EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa predsedujoči. A teče še razprava ali so samo še vprašanja za predstavnika vlade? Dobro. Potem lahko rečem Prav. Hvala lepa. Jaz mislim, da smo predvsem pri 8. členu v sami razpravi nakazali preveč problemov, ki bi se lahko pojavili ob popisu prebivalstva in da se ti problemi malo ne spreminjajo v neke strahove, kaj vse se bo zgodilo takrat, ko bomo to prebivalstvo, mislim, na deset let popisali, in kaj vse bomo izvedeli in kaj vse bomo razgalili ob tem, ko se bo to zgodilo. Sam tega problema ne vidim in neke pretirane omejitve vnašati, izjave in podpise, ne podpiram. Tudi takrat sem glasoval, da je veroizpoved lahko sestavni del popisa, ker v tem ne vidim nič hudega. Pri nas je morda določena specifika, kjer formalno veliko ljudi pripada neki verski skupnosti, drugače se pa obnaša po svoje, med katerimi sem tudi sam, in sem morda osebno ravnal pri tem odločanju tudi tako. Strinjam se s tistimi, ki pravijo, da je morda pri teh dodatnih rešitvah, ki so vgrajene v amandmaje, po nepotrebnem vmešavanje narodnosti. Verska pripadnost in narodnost sta dve različni zadevi in ju ni enačiti. Pri narodnosti namreč ne vidim nekih problemov, zaradi katerih bi se posebej morali izjasnjevati; vsaj pri nas, kolikor se mi zdi, ni nekih zadev, da ljudje ne bi hoteli ali ne smeli povedati. In je to lahko čisto normalna stvar kot vse druge v tem popisu. Druga zadeva je ta starostna meja, ki me moti, da bi predaleč posegli nazaj, pri 14. letih, da ne bi smeli starši in tako dalje. Naslednje je, da mislim, da kljub vsemu kompliciramo zadeve in da delamo dodatne posle, obiske posameznih gospodinjstev, verjetno tudi stroške. S tem da izgleda, da smo v tej državi navajeni, da pač bo toliko milijonov več stalo in ni problema, bo pač toliko stalo. In pri vsaki odločitvi nekaj milijonov zraven natresemo, pa gre pač zgodba naprej vsak po svoje. Morda malo polemiziram z gospodom Podobnikom, da bo lahko pozitiven pristop do primerov, ko se bodo verniki izjasnjevali, in da bo, recimo, ce
Gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani minister, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci in pa seveda vsi, ki nas spremljate. Dejstvo je, da je Vlada Republike Slovenije, ki je z mandatom nastopila 13. marca letos, se uspešno in odločno soočila z epidemijo koronavirusa, vsaj v tem prvem polčasu oziroma v prvi tretjini. To dokazujejo podatki, statistika, to dokazuje tudi trenutna epidemiološka slika in to nam priznavajo tudi iz tujine, tako v Evropi, tako v svetu. Interpelacijo, ki ste jo vložile opozicijske stranke oziroma del opozicije, ste vložili 4. maja letos. Vložili ste jo torej sredi epidemije, vložili ste jo po manj kot 100 dneh po nastopu te Vlade, pravzaprav manj kot 2 mesecih po nastopu te Vlade. Seveda to pravico imate, ali pa je bilo to konstruktivno in državnotvorno ravnanje, pa bodo seveda odločili volivke in volivci. Kar še posebej bode v oči, je, da so interpelacijo vložile tri nekdanje vladne stranke, torej <PARTY>, <PARTY> in <PARTY>, in pa nekdanja nadkoalicijska stranka <PARTY>. Torej, te 4 stranke, ki so Slovenijo pustile v stanju, ki je bilo zaskrbljujoče in zelo nezavidljivo, tik ob nastopu epidemije. In ko sem razmišljal, kako v današnji razpravi najbolj ponazoriti, kakšen odnos imajo pravzaprav predlagatelji do soočenja z epidemijo koronavirusa in posledično do javnega zdravja in seveda tudi življenja državljank in državljanov, sem se spomnil izjav nekdanje direktorice Nacionalnega inštituta za javno zdravje, gospe Nine Pirnat, ki sicer prihaja iz vrst Socialnih demokratov, in pa njenih besed, njenih nastopov na novinarskih konferencah, ki smo jim bili priča. In zato sem se odločil, da bom tudi v današnji razpravi teh nekaj besed tudi citiral, kajti težko z drugimi besedami tako enostavno, tako nazorno, tako plastično, če hočete, pokažemo kakšen je odnos predlagateljev do soočanje z epidemijo koronavirusa, ki je prizadeva Slovenijo, Evropo, ves svet. To so tudi stranke, ki so v vseh teh zadnjih tednih, mesecih, ovirale sprejem
Spoštovani minister Černač! Na kakšen način bo država pokrila dolg Slovenskim železnicam v višini 134 milijonov evrov? Ali bo to na kakršen koli drugačen način v povezavi z Luko Koper? Ali držijo informacije, da se za državni delež Luke Koper zanimajo tuji vlagatelji in kateri so to? Z Zakonom o družbi Slovenskih železnic, ki je bil sprejet lani, se je zagotovila enotnost delovanja sistema Slovenskih železnic. V medijih se je pojavila informacija, da se v okviru ministrstva za infrastrukturo pripravlja sprememba zakona, s katerim se želi oddvojiti družba za infrastrukturo iz enovitega sistema Slovenskih železnic. Sprašujem vas: Ali je to še aktualno in kakšni so razlogi za to? To bi pomenilo razbiranje integriranega železniškega sistema in prineslo negativne učinke na delovanje Slovenskih železnic. Če povzamem nemški model, po katerem se Vlada zgleduje, oni imajo to organizirano holdinško. Prejšnje Ministrstvo za promet je v letu 2010 sklenilo svetovalno pogodbo s podjetjem A. T. Kearney s ciljem sanacije in prestrukturiranja Slovenskih železnic. Zanima me: Ali je ta pogodba že zaključena, kakšni so konkretni rezultati pri doseganju v pogodbi postavljenih ciljev in koliko znašajo dosedanja plačila iz naslova tega svetovanja? Ja, prosila bi vas, če lahko nadaljujete z odgovorom. Poleg tega pa me zanima: glede na dejstvo, da je bil na zadnjem obisku predsednik vlade v Nemčiji, se je tudi on srečal z vodstvom nemških železnic. Po tem smo tudi v Državnem zboru gostili obisk, in sicer predstavnike nemškega parlamenta in nekaj dni kasneje so bili pri nas na obisku tudi člani Odbora za infrastrukturo. Zanima me: Kaj je bilo na srečanju dogovorjeno in kakšne aktivnosti v zvezi z bodočim delovanjem na področju transporta so predvidene v prihodnje? Pa še moje vprašanje: Ali vi pri tem tudi sodelujete in kakšne so vaše pristojnosti ali pa je to samo v pristojnosti izključno premierja? Hvala.
Hvala za besedo. Spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Ta razprava danes in ta sam predlog novele Zakona o gospodarskih družbah me spominja na eno diskusijo, ki je bila pred leti v zvezi s študentskimi boni, ko se je v eni od razprav na odboru pokazalo, ko so eni zlorabljali študentske bone za preprodajo in je prišla ideja o tem, da se ukinejo študentski boni. Mislim, da je bila zelo težka diskusija o tem, da zaradi zlorabe, ki je bila tudi v odstotkih določena, da se do 20 % bonov zlorablja v te namene, da ta stvar ostane, ker je le večina tista, ki te bone potrebuje. Zato je lahko legitimni način dela tega zakonodajnega telesa, da tudi na ta način sprejema zakona ali pa spreminja zakone, da na podlagi zlorabe v enem primeru gremo in popolnoma ukinemo institut – v tem primeru institut tega tihega družabništva. Namreč, sam predlagatelj je v uvodu navedel kot bivši minister za gospodarstvo, da takrat, ko smo imeli težke diskusije v Državnem zboru o novem ZGD1, da je to ostalo notri, ker niso takrat imeli analize o dobrih in slabih, in da je zato to notri ostalo in da tudi danes te analize ni, ampak je en primer, na podlagi katerega so prišli s predlogom, da se ta institut popolnoma črta. Menim, da je intenca predlagatelja spremembe zakona, da se v kar največji meri – upam, da je to – odpravi možnost zlorabe tega instituta in da je ta popolnoma legitimna in ne nazadnje bom dodal to besedo, po vsej verjetnosti tudi dobronamerna. Ne bom politično špekuliral. Vprašanje pa je, samo na podlagi katerega načina naj to storimo. Ali je ta način, da ta institut popolnoma zbrišemo, dovolj, da odpravimo vse anomalije, ki se na tem področju dogajajo. Tu bi dal samo eno pripombo, ki je prej bila rečena, saj, če bomo ta institut ukinili, lahko imajo posamezniki in tudi pravne osebe možnost s pogodbo ostati v teh družbah. Sprašujem, na podlagi katerih členov zakona o gospodarskih službah, zdaj ti, ki so tihi družbeniki, lahko ostanejo in participirajo s to isto pog
Hvala za besedo, gospod predsednik. Prvič po letu 2011 se bo področje napredovanj pri javnih uslužbencih rešilo interventne zakonodaje. Po uspešno končanih pogajanjih glede višine plač v javnem sektorju izplačila višine plače zopet ureja sistemska zakonodaja, torej Zakon o sistemu plač v javnem sektorju. Ker pa so zakonski roki, določeni za napredovanje v plačne razrede in nazive, za različne skupine javnih uslužbencev trenutno različno urejeni, je današnja predlagana sprememba zakona zagotovo smiselna. Kot smo lahko slišali že v predhodnih predstavljenih stališčih poslanskih skupin, je tako pred nami Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, s katerim bomo poenotili režim izplačevanja plač v javnem sektorju glede na napredovanja v višji plačni razred, v naziv ali v višji naziv. Novela tako ob tem, da zopet uresničuje načelo enotnega plačnega sistema, še vedno zasleduje tudi ostali dve temeljni načeli, to sta načelo zakonitosti in načelo ekonomičnosti oziroma smotrne porabe javnih sredstev. Ali povedano drugače, pravico do plače v skladu z doseženim napredovanjem bodo vsi javni uslužbenci pridobili istočasno, to je s 1. decembrom v letu, v katerem bodo izpolnili pogoje za napredovanje. Ker se z današnjo spremembo zakona vzpostavlja enotna sistemska ureditev časovne dinamike izplačevanja pravice do plače v skladu z višjim plačnih razredom, pridobljenim nazivom ali višjim nazivom, bomo v Poslanski skupini <PARTY> predlagano spremembo podprli. Hvala lepa.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana generalna sekretarka kabineta predsednika države! Prav na tem mestu smo sprejeli Zakon o varstvu pred diskriminacijo, ki je začel veljati 24. maja letos. Z zakonom se kot samostojen organ ustanavlja institut zagovornika načela enakosti. O tem je bilo veliko rečenega že ob obravnavi navedenega zakona, zato se bom osredotočil le na kandidata Miho Lobnika, ki ga je po posvetovanjih s kandidati predlagal v izvolitev predsednik republike Borut Pahor. Tudi v Poslanski skupini Desus smo na željo nekaterih kandidatov z njimi opravili predstavitvene sestanke. S svojo vizijo po dialogu s civilno družbo, pristopom in načrtom dela nas je prepričal prav Miha Lobnik, o katerem danes teče beseda. Po našem mnenju prav Lobnik izpolnjuje vse kriterije, da bo najbolje opravljal naloge varuha enakosti, predvsem pa nas veseli, da se kandidat dobro zaveda, da v boju pred diskriminacijo ne sme biti prioritet. kot je poudaril sam, zagovornik mora biti odprt do popolnoma vseh okoliščin, zaradi katerih lahko pride do diskriminacije. Opozicijska <PARTY> je že na pristojni komisiji izrazila močno nasprotovanje kandidatu. Slišati je bilo naslednje: kandidat za zagovornika načela enakosti je levičarski funkcionar in LGBT aktivist. Bo zaradi tega lahko sledil načelom enakosti? Res je, Lobnik je že kot študent ustanovil skupino za istospolno usmerjene mlade Legebitra, zavzemal se je tudi za sprejem družinskega zakonika, kateremu je del poslancev Desus celo nasprotoval. A kljub temu v poslanski skupini soglasno podpiramo Miha Lobnika za zagovornika enakosti, saj smo prepričani, da mu bodo ravno predhodne delovne izkušnje na področju načela enakosti ter človekovih pravic in svoboščin pripomogle k uresničevanju zastavljenih ciljev. Konec koncev se je njegovo 15-letno zavzemanje za pravice istospolnih le udejanjilo. Storjen je bil zgodovinski korak naprej in verjamemo, da bo enako korakal tudi pri odpravi vseh vrst diskriminacije. In n
Spoštovani! Kot poslanec Državnega zbora sem član najvišjega organa zakonodajne oblasti in s tem zastopam vse državljanke in državljane. V ta zbor pa so me izvolili občani Krškega in Kostanjevice na Krki, zato čutim še posebno dolžnost zastopati tudi njihove interese. Takšno je tudi moje vodilo pri poslanskem delu. Veseli me, da je danes na dnevnem redu zakon, ki je v interesu tako državljanov Slovenije kot razvojne in statistične regije Posavje, ki jo tamkajšnji prebivalci že več kot dve desetletji imenujemo in smatramo kot slovensko pokrajino. Lansko leto je nevladna organizacija oziroma Društvo za preučevanje rib Slovenije opozorilo, da bi hidroelektrarna Mokrice, kot tudi ostale hidroelektrarne, spremenila rečni prostor in ogrozila ribje vrste, saj omilitveni ukrepi ne delujejo. Poleg tega so dosegli nov postopek okoljevarstvenega soglasja za to hidroelektrarno ter s tem zaustavili gradnjo zadnje v verigi hidroelektrarn na spodnji Savi, ki so ji zaradi mnogih koristi dali ime projekt stoletja. Zanimivo je, da je do zaustavitve projekta hidroelektrarne Mokrice in gonje proti gradnji hidroelektrarn prišlo šele v zadnjem času, zato bi bilo zanimivo vedeti, kdo je stal za vsem tem. A pojdimo k dejstvu. Ob informacijah, da je odpravljanje manjših pomanjkljivosti glede ukrepov za ribje vrste že v teku, smo lahko v časopisu Posavski obzornik prebrali članek z naslovom Delovanje ribjih stez hidroelektrarn na spodnji Savi, kjer se na slikah lepo vidi hidroelektrarna Arto-Blanca z ribjo stezo, hidroelektrarna Brežice z ribjo stezo in režasti prehod za vodne organizme pri hidroelektrarni Krško. Delovanje ribjih stez hidroelektrarn na spodnji Savi se spremlja periodično od samega začetka izgradnje z namenskimi ihtiološkimi monitoringi, seveda skladno z določili okoljevarstvenih soglasij. Hidroelektrarna Mokrice je namreč zadnja v verigi spodnjesavskih elektrarn, kjer bi z gradnjo po najboljšem možnem scenariju lahko pričeli že to jesen, saj je v teku pridobivanje vseh potre
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav še enkrat vsem! Kot je značilno, smo se uspeli skregati tudi okoli fasade. Verjetno se nam kdo tudi smeji na račun tega, ampak nič novega. Če se malo vrnemo spet na samo debato. Danes se pogovarjamo o tem, ali je smiselno ali ni smiselno, da moramo za enostanovanjske objekte, torej za hiše, pridobiti uporabno dovoljenje, predno se vanje vselimo, in ga na nek primeren način uporabljamo tudi v pravnem prometu, ne samo da živimo notri ali ne. Slišali smo veliko različnih primerjav danes, kako je urejeno v naši neposredni ali pa daljni okolici, bolj daljni kot neposredni okolici. Zdaj, tako – v naši soseščini, recimo v Italiji, že kar nekaj časa velja taka ureditev, da nekdo, ki gradi hišo, pa je verjetno v kratkem obdobju ne bo uspel urediti, uredi najprej fasado, da ta objekt ne kazi okolice, da ni grdo, da ni tako, da potem moti sosesko in ji znižuje vrednost, in potem sukcesivno vgradi okna in se loti tudi urejanja notranjosti. To je stvar nekih pogledov in tukaj se strinjam tudi s tistim, kar je dr. Trček povedal, je tudi stvar naših tradicij ali pa naše kulture na tem področju. Že na odboru, ko smo se pogovarjali o teh vprašanjih, je bilo večkrat izpostavljeno, da kultura na našem področju z vidika gradnje, z vidika posegov v prostor, z vidika razvoja prostorske zakonodaje ni ravno najboljša. Imamo še veliko neke rezerve, ki je nismo izkoristili, in zagotovo neke hitre spremembe, neko hitro spreminjanje sistemske zakonodaje na tem področju k temu niso pripomogli. Še v prejšnji službi, torej na občini, ko sem to področje sicer bolj oddaljeno spremljal, sem videl, da je bilo tudi na strani zaposlenih, ki se s tem sektorjem ukvarjajo že desetletja, veliko nekih težav, ker prihaja konstantno do nekih sprememb zakonodaje, in to vnaša v prostor številne težave, številne probleme tako v upravnem smislu kot tudi v smislu izvajanja vseh teh določil v praksi. Torej tudi tisti, ki gradijo, dejansko ne vedo, enkrat nek dokument rabijo, drugič
Hvala za besedo, gospod predsednik. Naj vas na začetku samo popravim, da sem Kóvačič, ker je že danes tudi bilo nekaj povedanega v zvezi s priimki. Sam zelo spoštujem slovenske podjetnike, vendar nič bolj, kot spoštujem tudi druge uspešne ljudi, ki opravljajo različne poklice. Se pravi tudi dobre učitelje, dobre zdravnike in ne nazadnje spoštujem tudi dobre politike. Kaj hočem povedati? Da imamo v vseh poklicih dobre in slabe ljudi. Tukaj bi se navezal na gospo državno sekretarko, ki je povedala nekaj ključnega. Danes je bila koalicijska pogodba, včasih ste jo imenovali koalicijska pogodba petih strank, včasih koalicijska pogodba šestih strank ter včasih ste celo rekli, da sploh ni koalicijska pogodba, ampak je dogovor, da je bilo Kar neka dejstva so vzeta iz konteksta. Se pravi, koalicijsko pogodbo moramo gledati celostno in le potem bomo prišli tudi do rezultatov. Tudi predsednik Vlade gospod Marjan Šarec je rekel, da se bomo z vsemi pogovarjali. Tukaj menim, da je bil odziv slovenskih podjetnikov tudi nekoliko otročji, če lahko uporabim ta izraz. Tudi mladi velikokrat, bom rekel, grozimo, da bomo šli v tujino, ker je tam boljše, ni pa vedno za vse boljše. Se pravi, predsednik Vlade je povedal, da se bo z vsemi pogovarjal, tako da ne dvomim, da se bo tudi z vsemi podjetniki oziroma njihovimi predstavniki usedel, da se bodo našle dobre rešitve. Kar pa se tiče pomisleka, da je gospa državna sekretarka, oziroma na sploh vlada uporabila malo časa za odgovore – veste, s časom je tako, lahko zelo veliko govoriš in malo poveš, lahko pa govoriš nekoliko manj in poveš vsebinsko dosti več. Če pa deset poslancev pove eno in isto, pa potem gre tudi veliko časa.
Hvala lepa za vprašanje, gospod Podobnik. Kot veste, jaz sem prva med vsemi, ki se zavzema za decentralizacijo tako visokošolskega kot znanstvenega prostora. Ko je bil ustanovljen PINT, to je primorski inštitut za naravoslovje in tehnologijo, smo pričakovali, da se bo v Kopru poleg humanistike, ki je zelo dobro zastopana v znanstveno - raziskovalnem središču v Kopru, ustvarila tudi baza raziskovanja naravoslovja. Zato je tudi ministrstvo podprlo dva projekta tega inštituta v višini, mislim, vsakega po 6 tisoč ur oziroma ekvivalentno 53 milijonov tolarjev. Tudi gospodarstvo je podprlo delovanje enega inštituta. Vendar ima ta inštitut pri svojem nastanku in delovanju kar nekaj večjih težav. Ena težava je nastala pri drugem projektu, kjer je sam inštitut ugotovil, da z dopolnilno zaposlenimi raziskovalci ne bo mogel nadaljevati z raziskovalnim delom in je zamenjal ekipo. Ta ekipa je zdaj v preverjanju. Drugače pa mislim, da tudi strukturno mora ta inštitut zaživeti, kajti zaposleno ima tajnico in enega mladega raziskovalca. Sama direktorica je dopolnilno zaposlena na tem inštitutu. To pomeni, da moramo na našem ministrstvu seveda preverjati delovanje in poslovanje vsakega javnega zavoda. Prizadevamo si za znanstveno odličnost in relevantnost rezultatov, zato pričakujemo, da bo PINT imel relevantne rezultate na obeh projektih in bosta v tem primeru tudi seveda oba financirana. Verjemite pa, da se moramo zavzemati tudi za znanstveno odličnost. Pomagali bomo temu inštitutu, sestajamo se z direktorico, da bi ta inštitut resnično zaživel, kajti po dveh letih bi pričakovali že prve rezultate. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo. Marsikaj smo slišali danes na to temo in moram reči, da dokler nismo vložili tega zakona in dokler nisem bila zasuta s temi maili, nisem vedela, da je toliko nestrpnosti v naši domovini. Jaz pa moram, kolega Podkrajšek, reči, da pa sem dala svojo hčerko v varstvo istospolnemu paru, dva moška sta, pa ni bilo nič narobe. Nasprotno! Imam prijateljico, ki je zbolela za rakom in ko jo je vprašala mama –v primeru smrti –, h komu bi šla, bi šla k starim staršem, je rekla, da ne; šla bi h stricu temu in temu. Skratka, poznamo tudi drugačen svet. Poznamo drugačne družine in poznamo drugačno sprejemanje. Veste, strah ima velike oči, strah pa izvira iz nepoznavanja, iz neznanja. In ljudi strašiti z nečem, da jim bo nekaj vzeto, če bo kdo drugi dobil kakršnokoli pravico, je, blago rečeno, nepošteno. Mogoče pa vi verjamete v te stvari, ne vem. Jaz lahko rečem, da ne razumem. Ne razumem zato, ker celo življenj živim v svetu svobode, ne zapovedi, prepovedi tako kot mogoče vi. Jaz kot umetnik sem obkrožena z istospolnimi. Pri nas so geji in lezbijke doma v umetnosti. Zakaj? Ne zato, ker bi mi to propagirali, ampak preprosto zato, ker si umetnik dovoli biti to, kar je, ker drugače ne bi mogel ustvarjati. Veste, tam, kje je ljubezen prepovedana, zapovedana, pa prihaja do deviacij; grozljivih deviacij pedofilije, do tega da ljudje doma igrajo nekaj, vprašanje, kaj je drugje. Ko vi odidete domov iz te dvorane, jaz ne vem, kdo vas čaka doma, in me tudi ne zanima. Moj človeški odnos do vas je isti. Moj kolegialni odnos, moj prijateljski odnos, moj sodelavski odnos je popolnoma isti, ne glede na to, s kom kdo od vas spi. Tudi prstan na vaši levici ne pomeni, da ste popoln straight. Nikoli. Zato verjamem, da bo današnje sprejetje tega zakona osvobajajoče. Za mnoge. Celo pri vas, tam, kjer najbolj nasprotujete sprejetju tega zakona, zato ker tam ljudje ne upajo povedati, kdo so. Naprej. Naj nadaljujem. Veste, govorimo o posvojitvi otrok. Verjemite mi, večina istospolni
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovani in spoštovane! Na mizi imamo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki ga je v začetku oktobra 2019 Vlada vložila v zakonodajni postopek. Namen zakona je podaljšanje delovne aktivnosti ter zagotavljanje primernega dohodka za varno starost iz naslova pokojninskega in invalidskega zavarovanja. Poglavitne rešitve zakona pa so: dvig odmernega odstotka in s tem zvišanje bodoče odmerjenih pokojnin na 63,5 % za zavarovancev obeh spolov pri dopolnitvi 40 let pokojninske dobe, pri čemer bo dvig za moške postopen, v šestletnem prehodnem obdobju. Uvede se dodatni odmerni odstotek v višini 1,36 % na račun skrbi za vsakega rojenega ali posvojenega otroka. Najnižja invalidska pokojnina se bo odmerila v višini 29,5 % najnižje pokojninske osnove za 15 let dela. S predlogom se ureja tudi nova najnižja invalidska pokojnina zavarovancem, ki so postali invalidi pred dopolnitvijo 65. leta starosti, najmanj v višini 41 % pokojninske osnove. Uvedejo se spodbude zaostajanja v zavarovanju, vsako nadaljnje leto dopolnjene pokojninske dobe brez dokupa po izpolnitvi pogojev za upokojitev se bo vrednotilo na način, da se za pol leta pokojninske dobe brez dokupa prišteje odmerni odstotek 1,5 %, vendar največ do treh zaporednih let. Za vse z dvojnim statusom, torej tiste, ki prejemajo pokojnino, se reaktivirajo in delajo za polni delovni čas, se uvede pravica do 40 % starostne pokojnine za prva tri leta vključitve v zavarovanje. Delna pokojninska reforma ali, bolje rečeno, mini reforma posega še na področje poklicnega zavarovanja in naj bi sledila cilju pravilnega plačevanja ter obračunavanja prispevkov poklicnega zavarovanja, vključno z nadomestili iz naslova zdravstvenega zavarovanja. Demografski trendi napovedujejo, da bo ob predpostavki enakega selitvenega porasta do leta 2060 delovno aktivnih manj kot polovica vseh prebivalcev Slovenije. Slovenija je sicer po koeficientu starostne odvisnosti
Hvala za besedo. Na kratko bi rad pojasnil stališče Slovenske ljudske stranke. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo predlog podprla, saj smo mnenja, da je potrebno to komisijo čim prej ustanoviti in z večino vseh poslancev tukaj potrditi, da prične komisija temeljito, zakonito in učinkovito delovati. Nadzor, ki ga opravlja komisija nad tremi službami, je nujno potreben, zato predlagamo tudi državnemu zboru, da danes to sprejmemo z večino vseh poslancev, kar je po novem poslovniku potrebno, da dobijo vsi poslanci, ki so na tej listi, podporo večine vseh poslancev. Prepričan sem, da bo ta komisija delala tako dobro, kot je komisija delala do sedaj, saj je ta komisija v tem mandatu pod predsedovanjem gospoda Jerovška sprejela vse formalnopravne akte, da lahko to delo nadaljuje učinkovito, zakonito in predvsem temeljito.