EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo. Malo me čudi to, kar sem prej poslušal s strani kolegov iz Slovenske demokratske stranke. Jaz sem si danes natisnil govor kandidatke gospe Tomc o glasovanju o migrantskih kvotah, kjer je dobesedno povedala naslednje: »Drži, da sem Resolucijo Evropskega parlamenta o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki Evropske unije na področju migracij in azila podprla. Podprli smo jo vsi evropski poslanci, člani Slovenske demokratske stranke, saj je bilo naše glasovanje usklajeno z mnenjem vrha naše matične stranke, kateri pripadamo. Menim med drugim tudi to, da so jim bile ostale članice Evropske unije dolžne solidarno pomagati.« Na drugi strani sem slišal čisto kontra mnenje, tako da sem malo zbegan; ampak ne glede na to, vedno bomo imeli v tej demokraciji dva poda – antipod in drugo zadevo. Kaj je tu zanimivo? Nam oziroma tej vladi se vedno očita, da je pozno reagirala, da nismo nikoli prisluhnili predlogom Slovenske demokratske stranke. Jaz mislim, da ni tako. Mislim, da je ta vlada pokazala nek razumen in po korakih postopkovno svoj pogled na to krizo, v skladu z omejenimi resursi in z možnostmi, ki jih ima. Gledalci in poslušalci si bodo to po svoje razlagali. Tisti, ki imajo neko kritično distanco in ki bolj spremljajo naše debate v parlamentu, mislim, da se že spoznajo, kdo kam sodi in kam pes taco moli. Verniki Slovenske demokratske stranke bodo točno vedeli, kako je na njihovi strani, drugi bodo vedeli, kako je na drugi strani. Jaz sem vedno bil tega mnenja, da ne moreš prepričati prepričane o prepričanemu. Pač vsak ima svoje mnenje, tako je prav, v demokraciji je prav. Zaenkrat je ta vlada pokazala, da te postopke obvlada, ampak kar tukaj mene najbolj moti in čudi, kot bivšega delavca v policiji moti, je to temeljno nezaupanje v delovanje naših organov, če govorimo o policiji. Ker vsa ta priporočila v zvezi s to migrantsko krizo vedno postavljajo pod vprašaj, ali je policija sposobna, ali spremlja, ali zna, ali zmore, ali bo lahko. In d
Hvala lepa in hvala za besedo. Lep pozdrav ministrica, ministri, kolegice in kolegi! Jaz moram na začetku, gospod minister, reči, da se držim načela biti trd do problemov in blag do ljudi, zato vas prosim, da to, kar vam bom zdaj v nadaljevanju rekel, da jemljete kot soočanje s problemom, ne pa kot direkten napad mogoče na vas, niti slučajno, kdorkoli bi bil na vašem mestu ob takšnem delovanju vaše uprave, bi ravnal popolnoma enako. 19.7. lanskega leta smo se, spoštovani gospod minister, pri vas v visoki udeležbi eminentnih ljudi vašega ministrstva in tudi naše poslanske skupine dogovorili, kako izboljšati stanje v zvezi z javnimi naročili in z dragimi gradnjami cest na državnem nivoju širom po Sloveniji, s poudarkom na eni cesti, ki bi mogoče bila potem kot vzor drugim. Naš cilj je bil poceniti gradnjo, narediti boljšo preglednost, večji nadzor in s tem izboljšati konkurenčnost. Spomnite se verjetno tega sestanka. Tam smo se dogovorili, da bo s sklepom ministra uveden izredni nadzor nad konkretnimi, mogoče celo tremi cestami na različnih koncih Slovenije, kar se potem ni zgodilo. Jaz sem, bom v nadaljevanju povedal, kako je zadeva tekla naprej, ker se ni nič zgodilo, cesta se je pa začela delati, tista o kateri smo se pogovarjali, da se bo ta izredni nadzor uvedel, sem obvestil predsednika vlade, da se ni nič zgodilo in potem je na njegovo pobudo prišel dopis od vas, da so zadeve s tega področja tako zelo zahtevne, tukaj imam ta dopis, ker gre za tehnični projekt rekonstrukcije te ceste, ki zajema niz aktivnosti priprave investicijskega projekta, razpisne dokumentacije etc našteva vse mogoče, ki jih ni mogoče nadzorovati kvalitetno z notranjo revizijo, v okviru vašega ministrstva predlagate revizijo računskemu sodišču. Seveda jaz imam o tem svoje mnenje. Kako bo računsko sodišče, potem se je ta cesta vseeno gradila, kako bo računsko sodišče ugotavljalo, zakaj prihaja po dveh, treh mesecih po izgradnji novogradnje do takšnih razpok? Ali bodo šli vrtati debelino tamp
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. Seveda bom amandma podprl, se pravi, da mora biti ta dan dejansko dan prost dan. To pa zato, ker v bistvu, kot sem že prej v svoji razpravi obrazložil, poglejte, največ za vrhunski šport in tudi za šport sam, ki nam je toliko prinesel in nam tudi veliko pomeni, so največ naredili delavke in delavci. Je tudi prav, da se potem ta dan organizira tako, da bo to dan prost in da bodo lahko tudi vsi ti delavke in delavci dejansko ta dan res izkoristili v namen športa in tudi, da bo ta dan tudi namenjen promociji športa in ne promotorjem športa, kar si v bistvu eni, po mojem, obetajo oziroma pričakujejo. Na koncu bi rekel samo še to, če res mislimo to, kar sprejemamo in govorimo, potem to tudi pordimo, zadeva je v tem primeru, da pač ta dan postane prost dan, da bo to res pravi praznik športa. Kot sem že prej tudi omenil, v resnici imamo srečo Slovenci, da imamo res vrhunske športnike in glede na rezultate, ki smo jih, bom rekel, doživeli in tudi, ki so nam jih prinesli ti naši vrhunski športniki v prejšnjih letih je v bistvu vsako leto Slovencev napolnjena z dnevi športa v bistvu skoraj vsak drug, tretji dan. Še enkrat, podprl bom ta amandma in prosim tudi, da drugi to podprete, ker če že govorimo o športi in o tem, kako nam je pomemben in koliko nam v bistvu tudi prinese, kar je res, boste podprli ta amandma. Hvala.
Lepo pozdravljeni! Ministra Grilca sem spraševala o tem, ali drži, da Vlada ne bo kadrovala v času, ko odstopa, kajti minister Grilc je objavil javni razpis za direktorja Viba filma. Istočasno, ko je to naredil, pa je v Državni zbor poslal tudi zakon, ki združuje Viba film in filmski center v novo javno agencijo. Zato se sprašujem, ali ne misli resno z novo ureditvijo, torej povezavo Viba filma in filmskega centra, ali pa želi, še preden bo odšel, imenovati direktorja Viba filma in se bo potem s težavami, ker bo treba imenovati novega direktorja tega skupnega organa, ukvarjal nekdo drug. Seveda bom ta predlog, da opravimo razpravo o odgovoru ministra, podprla.
Hvala lepa. Gospod Tonin je danes povedal bistveno stvar: ne prejšnji zakon, ne popravki ne bodo rešili tistega, kar bi moral minister rešiti s celovito spremembo in novelacijo celotnega zakona. In to je vse, kar je opozicija želela. Ne na hitro in ne samo kampanjsko, tisti delček, ki je najbolj zanimiv. Odgovor na tisto, kar pravite. Seveda, špekulant je tisti, ki prodaja, kupec pa je tisti, ki nastrada, ki mora plačati. Oprostite, ko cena pade, tudi te končne cene, se prodaja poveča. Torej, kdo je zdaj tisti, ki bo spet zaslužil? Gospod Tonin, ta je bosa, ki ste jo prodali in jo poskušali argumentirati kot opravičilo, zakaj temu ni tako. Ampak bistvo vsega je: mi nismo proti spremembam. Daleč od tega! Mi smo proti temu vašemu noremu hitenju in parcialnemu reševanju problemov. Pustite delo kmetijstva ministru za kmetijstvo, naj opravi, saj je sam napovedal, večkrat, na odboru, danes! Jeseni, povejte mi, se bo kar ne vem koliko individualnih hiš zgradilo, od danes do septembra in bodo rešeni vsi problemi? Ne verjamem. Ljudje bodo šli na dopust, bodo še kaj pametnega naredili, celovito rešili vse papirje, da bodo prišli do gradbenega dovoljenja, razen če minister Černač ne bo uredil, da bo na štirih listih v enem dnevu mogoče dobiti gradbeno dovoljenje, kar je itak napovedoval. Torej, dajte ministru možnost, da dokonča delo. Samo za to gre. So pa spremembe potrebne. Daleč od tega, da ne. In tukaj imate prav.
Najlepša hvala za besedo. Tudi jaz ne bom podprla tega amandmaja, ki ga je vložila <PARTY>. Predvsem zato, ker menim, da je prav, da če nek vzgojno izobraževalni zavod ne izobesi zastave, kot je zapisano v zakonu, se pravi na način, kot predvideva zakon, je seveda prav, da so pri tem delovanju oziroma nedelovanju izražene določene sankcije, saj vendarle živimo v pravni državi. Velikokrat se ravno opozicija sklicuje na to, da ne živimo v pravni državi, odkar je nova oblast. Ko pa je potrebno zakone spoštovati, potem je pa vse narobe. Moram reči, da sem zelo razočarana nad obnašanjem tistih, ki so danes zapustili to sejo. Sama sem namreč prepričana, da pri tako pomembnih vprašanjih, ki se dotikajo izobraževalnih zakonov oziroma osnovnošolskega zakona ter zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja, pri tako pomembnih odločitvah bi vsekakor morala sodelovati tudi opozicija. In tukaj bi se strinjala z enim izmed predgovornikom, ki je dejal, da so se verjetno poslanci skrili po pisarnah zato, ker jih ideološko motijo nekatere spremembe tudi znotraj tega zakona. In ravno o tem priča tudi ta amandma, ki ga je predložila <PARTY>. Najbolj jih motijo predvsem vprašanja, ki se dotikajo na eni strani domovinske vzgoje, na drugi strani pa vprašanja izobešanja in prepoznavanja državnih simbolov. Moram reči, da me to pravzaprav ne čudi. Če pogledamo, da glede na to, da so v zadnjem času seveda vroča tema predsedniške volitve, glede na to, da vemo, da dr. Türk, ki ga podpirajo <PARTY> in <PARTY>, je v ključnih trenutkih slovenskega osamosvajanja bolj plehko deloval, pa čeprav je imel kar neko moč in vpliv kot diplomat v tujini, potem je verjetno jasno zakaj danes takšna stališča do tako pomembnih vprašanj. Pomembno je predvsem to, da se bodo s tem zakonom in tudi s tem izobešanjem zastave ključni slovenski simboli države končno pojavljali tudi na izobraževalnih ustanovah. To v prvi vrsti pomeni krepitev nacionalne zavesti in neke pripadnosti naroda. Žal pa glede n
Ustni odgovor na naslednji seji. Pravzaprav ponavljam vprašanje, ki sem ga zastavil na zadnji seji glede plačevanja zakonskih obveznosti, ki izhajajo iz Zakona o Triglavskem narodnem parku. Z odgovorom nisem bil zadovoljen, ker je medel, odgovornost za neplačevanje pa prelaga na župane parkovnih občin. Slednjim je bila posredovana informacija, da naj župani postavijo merila, na podlagi katerih naj bi se izvajal zakon. Glede na stanje na terenu vem, da je takšna odločitev praktično nemogoča, zato sklepam, da se je ministrstvo s tem predlogom hotelo ograditi od odgovornosti. Zakon o Triglavskem narodnem parku namreč že sam po sebi določa merila. Zapisana so v 10. in 11. členu in določajo, da se parkovni lokalni skupnosti za vse projekte, investicije in dejavnosti iz državnega proračuna zagotovijo dodatna sredstva za sofinanciranje. Ta sredstva dosegajo 80 % predračunske vrednosti projekta ali investicije. Ministrstvo za okolje in prostor bi torej moralo zbrati projekte v parkovnih občinah in jih sofinancirati v omenjeni višini. V preteklih desetih letih se je jasno pokazalo, da sta 10. in pa 11. člen zgolj sama sebi namen, njuna realizacija je namreč nična. Izpostavil bi še en vidik kršenja Zakona o Triglavskem narodnem parku. 36. člen zakona določa, da mora biti sedež javnega zavoda v narodnem parku na območju tiste parkovne skupnosti, ki ima največ prebivalcev. Sedež parka bi se moral tako z Bleda preseliti v Bohinj, a se v desetih letih o tej možnosti ni niti govorilo, kaj šele da bi prišlo do njene realizacije. Gre torej za grobo kršitev zakonodaje. Ministra sprašujem: Ali bo država še naprej kršila zakonodajo? Kajti ministri, ki kršijo zakonodajo, so zreli za interpelacijo. Bom pa povedal, da bom ponavljal to vprašanje na vseh prihodnjih sejah, dokler se ne bo začel izvajati zakon, ker menim, da ministrstvo že več let vodi državna sekretarka, ki močno vpliva na odločitve ministrov, takih ali drugačnih, in bi bil čas, da tudi minister razmisli o svojem kabinetu in
Spoštovana predsedujoča, hvala za besedo. Spoštovana državna sekretarka, predlagam, da se s to oceno, ki jo je podala Evropska komisija, poslanke in poslanci seznanimo, preden bomo glasovali o proračunu za leti 2016 in 2017, in naj Vlada poskrbi, da to poročilo dobimo na klopi, tako poslanci opozicije kot koalicije. To je moj predlog, pred glasovanjem o proračunih za leti 2016 in 2017. Mislim, da bi bilo to pošteno, ker zdaj pa lahko nekdo razlaga tako, nekdo lahko razlaga drugače. Predlagam, ker je smiselno, da si vsi lahko to oceno preberemo Glejte, povedal sem svoj proceduralni predlog. Javno je marsikaj objavljeno, tudi v medijih. Vendar mislim, da je nekorektno, nepošteno od te vlade, da bi poslankam in poslancem glede poročila Evropske komisije o dveh najpomembnejših dokumentih za državo v letih 2016 in 2017 rekli: Preberite si v Financah. No, rekli ste, da so javno objavljeni. Poskrbite za to, da bodo prišli na klopi in da bomo mi to poročilo dobili. Kakor pa zdaj zgleda, pa tudi Evropska komisija ocenjuje, da pač preveč zapravljate, na kar mi že vseskozi opozarjamo. Predvsem ta dogovor s sindikati me zanima. Ali je takrat, ko je bila zadeva v Bruselj poslana, ko je Evropska komisija to oceno dala, ali je že takrat bil znan zadnji dogovor s sindikati ali ne?
Hvala, spoštovani predsednik, za besedo. Najprej moram povedati, da sem malce žalosten, ko poslušam razprave določenih poslank in poslancev v parlamentu, ko govorijo vse drugo, vendar ne tisto, kar bi od njih pričakoval. Vsi skupaj priznavamo, da smo v izredno težki situaciji v tej državi, in dejstvo je, da je nujno potrebno poiskati rešitve, ki bodo to državo pripeljale korak naprej. Dejstvo je, da smo za stanje, kakršno je v državi, vsak izmed nas, ki danes tudi tukaj sedimo, na svoj način krivi, da je tako stanje. Dejstvo je, da na tem področju, o katerem danes razpravljamo, smo v preteklosti lahko ugotovili, da zadeve ne funkcionirajo, in smo vsi skupaj ugotovili, da je treba poiskati ustrezne rešitve. Sedanja vlada, ko je predlagala neke določene spremembe na tem področju, je hkrati, sem prepričan, dala absolutno dovolj časa vsem poslanskim skupinam, širši strokovni javnosti, da je lahko na to temo spregovorila in sooblikovala ta zakon, ki je danes v razpravi v Državnem zboru. Vendar, če nimaš interesa, da se na tem področju kar koli spremeni, potem je vsaka diskusija, vsaka razprava, pa lahko traja leto, dve ali pa pet, nepomembna. Če nekdo želi, da stvari ostanejo takšne, kakršne so, če nekdo zagovarja na tak ali drugačen način takšno stanje, potem nima interesa, da bi sprejemal neke odločitve, ki bi šle k nekim boljšim rešitvam, kot so bile doslej. Vsi tukaj vseskozi približno vemo, v čem je ključni problem v zvezi z upravljanjem državnega premoženja. Danes je gospod Frangež govoril, da politika lomasti po državnih podjetjih. Res je, se ni zlagal, vendar se moramo vprašati, kdo pa je tista politika, kdo je v prejšnjem mandatu vodil to državo, kdo je toliko in toliko mandatov vodil to državo in kdo so tiste ključne mreže, ki lomastijo po državnih podjetjih. Zanimiv primer imamo v Mariboru, Elektro Maribor in tako naprej. Kdo meni lahko govori – in sem že enkrat to povedal, pa ne govorim o ljudeh, da je z njimi kaj narobe, ki so politično opredeljeni, vendar g
Spoštovana predsedujoča, predstavniki Vlade, spoštovane poslanke in poslanci! V Slovenski demokratski stranki bomo predlog zakona o zagotavljanju pogojev za opravljanje funkcije predsednika republike z vključenimi amandmaji, sprejetimi na seji matičnega odbora, podprli zaradi naslednjih razlogov. Že pri obravnavi sprememb in dopolnitev Zakona o poslancih, sprejetih na 14. izredni seji Državnega zbora Republike Slovenije, je bila na matičnem delovnem telesu izražena zahteva, da Vlada čim prej pripravi predloge zakonskih sprememb, s katerimi se naj uskladi tudi zakonodaja, ki ureja pravice do nadomestila plače ostalih funkcionarjev oziroma funkcionarjev v državni upravi. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je v postopku obravnave na matičnem delovnem telesu opozorila na upoštevanje načela enakosti pri urejanju pravice do nadomestila po prenehanju funkcije, ki zahteva, da se bistveno enaki položaji urejajo na enak način, kar pomeni, da bi se predlagane spremembe glede na pravice do nadomestila po prenehanju mandata morale po vzoru funkcije poslanca odraziti tudi pri vseh drugih funkcionarjih, ki jim pravica do nadomestila pripada na enak način kot poslancem. Izpostavila je zahtevo po enakovrednem, primerljivem ter hkrati tudi pravnosistemsko enotnem določanju pravic po prenehanju mandata za vse funkcionarje, ki jim ta pravica pripada. Drugo opozorilo Zakonodajno-pravne službe se je nanašalo na veljavnost zakona in na dopustnost posega v že pridobljene pravice poslancev, ki so pravico že pridobili, pri čemer gre za poseg v pridobljene pravice z veljavnostjo za naprej, kar se v teoriji označuje kot tako imenovana neprava retroaktivnost, ki jo varuje načelo zaupanja v pravo. Iz judikature z Ustavnega sodišča izhaja, da sta temeljna kriterija za morebitne posege v pridobljene pravice nujnost in sorazmernost, pri čemer je vsebinsko ključna sorazmernost, ki ima posebno težo in jo je Ustavno sodišče že opredelilo kot dopustnost takšnih posegov, ki niso prekomerni. V mne
Hvala za besedo. Veliko je govora o tradicionalni družini, tudi sam izrekam vse spoštovanje do tradicionalne družine, vendar zavedajoč se, da obstajajo tudi drugačni in drugačni na različne načine iz različnih vzrokov. Večkrat slišimo, otrok je upravičen do očeta in matere, kaj pa če te možnosti nima? Lahko povem v svojem lastnem primeru namreč en teden pred mojim rojstvom je pijani voznik povozil očeta do smrti. Ali bi se moral ukiniti takrat v materinem trebuhu? Pa da bo mera še bolj polna, do konca osnovne šole sem živel z materjo in očetovo teto. Pač je bila stanovanjska stiska, skupaj smo živeli, torej z dvema ženskama, pa sem preživel. Mislim, da poslušamo v Državnem zboru pri nasprotnikih ustavne presoje veliko zavajanja. Tradicionalni družini se ničesar ne jemlje. Posvojitev otrok s strani istospolnih parov ni možno, kolikokrat smo to že slišali in kolikokrat bomo še. In ko sem poslušal znano pevko, ki je rekla: "Jaz tega Družinskega zakonika sicer nisem prebrala, vendar slišati je marsikaj in večina že ne bo odločala o manjšini, tako da dajmo tole podpisati." Prav slednji stavek še bolj potrjuje, da je res na Ustavnem sodišču, da presodi to pobudo za referendum.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Zadnja sprememba Zakona o elektronskih komunikacijah, ki je bila sprejeta v tem Državnem zboru novembra 2006, je bila sprejeta tudi z določilom, da operaterji zagotavljajo hrambo podatkov o prometu v elektronskem komunikacijskem omrežju za obdobje 24 mesecev od dneva komunikacije. V zakonodajni postopek je takrat klub Liberalne demokracije vložil amandma, da se obdobje 24 mesecev skrajša na 9 mesecev. Tako Vlada kot večina poslancev Državnega zbora, pa tudi naša poslanska skupina, je ta amandma argumentirano zavrnila. Bivši poslanci kluba <PARTY>, ki so sedaj v Združenju <PARTY>, želijo s predlagano spremembo Zakona o elektronskih komunikacijah, ki ima samo en vsebinski člen, ponovno skrajšati zakonsko določeno 24-mesečno obdobje hrambe podatkov, ne več na 9 mesecev, ampak na 12 mesecev, z obrazložitvijo, da se bo s tem zmanjšala možnost zlorab oziroma kršitev posameznikove ustavno zagotovljene pravice do zasebnosti, hkrati pa se operaterje tudi razbremeni določenih stroškov. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ne podpiramo predlagane novele zaradi enega samega temeljnega in vsebinskega razloga, že v novembru 2006 sprejetega določila o 24-mesečnem obdobju hranjenja. Bistvo tega dveletnega obdobja, ki je v skladu z določbami direktive Evropskega parlamenta in Sveta o hrambi podatkov, ki prepušča državam članicam, da si same določijo časovni rok hrambe med 6 in 24 mesecev, je, da daljše obdobje hrambe podatkov pomembno prispeva k učinkovitosti pregona in kazenskega postopka, saj se nekatera kazniva dejanja odkrijejo kasneje, kot so se dejansko zgodila. Ob odkritju dejanja pa tudi niso vedno sočasno znani osumljenci storitve tega dejanja. Poleg tega pa se lahko podatki izkažejo kot bistveni tudi kasneje v samih kazenskih postopkih, ki so pogosto dolgotrajnejši od dveh let. Podobne ugotovitve upravičenosti daljšega hranjenja podatkov so tudi na področjih dejavnosti obveščevalne in varnostne službe in obrambe
Hvala lepa. Spoštovani gospod minister. V Sloveniji kar 74% vprašanih podjetnikov meni, da je finančna nedisciplina njihov največji problem ali največji problem slovenskega gospodarstva, zato sem vas tudi zadnjič vprašal oziroma sem vprašal ministra za finance, kaj bo ministrstvo za finance oziroma vlada storila za izboljšanje plačilne discipline, kadar je v vlogi naročnika oziroma plačnika del in kakšne ukrepe bo ministrstvo za finance oziroma vlada pripravila za ureditev tega perečega problema v Sloveniji. Danes pred kakšno uro ali dvema sem dobil odgovor in iz tega odgovora ni pravzaprav razvidno nič v zvezi s tem, kar sem vprašal. V tem odgovoru pravite, da do konca 2003 praktično ni bilo neporavnanih obveznosti s strani države, da je ta ukrep pomembno prispeval k dodatnemu zmanjšanju celotnih zamud pri plačilih, da rezultati posebnega projekta, ki proučuje plačilno nedisciplino, kažejo, da se plačilna disciplina v zadnjih dveh letih v Sloveniji postopoma izboljšuje, potem ste mi svetovali, naj pogledam na spletne strani AJPES-a. V tem času sem pogledal in seveda ugotovitev je pa tu popolnoma drugačna od tega, kar v svojem dopisu pravite. Namreč, povprečni dnevni znesek dospelih neporavnanih obveznosti je bil januarja 15 milijard na dan, v aprilu pa 19 milijard, se pravi kar za približno 25% več kot januarja, je bilo aprila. Če pogledamo, koliko je bilo teh subjektov, to je pravnih oseb z dospelimi neporavnanimi obveznostmi, vidimo, da je bilo takšnih subjektov, ki imajo hud problem zaradi plačilne nediscipline, januarja 2560, aprila pa 2914, recimo da je to 20%. Kaj ugotavljam? Da nekako vašega današnjega odgovora ne morem uskladiti s tem, kar pišete v samem dopisu, in s podatki, ki so dostopni na AJPES-u vsakomur, ki želi to pogledati. Jaz poznam namreč številne primere zelo boleče usode ljudi, podjetnikov, ki tudi po 120 dneh ne dobijo plačanih računov, da so podjetja, ki imajo 30 do 40 zaposlenih, čakajo na denar povprečno po roku, ki je bil določen. Tudi do
Najlepša hvala, predsednik, še enkrat. Lep pozdrav vsem! V Levici smo tudi o tem predlogu, se pravi, ko so se začela posvetovanja pri predsedniku republike, želeli dobiti nekako informacijo tudi iz prve roke in se o tem posvetovali oziroma jaz osebno sem se posvetoval s številnimi pripadniki avtohtone italijanske narodne skupnosti kot prebivalec dvojezičnega območja oziroma območja, kjer ta avtohtona skupnost živi. Na podlagi teh pogovorov smo ugotovili, da se absolutno vsi strinjamo, da je Borda sistem zastarel, okoren in da ga je potrebno zamenjati. Da pa ima tudi enokrožni večinski sistem svoje težave. Lahko privede do paradoksov, vsekakor pa lahko privede do tega, da ima izvoljeni predstavnik, bom rekel, ne ravno prepričljiv delež glasov. Za podkrepitev teh kritik, namreč ta predlog zakona smo obravnavali že na dveh delovnih telesih v preteklih tednih, na Komisiji za narodni skupnosti in na Odboru za notranje zadeve, kot je predsednik prebral poročilo, bi izpostavil samo nekaj stvari. Ker moramo tudi razumeti, da tudi narodni skupnosti – oziroma govorim o italijanski narodni skupnosti – nista popolnoma enotni glede te rešitve. Mnenje Obalne samoupravne skupnosti CAN Costiera ni bilo sprejeto z neko predhodno in tudi široko razpravo med celotno italijansko narodno skupnostjo. Se pravi, ni bilo pogovorov, srečanj z volivci, soočenj, vključevanja različnih deležnikov, društev, predsednikov italijanske skupnosti, Italijanske unije, če želite, in tako naprej. Tako je, recimo, izolska samoupravna narodna skupnost na svoji seji, to je bila, mislim da, 5. redna seja 27. junija 2019, sprejela nekaj sklepov. Odločala je, da je absolutno potrebno opustiti Borda sistem. Razpravljali so tudi o tem, da imajo težave z enokrožnim sistemom zaradi že prej omenjenih razlogov. Svetniki so debatirali tudi o tem, da bi enokrožni večinski sistem deloval negativno predvsem za predstavnike iz manjših občin, kot je, recimo, občina Ankaran. Svet se je ob glasovanju opredelil za opustitev