EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Moram se oglasiti. Namreč, pri tem amandmaju nikakor ne gre za kakšno popravo kakršnekoli šolske ali izobraževalne reforme. Gre za preprosto dejstvo, da nekateri profili, ki se izobražujejo na visokošolskem strokovnem programu so dejansko bolj usposobljeni za opravljanje teh nalog kot morda kakšen drug profil, ki se izobražuje na univerzitetnem nivoju. Konkreten primer, recimo, so diplomirani inženirji varnosti, ki imajo specialen program zato, da lahko mirno pokrijejo vse te zahteve,o katerih je govor v 29. členu. In naj še to povem, da je ta amandma pravzaprav prišel na pobudo stroke, na pobudo kemikov, ki želijo, da te zadeve ustrezno umestimo v zakon o varovanju okolja. Toliko v razlago, zakaj je do tega prišlo. Hvala lepa.
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovana gospoda ministra, lep pozdrav tudi v mojem imenu! V zadnjih tednih so se začele omejitve gospodarskih dejavnosti razlikovati po regijah. Predvsem v Obalno-kraški regiji, tradicionalno odvisni od turističnega obiska in gostinske ponudbe, se je v vmesnem času izmenjala cela paleta barvnih oznak, četudi to za določene panoge ni pomenilo bistvene spremembe. Njihova dejavnost je namreč še vedno zaprta oziroma bistveno omejena. Za regijsko gospodarstvo to predstavlja nesorazmerno večji šok, saj je večji delež ljudi vezan na gostinsko-turistične dejavnosti, Istra in Kras sezono tradicionalno začenjata zgodaj, zato se izpad obiska še toliko bolj pozna. Pri tem ni nepomembno, da se pojavljajo tudi dvomi o tem, ali se je Vlada držala lastnih pravil pri barvnem označevanju tveganja v omenjeni regiji. Med ljudmi to ustvarja zmedo, v gospodarstvu hudo škodo. Na eni strani so tako določene dejavnosti, ki so na podlagi odlokov Vlade že šest mesecev skoraj zaprte in ki v primeru dodatne zaostritve ukrepov še vsaj nekaj mesecev ne bodo mogle odpreti svoje dejavnosti. Nerazumno je, da so določene dejavnosti, kjer se v resnici lahko zbere cela množica ljudi – na primer znotraj trgovin, kjer je lahko celo slabo prezračevanje in je tveganje za širjenje v resnici višje – dovoljene, na drugi strani pa na primer morajo ostati zaprte terase gostinskih obratov, kljub temu da bi se zagotovilo distanco pa sledilo ukrepom in da je v tem primeru verjetno širjenje celo nižjega tveganja oziroma ni nobenih podatkov, da se virus širi na gostinskih terasah. Tako so na primer tudi prejšnji teden v Kopru gostinci obupano gledali mimoidoče, ki so si vzeli recimo kavo za s seboj, nato pa sedeli skupaj na klopci eden zraven drugega ali pa so si v bližnji živilski trgovini kupili alkohol in spet skupaj na klopci ali na pomolu sedeli in pili. Skratka, dogaja se huda diskriminacija med različnimi dejavnostmi, vzbuja se dvom o smiselnosti vseh ukrep
Najlepša hvala, gospod predsednik. Tudi sam bom glasoval proti. Proti zato, ker ustava določa, da so v slovenskem parlamentarizmu tri veje oblasti, ki so v sistemu zavor in ravnovesij. To je sodna, to je izvršilna in to je zakonodajna. Kot je rekel kolega Gorenak, govorimo o nekom, ki je dobil več kot 50 %. Največkrat v parlamentu govorimo o problemih v zvezi s sodno vejo oblasti, o velikih strokovnih napakah, o sodnikih, ki imajo trajni mandat. Ne nazadnje, kot veste, je zelo težko tudi odpustiti slabo delujočega javnega uslužbenca. Nekoč so tudi na različnih ministrstvih naredili katastrofalne strokovne napake, zaradi katerih so državljani odplačevali milijone evrov odškodnine. V krščanstvu velja, da je nekoč nekdo rekel, da kdor je brez greha, naj vrže kamen vanj. Jaz pravim, kdor je brez greha, naj vrže kamen v župane. Torej, neko ogledalo moramo sami sebi postaviti. Ljudje so volili poslanca, poslanca in neko stranko, zato, da zastopa neke interese, niso volili poslanca zato, da bi petkrat prestopil stranko in predstavljal čisto neko drugo politiko, kot jo je predstavljal na volitvah. Recimo poslanci, ki govorijo, da so liberalci, pa se izkaže, da so v bistvu najbolj zadrti socialisti v parlamentu. Zaradi tega, kolegi in kolegice, glasujem proti. Nimamo nobene pravice, da prekinemo mandat z nekimi kvazicivilnimi iniciativami v nekem kraju, civilnimi iniciativami, ki na normalnih volitvah ne morejo izvoliti svojega župana, za njimi pa seveda stojijo neke politične stranke, ki niso dobile nobenega župana do sedaj. Potrudite se, delajte za narod, pa boste morda kdaj dobili kakšnega župana. To je moje sporočilo vsem tistim, ki boste danes glasovali za to, da se lahko župani razrešijo. Najlepša hvala.
Hvala za besedo, podpredsednik. Vse prav lepo pozdravljam! Obstoječa cesta H1, bivša avtocesta, je zalo obremenjena s prometom. Po njej se vsakodnevno vije promet iz vseh 4 občin upravne enote Trebnje; največ iz Trebnjega, pa tudi iz Mirne, Šentruperta, Mokronoga, Trebelnega ter tudi iz sevniške smeri. Največja pomanjkljivost pri vstopu v mesto Trebnje je neurejeno križišče na regionalni cesti R2488, na odseku, ki se navezuje na lokalno cesto 425052. Za predmetno vzpostavitev krožišča je že izdelana projektna dokumentacija. Preureditev centralnega krožnega križišča Trebnje, križišča za Dobrnič, križišča za Treles. Z izgradnjo krožišča na tem delu bi se bistveno izboljšala prometna varnost. Prometni vozel nastaja tudi na Mirni, kjer čakajo na prepotrebno obvoznico in most čez reko Mirno, s pomočjo katere bi se promet izognil središču tega kraja. Ob odprtju nove avtoceste mimo Trebnjega je bilo obljubljeno občini, da se bodo v nekaj letih izvedli priključki na H1 in odstranili nadvozi, ki so v zelo slabem stanju. Teh je pet, vključno z uvoznim v Trebnje. Dva priključka sta že rešena, preostale tri pa bi bilo treba rešiti čim prej. Obstoječi nadvozi so stari toliko, kot je stara avtocesta, z njih občasno pada omet, vidi se odprta armatura, ograje na njih so razrahljane. Problematika je bila tudi že prikazana na javni televiziji. Po nadvozih hodijo vsakodnevno otroci v šolo in krajani na sprehode, po H1 pa motoristi, kolesarji. Le sreči se lahko zahvalimo, da se do sedaj ni še zgodila kakšna nesreča. V najslabšem stanju je nadvoz pri vasi Jezero, kjer bo tudi dodatna priključitev po odstranitvi. Treba je priznati, da je Direkcija za ceste kooperativna, vendar brez dodatnih sredstev se vsi projekti ne bodo dali hitro zaključiti. Poslanska skupina <PARTY> je predlagala amandma k rebalansu proračuna 2019 za dodatna sredstva za ta projekt, 1,5 milijona evrov, da bi se zadeva pospešila, vendar je koalicija ta predlog zavrnila. Lahko bi se sredstva tudi preusmerila iz leta 20
Hvala lepa za besedo, spoštovana predsedujoča! Dovolite eno pojasnilo k temu amandmaju oziroma zakaj jaz sama in Poslanska skupina Pozitivne Slovenije tega amandmaja ne bo podprla. Za začetek se bom osredotočila na zniževanje pravic brezposelnim dobro leto nazaj, ko je v Državnem zboru prejšnja vlada sprejemala Zakon o uravnoteženju javnih financ. Takrat so se finančna sredstva na postavki Nadomestila brezposelnim zniževala na 80, 60, 50 %, zniževal se je maksimalen čas prejemanja denarnega nadomestila in določal se je tudi nov cenzus višine denarnega nadomestila – znižal se je s 1.050 evrov bruto, če se ne motim, na dobrih 800 oziroma nekaj manj kot 900 evrov bruto. Skratka, prejšnja vlada je zmanjševala pravice brezposelnim, in sicer iz naslova Nadomestila za brezposelne. Jaz verjamem in takšna je zaveza v koalicijski pogodbi oziroma med koalicijskimi partnerji, da vlada Alenke Bratušek teh pravic ne bo zniževala, ker so bile v preteklosti na tem področju narejene prevelike napake. Te napake žal plačujemo tudi danes, ko moramo spreminjati oziroma popravljati socialnovarstveno zakonodajo, in sicer zato, da poskušamo omiliti situacijo tistih, ki so socialno najbolj ogroženi. Po drugi strani ocenjujem, da finančna sredstva, ki so namenjena v proračunih na postavki Nadomestila za brezposelne, zadoščajo – po ocenah ministrstva in vlade – za število brezposelnih, kolikor se jih napoveduje v letu 2015. Ob tem naj omenim tudi, da je ta vlada že sprejela določene ukrepe, ki pomenijo večjo aktivacijo brezposelnih, in da so se finančna sredstva preusmerila na področje aktivne politike zaposlovanja in na področje spodbud za zaposlovanje mladih. Vi se smejite, jaz pa vas bom spomnila, da smo sprejeli v Državnem zboru tudi olajšave za tiste podjetnike, ki bodo zaposlovali mlade in jim v zameno zato dve leti ne bo treba plačevati svojega deleža prispevkov za socialno varnost za zaposlenega mladega človeka. Skratka, vrsta ukrepov je bila že sprejetih, ki nedvomno pomenijo večjo a
Lepo pozdravljeni, predsednik, kolegice, kolegi. Spoštovana ministrica s sodelavcema. Prihajam iz okolja, ki je s področja številnih nevarnosti zelo ogroženo. V Posavju, kot vemo, se praktično stečejo vse slovenske vode, tako da smo redno izpostavljeni poplavnim dogodkom, prav tako je cela vrsta gospodarskih subjektov, ki uporabljajo različne tehnologije, ki so zelo nevarne, če hočete Imam več časa, kot ga mislim porabiti, ga imam še namen kolegom pustiti. In tudi, kot sem že dejal, gospodarski subjekti kot jedrska elektrarna, v preteklosti klor v podjetju Vipap in podobne tehnologije so nas vedno vodile, da smo področju zaščite in reševanja in gasilstvu, ki je osnovni steber zaščite in reševanja v Sloveniji, posvečali veliko pozornosti. Da imamo zelo dobro zgrajeno mrežo gasilskih društev in mislim, da imamo v sodelovanju s profesionalnimi gasilci tudi brigado v Krškem, zelo dobro vzpostavljen sistem sodelovanja med obema sektorjema, se pravi med poklicnimi in prostovoljnimi gasilci. Danes smo slišali celo vrsto dejavnosti in pomenov, ki jih imajo gasilci na eni strani tako za društveno dejavnost v prostorih, pri vključevanje mladih v volontersko humanitarno delo, zagotavljanju pogojev tudi za delovanje drugih društev. Prihajam iz kraja, kjer smo v zadnjem letu zgradili gasilski dom, v katerem skupaj domujejo gasilci, kjer je mladinska točka in tudi aktiv kmečkih žena. Ta splošna vloga gasilcev je zelo velika. Ko pa govorimo o prostovoljstvu in pomenu gasilstva in vlogi prostovoljstva, pa mislim, da moramo biti zelo pozorni in priznati, da gasilci opravljajo celo vrsto nalog v javnem interesu, nalog, ki so v sistemu zaščite in reševanja obvezne, in se jih na lokalnih nivojih in državnem ne moremo predstavljati brez organiziranega gasilstva. Mislim, da so področja, ki so reševana v tem zakonu, področja, ki so še danes odprta, na katere je treba poiskati odgovore. Mislim,da je za ministrico in za kolege samo dobro, če je sedaj opozicija predlagala podobne rešitve, ko
Hvala za besedo. Lep pozdrav tudi z moje strani! Že kolegica Katarina je v svoji predstavitvi stališč oziroma razpravi omenila, da se je <PARTY> že v svojem volilnem programu zavzela za ukinitev obveznega članstva, in to v vseh zbornicah in vseh združenjih. Tudi sama zagovarjam zasebnopravni torej prostovoljni model zbornic, saj sem prepričana, da na ta način onemogočimo monopolno zastopanje posameznih interesnih skupin v razmerju do države. Iz tega razloga predlaganih amandmajev danes ne morem podpreti. Razumem pomisleke Obrtno-podjetniške zbornice, ki so bili predstavljeni med obravnavo te novele. Vendar vsi ti pomisleki izhajajo iz dejstva, da država na področju nadzora in poslovnega okolja ni naredila dovolj oziroma ni vzpostavila potrebnih mehanizmov, ki bi obrtnikom omogočili konkurenčno sodelovanje na trgu. Težava torej ni v obveznem članstvu. Nekako logično je, da pri sprejemanju zakonodaje prisluhnemo predvsem tistim, katerim so zakoni namenjeni. Toda kdo so v tem primeru to? Članstvo ali vodstvo zbornice? Obrtniki so na referendumu izrazili svoje stališče, so za prostovoljni model. Očitno je vodstvo podcenilo sam institut referenduma, članstvo pa ocenilo, da je zbornica delovala premalo z korist obrtnikom. Vodstvo je svoje račune že položilo in prepričana sem, da novo vodstvo te napake ne bo ponovilo in bo uspelo z ustreznimi notranjimi ukrepi prepričati svoje članstvo, da so tukaj zato, da v prvi vrsti služijo obrtnikom. Kot rečeno, glede na to, da so bili na drugi obravnavi na matičnem delovnem telesu sprejeti ustrezni amandmaji, ki so bili usklajeni z obrtno zbornico, naj samo spomnim na odprta vprašanja v zvezi s statusno obliko in s prenosom premoženja iz območnih obrtnih zbornic, samo definicijo obrti, regulacijo poklicev in dejavnosti. V vseh teh segmentih smo šli naproti obrtni zbornici, zato me današnji amandmaji presenečajo, ker gredo ravno v nasprotno smer od osnovnega cilja te novele. Sama sem prepričana, da slovenski obrtniki potrebujejo čvrst
Hvala za besedo. V Pozitivni Sloveniji smo že od samega začetka zagovarjali celovit pristop pri zagotavljanju varnosti hrane, vključevanje vseh področij v verigi od njive do potrošnika. Opozarjali smo tudi, da pri tej spremembi zakona ne gre za celovit pristop, ampak gre samo za združitev že obstoječih služb znotraj posameznega ministrstva. Opozarjali smo, da gre že pri predlogu za zavajanje vlade, ki je govorila o celovitem pristopu, kar to ni. Vlada je to z uredbo 2. 11. 2012 samo dokazala, ko je sprejela uredbo o spremembah o organih v sestavi ministrstva z uveljavitvijo 1. 1. 2013. Se pravi, da po našem mnenju ne gre za sistemsko ureditev varne hrane, temveč za izvajanje politično dogovorjene kadrovske politike. To po domače pomeni, da ne bomo naredili nič drugega kot sedanji Vurs, Fitosanitarno upravo, Direktorat za varno hrano in en del kmetijskega inšpektorata dali pod vodenje veterinarske oblasti in dobili bomo še enega super podministra. S tem je varna hrana za potrošnika, o kateri se je tudi v tem hramu obljubljalo, daleč od tega in potrošnik ne bo zaradi tega jedel nič bolj varno in boljšo hrano. Seveda bomo iz vseh teh razlogov temu zakonu nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala, predsedujoča. Mi imamo rahlo nenavadno situacijo. Na eni strani imamo vladne predstavnike, ki nas v začetnem govoru spominjajo na to, koliko so naredili in kako dobre napovedi imamo za naprej. Ko pa prihajamo do konkretnih številk, pa ti isti predstavniki opozarjajo na to, kako težki so trenutki in kako moramo skupaj zbrati. Jaz moram reči, da je meni težko danes tukaj razpravljati, če med nami ne sedi finančni minister. Jaz mislim, da imamo neko zelo nenormalno situacijo, ko govorimo o neki finančni hrbtenici ključnega obdobja te vlade, ministru za finance se pa ne zdi vredno sedeti z nami. Tam na mizi ima neko debelo mapo, njega pa ni. Sprašujem se, kje je. Ni ga bilo na odboru, prišel je za tri četrt ure, potem pa je odšel, ves ostali čas pa je pustil državni sekretarki, da namesto njega opravlja to nalogo. Ob tem da je državna sekretarka že večkrat opozarjala, da je ona zgolj strokovno delo ministrstva za finance, ne pa tista, ki razlaga politično smer delovanja ministrstva. Samo minister je tisti in samo on je tisti, ki določa politične usmeritve. Kaj pa drugega je proračun za leti 2016 in 2017 kot politično ogledalo delovanja te vlade? Ta dva proračuna sta otrok Mira Cerarja in otroka, saj imamo dvojino, ministra za finance Mramorja. Sta edina dva proračuna, zaradi katerih se ne moreta dotična gospoda izgovarjati na omejitve, ki so bile postavljene s strani prejšnje vlade, na neke nove okoliščine, ki jih niso predvideli. Leto in pol sedita v ministrskih oziroma predsedniških foteljih in imata na razpolago vse informacije, da postavita takšen proračun, ki gre v smislu koalicijske pogodbe. Minister za finance je 15. 9. 2014, torej na hearingu dejal, da Ministrstvo za finance nima analitskega oddelka in da so zato šibki na področju proračuna. Tedaj je rekel, da bi nekaj svetovalcev zamenjal za raziskave strokovnjakov na tem področju: "… imajo modele, mikrosimulacije in druge, ker na Ekonomski fakulteti sem velikokrat videl, da so bile odločitve narejene na
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Lep pozdrav ministrici, kolegicam in kolegom! Razpravljamo torej o reorganizaciji centrov za socialno delo. Poskušala bom izpostaviti nekaj ključnih poudarkov, ki so po mojem mnenju ključni v tej spremembi. Ko pomislim, koliko časa do sedaj se je politika pripravljala na reorganizacijo, je to zagotovo že celo desetletje in več in nikoli ni bil dosežen zadosten konsenz, da bi se reorganizacija tudi realizirala. Mogoče, in tudi predvsem zato, ker sta politika in strokovna javnost stali na zelo različnih bregovih, za razliko od sedaj, ko sta zbližali stališča. Zato mislim, da se zgodovina ne more ponoviti, saj se ne bi smela. Seveda tudi na račun tega, da je bilo v tem smislu veliko storjenega, da je bil projekt slišan, da se je o njem veliko javno govorilo in je na nek način zorel. Kolikor sem pripravo zakona spremljala, mislim, da je ministrstvo v veliki meri prisluhnilo predlogom in pripombam, ki so bili dani, in tako pripeljalo predlog zakona do vsebine, ki jo imamo danes na mizi. Morda v tem trenutku še ni idealna, me pa veseli, da smo po vseh teh letih prišli, recimo temu, do korenitejših sprememb na področju delovanja centrov za socialno delo, ki so po mojem mnenju razvojno gledano pravzaprav obtičali in tičali v nekem drugem zgodovinskem obdobju in se niso prilagajali na spremembe in izzive časa, kar pa je neizogibno nujno. To se je še posebej pokazalo v zadnjem času, ko je nastopila gospodarska kriza in se je posledično povečevalo tudi število upravičencev. Ne smemo pozabiti tudi na spremembe, ki jih za centre prinaša Družinski zakonik in s tem prenos določenih pristojnosti na sodišča, kar še dodatna popravlja to celotno sliko delovanja. Zato upam, da bo predlog zakona dobil podporo, ker smo ravno poslanke in poslanci zelo radi glasni, ko se dogajajo takšne in drugačne tragedije, ki so najbolj očiten znak, da so spremembe na tem področju nujno potrebne. Pa ne bom zahajala v podrobnosti, ker to ni tema današnje razprav
Spoštovani predsednik Državnega zbora, kolegice in kolegi! Danes obravnavamo novelo Zakona o delovnih razmerjih, ki odpravlja napako, nastalo s sprejetjem Pomorskega zakonika aprila letos. Določene posebnosti v zvezi s pogodbo o zaposlitvi za pomorščake je namreč urejal prej veljavni Zakon o delovnih razmerjih v členih od 218 do 223, katerega določbe so ostale še v veljavi do ureditve omenjenih vsebin v posebnem zakonu, tako imenovanem Pomorskem zakoniku. Gre za določbe, ki so se nanašale na pogodbo o zaposlitvi za pomorščake in so vsebovale naslednje vsebine: registracijo pogodbe o zaposlitvi za pomorščake, minimalno starost osebe, ki sme delati na ladji, trajanje poskusnega dela članov posadke, trajanja delovnega časa in nadurnega dela, prepoved nočnega dela pomorščakov ter možnost izrabe celotnega dopusta. Te vsebine so se tako aprila letos uredile z novelo Pomorskega zakonika, ki pa je z navedbo napačnih številk Uradnih listov razveljavil določbe členov od 218 do 223 iz veljavnega Zakona o delovnih razmerjih namesto iz starega, ki je bil sprejet leta 2002. Razveljavljene določbe so prenehale veljati 24. maja letos. Novela Zakona o delovnih razmerjih, ki jo obravnavamo ponovno, uveljavlja naslednje po pomoti razveljavljene določbe: tri prekrškovne določbe, pri katerih gre za blažje sankcionirane prekrške delodajalcev in prekrške, ki se nanašajo na uporabnika pri opravljanju dela z agencijskimi delavci, določbo, ki ureja pristojnost za izrekanje glob v celotnem okviru predpisanega razpona za posamezen prekršek, določbo, ki ureja dodatek za delovno dobo, in pa določbo, ki ureja ekonomsko odvisne osebe. V razpravi na matičnem delovnem telesu se je zaradi razveljavljenih prekrškovnih določb Zakona o delovnih razmerjih razvila tudi razprava o varstvu delavcev in možnosti retroaktivne veljave prekrškovnih določb. Ker prekrški sodijo v kazniva dejanja, za katere Ustava določa načelo stroge zakonitosti oziroma načelo zakonitosti v kazenskem postopku, po katerem ni mogoče
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Predstavniki Vlade, kolegi, kolegic žal ni. Predlog Zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 2005 je obravnavala realizacijo prihodkov, odhodkov ter primanjkljaj državnega proračuna. Matično delovno telo, komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ predlaga Državnemu zboru, da sprejme zaključni proračun Republike Slovenije za leto 2005. Zaključni račun se nanaša na obdobje, ki je minilo, in sredstva v tem obdobju so bila pač že porabljena. S tega vidika realizacije proračuna ni možno popravljati, pomembno pa je, da zaključni račun kaže realne, prave podatke in na transparenten način prikazuje države v obdobju, na katerega se nanaša. Če pogledamo realizacijo državnega proračuna v letu 2005, vidimo, da je realizacija glede na rebalans proračuna za leto 2005 relativno visoka. Podatkov ne bi želel ponavljati, saj so bili že pred tem predstavljeni in slišani. Svojevrsten pokazatelj pravilnosti izvrševanja proračuna je pregled revizijskega poročila Računskega sodišča. Ta sicer ugotavlja, da se stanje na področju pravilnosti porabe javnih financ iz leta v leto izboljšuje, kljub temu pa so še vedno nekatere pomanjkljivosti, ki jih je potrebno tudi v bodoče odpravljati. Rad bi opozoril na nekaj dejstev, ki jih sicer ugotavlja Računsko sodišče. Posebej je namreč problematična neusklajenost Davčne uprave in Ministrstva za finance na davčnem področju. Gre za zelo občutljiva vprašanja, zato je potrebno ta neskladja rešiti v najkrajšem možnem času. Ob sodobnem informacijskem sistemu s tem, vsaj po mojem laičnem mnenju, ne bi smeli imeti kakšnih posebnih večjih težav. Ponovno se za leto 2005 ugotavlja nizka realizacija prihodkov iz EU. Ta podatek za predlansko leto ni nov, in soglasni smo, da je potrebno povečati realizacijo črpanja sredstev iz EU. Pričakujemo, da bodo izkazi za leto 2006 in seveda za letošnje in prihodnje leto tudi na tem področju bolj spodbudni. Neizkoriščenje ponujnih možnostih in sredstev ob siceršnji
Hvala lepa podpredsednik. Kolegice, kolegi! V Liberalni demokraciji Slovenije bomo jasno podprli predlog za umik 13. točke dnevnega reda. Naša odločitev ni nova ali pa ne izhaja iz današnje presoje, ampak smo pravzaprav ves čas v razpravah, v vseh postopkih pri sprejemanju pokrajinske zakonodaje poudarjali, da je potrebno zakonodajo sprejemati v paketu. In izvzeti iz tega paketa en zakon in narediti en umetniški vtis kako pravzaprav ta parlament sprejema zakon in s tem odpira možnost, da se nadaljuje razprava, se nam zdi popolnoma nepotrebno in to je ena igra, ki jo hoče uprizoriti koalicija pred volivci. V tej igri Liberalna demokracija ne bo sodelovala. Menimo, da ni nikakršnih potreb, da sprejmemo danes enega izmed zakonov oziroma se ukvarjamo z amandmaji, ker je ta zakon neposredno povezan z vsemi ostalimi. In poglejte anomalijo, ki bi nastala. Srečevali se bomo z zakonom recimo o volilnih enotah v katerih bomo govorili o 14 volilnih enotah in razpravljali na osnovi zakona, ki nima nobene povezave s tistim zakonom. Zaradi tega v Liberalni demokraciji podpiramo predlog obeh poslanskih skupin, ki sta to napisali in predlagali Državnemu zboru, da ne opravi razprave, ker bi bila iracionalna, nepotrebna, nesmiselna in ne bi pripelje pri sprejemu pokrajinske zakonodaje niti koraka naprej. Hvala.