pogovarjamo. Ne da se o tem govoriti zgolj parcialno, treba je pogledati širšo sliko, kaj dejansko Slovenija temu nameni in na kakšen način se tega loteva. Ukrepi davčne politike so odvisni od konteksta splošne ekonomske politike, dogovorjenih prednostnih nalog razvoja ter siceršnjih razmerij v družbi in državi. Z davčnimi ukrepi se lahko zasledujejo usmerjeni cilji, vendar ob hkrat