EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, predsednik, za besedo in lep pozdrav državni sekretarki in vsem predstavnikom z ministrstva! V predstavitvah smo že vsebinsko vse slišali o tem zakonu. Časovno je prav, da ga sprejmemo, lahko bi ga tudi že prejšnja vlada, ker te direktive so v datumih, če pogledamo, 2010, 2011 Vsebinsko dejansko je v ospredju pač ta farmakovigilanca, torej stranki učinki, večji nadzor, večja varnost, omejuje se vstop ponaredkov na tem področju zdravil, tako da gre dejansko za večjo varnost potrošnikov oziroma pacientov. Seveda je tudi nekaj dilem, nekaj pomislekov; to, kar smo ravnokar slišali od kolegice Jeraj, da prihajajo nekatere naloge na nacionalni institut oziroma nacionalni laboratorij, tu se lahko vprašamo, ali je to smiselno ali ne, ampak dejansko je to samo nadaljevanje zgodbe, ki jo je začela že prejšnja vlada. Takrat se je ta nacionalni laboratorij ustanovil in je bilo tudi že mišljeno, da bo vsebina njegovega dela med drugim tudi to. Če že imamo ustanovljen ta nacionalni laboratorij, je prav, da mu damo tudi vsebino oziroma delo. So pa mi zagotovili, da imajo vse akreditacije in strokovni kader, tako da naj ne bi bilo problemov na tem področju. Kar se tiče tega 105. člena, tu je spet dilema. Ene države v Evropski uniji imajo tako, druge drugače, ni enotnosti, kar pomeni, da nobena rešitev ni absolutno pravilna ali najboljša. V Sloveniji imamo trenutno registriranjih 57 veletrgovcev z zdravili, ne gre samo za tiste nam znane, štiri največje. Zavod za transfuzijsko medicino izvaja promet z zdravil iz krvi, kot so humani albumini, imunoglobulini, potem rekombinantna zdravila Zakaj to omenjam? To so vse življenjsko nujni preparati, ki so v uporabi vsak dan. In seveda treba je najti rešitve tudi za ta del, ker če ne, bi s tem amandmajem k 105. členu lahko prišlo do motenj v preskrbi s temi preparati. Verjamem, in tudi v nadaljevanju v enem drugem členu je podaljšan ta rok, do kdaj je treba najti te rešitve, ampak vseeno; Če danes ne vemo odgovorov, kako jih bomo
Predsednik, hvala lepa za besedo. Poslanke in poslanci! Pred nami je sprememba Zakona o visokem šolstvu, za katero sem zelo zadovoljen, da je usklajena do te mere, da je doživela podporo vseh ključnih akterjev, se pravi študentske organizacije, rektorjev, in da prinaša nekaj predvsem tehničnih novosti, ki naj bi izboljšale preglednost, transparentnost visokošolskega področja. Spremembe in dopolnitve zakona predstavljajo normativno podlago za vzpostavitev evidenčnega in analitskega informacijskega sistema visokega šolstva v Republiki Sloveniji. Informacijski sistem je primerno zastavljen kot orodje za zagotavljanje preglednosti visokega šolstva, s katerim se bo povečala informiranost javnosti o visokošolski ponudbi v celotni Republiki Sloveniji. Z evidenčnim elektronskim sistemom visokega šolstva uvajamo novosti na naslednjih področjih: na področju razvida visokošolskih zavodov; priprave in objave razpisa za vpis v javnoveljavne študijske programe vseh treh stopenj; na področju poteka zbiranja prijav za vpis v študijske programe na vseh treh stopnjah, torej diplomski, podiplomski in doktorski; spremljanja podatkov o študentih in dokončanju študija, s čimer si obetamo, da bomo odpravili fiktivne vpise; spremljanja podatkov o izvajalcih visokošolskih dejavnosti do ravni predavatelja; prijavljanja študentov za subvencionirano bivanje ter statističnega poročanja. Kot krovna funkcionalnost elektronskega visokega šolstva je predviden spletni portal, na katerem bodo javno objavljeni podatki o visokošolskih zavodih, študijskih programih do ravni predmetnikov z navedbo izvajalcev, razpis za vpis, elektronska prijava za vpis, elektronska prijava za subvencionirano bivanje in druge aktualne informacije o visokem šolstvu, poleg slovenskega tudi v angleškem jeziku, s čimer bomo poskušali doseči tudi večjo atraktivnost naših študijev za študente iz drugih držav. Vzpostavitev tega sistema izhaja iz ukrepa nacionalnega programa visokega šolstva, ki je bil sprejet v Državnem zboru za
Gospod predsednik! Moram na začetku reči, da replika je ugovor, če jo navajaji govorci netočna oziroma nepravilni podatki oziroma dejstva. Zato upam, da me ne boste prekinili. Torej, moram reči tam, kjer ste me replicirali, da imam občutek, da me sploh niste poslušali. Jaz sem sam na začetku ugotovil, da je centralizacija v tej državi prevelika. Lahko tudi rečemo, da tako ne gre več naprej. Zato so tudi razprave vedno bolj ostre in napete, ko govorimo o centralizaciji in decentralizaciji. Vendar sem rekel, da ste izbrali napačen način. Gospod Pukšič, ki sem mu repliciral, je začel s sedežem holdinga, temu sem repliciral, v Mariboru. In sem povedal, da je bilo že ministrstvo za drobno gospodarstvo in turizem v Mariboru; danes ga ni več, čeprav slišim, da imajo neko hišo tam gor in da imajo neke ljudi tam gor, za katere ne vem, kaj počnejo. Tako se te zgodbe končajo. Opozarjal sem, da je treba drugače drugače pristopiti k tej zadevi. Zavedam se, da je razlika med najbolj razvito in najmanj razvito velika, da je obseg kroženja javnih financ dosti večji v Ljubljani, kot je bil za časa Jugoslavije, kot sem rekel že prej. Vendar sem na koncu tudi opozoril, da je treba začeti s spremembami ustave in da upam, da boste podprli te spremembe ustave. In sem opozoril, kdo je že vložil te spremembe, od vlade in od skupine poslancev s prvopodpisanim Maksimiljanom Lavrincem. V dosedanjih razpravah za spremembo 143. člena pa sem iz vaših strank slišal, da niste za to, da je ustava v resnici dobra in da je treba pretehtati, kaj bomo spremenili, in da bomo spremenili samo najnujnejše, ali pa se niste izjavili. In takrat bo pravi trenutek za to spremembo, gospodje, na to sem vas opozoril.
Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci. Verjetno, da je splet naključij, da ravno danes, ko obeležujemo svetovni dan zdravja, tudi v državi Sloveniji potrjujemo novega ministra za zdravje. Upam, da bo to tudi njemu boljša popotnica. Področje zdravja je eno izmed ključnih področij vsake države, vsake družbe in to seveda velja tudi za Slovenijo. Za področje zdravja se namenjajo tudi znatna sredstva in v Sloveniji je letno v ta namen porabljenih približno 2 milijarde evrov in pol, kar je velik znesek pa še vedno ugotavljamo, da ga je premalo. Danes smo lahko v enem izmed dnevnih časopisov prebrali zelo pomenljiv naslov zdravstvena blagajna tone kot kamen. Zelo zaskrbljujoč naslov in tudi dejstvo, ki pa je, žal, seveda tudi resnično. Toliko o izjavi predhodnika oziroma bivšega ministra, ko je, vsaj danes moč zaslediti, komentiral, da ni zapustil njegovemu nasledniku rdečih številk. Tudi v bolnišnicah se je izguba, ki je bila, pokrila, ampak se je pokrila na račun državnega proračuna, za katerega pa vemo, da je bila izguba več kot ali pa primanjkljaj več kot milijarda. Pomeni, da je rdečih številk na vsakem koraku več kot dovolj. Kako lahko rešimo težko finančno situacijo, s katero se bo reševal tudi oziroma se bo spopadel novi minister, lahko mu rečem, minister, kajti podporo bo zagotovo dobil, tudi sam ga bom podrl. Možna sta dva načina oziroma trije. Prvi je ta, da povečamo ali pa da se prispevki, ki so, povečajo, ampak ne stopnja, ampak predvsem tistih, ki prispevke vplačujejo. Drugi način je, da se racionalizira sistem našega zdravstva, vendar v nobenem primeru ni za mene sprejemljivo in za Poslansko skupino Slovenske demokratske stranke, da se ne krnijo oziroma ne omejujejo pridobljene pravice oziroma nobena racionalizacija na račun naših pacientov. Je pa zagotovo možno zdravstveni sistem racionalizirati z boljšo organizacijo dela in tudi z večjim nadzorom tam, kjer se sredstva neekonomično tudi porabljajo. Idealno pa bi bilo, da imamo oboje, d
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana gospa ministrica, kolegi! Pereč problem čakalnih dob je stalna tema opozarjanja poslancev iz vrst Liberalne demokracije. Danes pa bi, gospa ministrica, postavil vprašanje v okviru čakalnih dob, ki pestijo naš zdravstveni sistem in se nanašjo na ambulantne, klinične, nevropsihološke preglede in rehabilitacijo prizadetih spoznavnih sposobnosti. Za te preglede namreč veljajo izredno dolge čakalne dobe, več kot leto, do leto in pol, ki jih ob sedanji kadrovski zasedbi ni možno skrajšati, čeprav vemo, da uspešnost nevrološke rehabilitacije zavisi predvsem od hitre in kakovostne ocene stanja bolnika in čim hitrejše nevropsihološke rehabilitacije. Drugje v Sloveniji tega pregleda ni mogoče opraviti kot v okviru Nevrološke klinike Univerzitetnega kliničnega centra v Ljubljani, tukaj pa vemo, da imamo zaposleni le dve osebi, ki sta specialistki klinične psihologije in sta tako vezani na delo v ambulantni kot v hospitalni oskrbi. Ker tega ni možno opraviti drugje, ker niso ambulante ustrezne usposobljene, zaradi jezikovne bariere pa teh storitev ni mogoče opravljati tudi tako, da bi paciente pošiljali v tujino. Ocenjujem, da je takšna čakalna doba z vidika pravic bolnika z urejenim zdravstvenim zavarovanjem nedopustna in samo pomembno znižuje možnost okrevanja in s tem kvalitetno življenje in posega v ustavno zagotovljeno pravico do zdravja, zdravljenja, posega pa tudi v bolnikove pravice, kot smo jih pred kratkim opredelili v sprejetem zakonu o bolnikovih pravicah. Hkrati taka čakalna doba neopravičeno povečuje stroške zdravljenja, daljša bolniške odsotnosti, daljša sam proces rehabilitacije in s tem tudi znižuje njeno učinkovitost. Posledično imamo vedno večje število oseb, ki pristanejo v invalidskih kategorijah in med brezposelnimi. Vse to kaže na ohlapen odnos do zdravja populacije, pa tudi do denarnih sredstev, ki jih davkoplačevalci namenjamo za svoje zdravstveno stanje, saj zgodnje okrevanje vodi v zniževanje stroškov zaradi p
Hvala lepa. Oba sogovornika sta pravilno opozorila na težo tega člena, ki posledično potem se pravzaprav vleče skoz ves zakon. Če se bomo odločili, da podpremo rešitev vlade kot eno izmed možnih oblik ali pa celo kompromisov pri reševanju tako imenovane usode zdajšnjega sveta za radiodifuzijo, ki kot sami veste, ga konstituira oziroma imenuje državni zbor. Menim, da rešitev, ki jo je vlada predlagala, je ena boljših. Je pa res, da bi, če ne bi bili v Sloveniji tako racionalno, da ne rečem "šparavno" naravnani, bi se lahko odločili tudi za drugo obliko, torej da bi se zdajšnji svet za radiodifuzijo prestrukturiral v samostojno agencijo. Ker pa se srečujemo ta trenutek, pravzaprav te mesece, s konstituiranjem agencije pri novemu ministrstvu za informacijsko družbo, agencije za telekomunikacije in radiodifuzijo, če bomo odločalio tem, potem se bo dejavnost telekomunikacijskih in dejavnosti s področja radiodifuzije na nek način združila. Srečali se bomo s telesom, ki je na nek način prestrukturirana oblika zdajšnjega urada za promet in zveze, ki je deloval pri nekdanjem ministrstvu za promet in zveze oziroma urada za telekomunikacije, se oproščam, ki bo imel dva sveta. En svet ki se bo ukvarjal z radiodifuznim prostorom, drugi svet se bo ukvarjal s telekomunikacijskih prostorom. Če bodo členi in če bo dikcija pravilno vnesena tudi v zakon o telekomunikacijah, kar velja biti skrajno pozoren, če bodo ti členi jasno razmejili tudi v tem zakonu, kakšne so pristojnosti, in če bo agencija resnično postavljena na ta način, kot jo sedaj vidimo, se pravi, da bo svet za radiodifuzijo kot posvetovalno telo bodoče agencije imel odločujočo vlogo pri podeljevanju frekvenc, pri nadzoru, pri sankcijah in kršitvah, skratka, če bo on dolžan dajati soglasje nekemu pravzaprav precej tehničnemu telesu, potem bo ta rešitev v redu. Razumem skepso in je razumljiva, razumem tudi lastno skrb pri tem. Ampak, recimo, če je odločitev v tem trenutku najboljša v tem smislu, da imamo eno agencijo, ne
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! V Slovenski ljudski stranki ne bomo podprli predloga sklepa, da je ta zakon primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo. Veliko tega smo danes povedali že v svojih razpravah. Pa vendar naj še enkrat ponovim nekaj bistvenih točk. Zujf je nastal zaradi krize, ki jo je povzročila prejšnja vlada, ki je obstala le tri leta. Zujf je seveda naredil posege na vseh področjih, tudi na tem področju pokojnin, pa vendar bistveno drugače, kot pa so se zgodili nekateri posegi bivše vlade, ko so se 15 tisočim državljankam in državljanom odvzele te državne pokojnine, ki so jim po zakonu pripadale. Zujf je vzel oziroma tistim, ki so imeli pokojnine do 777 evrov, se jim je znižala za 100 evrov in tistim, ki so imeli nad tisoč 450 evrov, 350 evrov. To so pokojnine, ki so na neki listi posebne pokojnine, tudi nekatere nadpovprečne pokojnine, po nekaterih zakonih, ki so takrat veljali z, bom rekel, zelo široko odprtimi rokami, pa vendar ta vlada je odgovorna tudi tistim 340 tisoč državljankam in državljanom, ki imajo pokojnine nižje od 600 evrov. In pod nobenim pogojem ne moremo pristati, da bi se tudi tem pokojnine in njihovi prihodki zmanjševali. V Slovenski stranki smo glede problematike, ki je bila danes največkrat omenjena, gre za udeležence narodnoosvobodilnega boja, 7 tisoč 500 jih je, omenili tudi to oziroma povedali, da po podatkih, ki jih imamo, so to upokojenci letnika tudi 1939, ki so bili na začetku vojne stari 2 leti, konec vojne pa 4 leta. V Slovenski ljudski stranki pa bomo podprli zakon, ki prihaja v obravnavo in je že v Državnem zboru, to pomeni, tistim, ki so plačevali v drugih republikah.
Spoštovani predsednik parlamenta, spoštovani minister, jaz ne želim dopolnitve odgovora. Jaz želim odgovor na svoje vprašanje. Jaz nisem ministra vprašal, na kakšen način se lahko zmanjšuje teoretično dolg države, pa mi je naštel pet načinov, ampak sem ga vprašal, kdaj ga bo začel zniževati, s kakšno dinamiko, torej kakšen je način in načrt razdolžitve države. Vprašal sem ga in berem magnetogram prejšnje seje, kako se bomo v tej državi razdolžili, kdaj bomo to dosegli, kdaj bomo in s katero dinamiko bomo znižali ta dolg na 60 % bruto domačega proizvoda in s katerimi konkretnimi ukrepi. S katerimi konkretnimi ukrepi bomo najprej uravnotežili javne finance, torej dosegli javnofinančno konsolidacijo in potem s katerimi konkretnimi ukrepi in kdaj se bomo tudi razdolžili. Znani so nam vsem predpisani okviri razdolževanja oziroma zniževanja javnega dolga v Evropski uniji, ko bomo morali kaj hitro odpraviti presežni javni dolg nad 60 %. Mimogrede, slovenski javni dolg bo letos znašal že čez 80 % bruto domačega proizvoda. Povečali smo ga v šestih letih za 20 milijard oziroma za slabih 60 % bruto domačega proizvoda, v šestih letih za 60 %. In analiza tekočih odhodkov in prihodkov kaže, da je tekočih odhodkov, to se pravi plače, razne subvencije, obresti za preko ene milijarde nad davčnimi in nedavčnimi prihodki v proračun. Se pravi totalno javnofinančno nesorazmerje. Spoštovani minister, prosim vas za odgovor: Kdaj bomo dosegli uravnotežen proračun v tej državi? In s katerimi temeljnimi ukrepi? Kdaj in s kakšno dinamiko bomo zniževali javni dolg in kdaj bomo dosegli, da bo javni dolg znašal 60 % bruto domačega proizvoda? Spoštovana podpredsednica, predlagam, da v skladu s Poslovnikom Državnega zbora opravimo razpravo v parlamentu glede tega odgovora, ker se mi zdi za prihodnost Slovenk in Slovencev to zelo pomembno. Spoštovani minister, ocenjujem, da je zadolževanje države za tekoče odhodke, kar počnemo, kraja mlade generacije. Mi denar najamemo, ga porabimo, mlada generacij
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani vsi prisotni, dober dan! Predlog zakona odpravlja protiustavnost 28. člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence, ki jo je ugotovilo Ustavno sodišče Republike Slovenije. S preiskovalnimi pooblastili agencije se namreč posega v ustavno varovani prostorski in komunikacijski krog zasebnosti pravnih oseb. Zato mora odredbo za preiskavo v skladu z Ustavo predhodno odobriti sodišče. Ustavno sodišče je namreč naložilo Državnemu zboru, da mora navedeno protiustavnost odpraviti v roku enega leta po objavi odločbe v Uradnem listu Republike Slovenije. To je do 6. maja 2014. Glede na izhodišča odločbe Ustavnega sodišča mora zakonska ureditev spoštovati prostorsko in komunikacijsko zasebnost pravnih oseb ter hkrati zagotoviti varstvo pomembnih ustavno varovanih dobrin, ki imajo svoj temelj v ustavnih določbah, in sicer zlasti v tistih, ki prepovedujejo opravljanje gospodarske dejavnosti v nasprotju z javno koristjo, prepovedujejo dejanja nelojalne konkurence in dejanja, ki v nasprotju z zakonom omejujejo ter zahtevajo zagotavljanje učinkovitosti 101. in 102. člena Pogodbe o delovanju Evropske unije. Iz odločbe Ustavnega sodišča izhaja, da je prejšnja odredba pristojnega sodišča potrebna za podroben pregled poslovnih prostorov podjetja, ki niso prosto dostopni javnosti, ter elektronskih naprav. Zakonodajalec lahko pri zakonski ureditvi odredbe sodišča za preiskavo določi nekatere nižje standarde varstva ustavnih pravic pravne osebe do zasebnosti. Po posvetovanju z agencijo, na katere delo se nanaša 28. člen Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence, se predlagatelj odloči, da predlaga ureditev, po kateri je treba za izvedbo preiskave vselej pridobiti odredbo za preiskavo od pristojnega sodišča; in ne samo za podroben pregled poslovnih prostorov podjetja, ki niso prosto dostopni javnosti, ter elektronskih naprav. Na ta način se popravlja zakon v skladu z določbo Ustavnega sodišča. Poleg omenjene rešitve pa se s spremembo
Spoštovani predsednik, spoštovane ministrice in ministri, gospa Nataša Kovač! Danes ponovno odločamo o imenovanju guvernerja Banke Slovenije. Prvi predlog predsednika republike smo imeli na mizah v začetku oktobra, a je tajno glasovanje pokazalo, da ni užival zadostne podpore, zato je predsednik pristopil k izvedbi ponovnega poziva za zbiranje predlogov možnih kandidatov. Tudi tokrat se je na poziv predsednika republike prijavilo pet kandidatov. V Poslanski skupini Stranke modernega centra smo opravili razgovore z vsemi. To nam je omogočilo, da smo poleg njihovih formalnih izkušenj in kompetenc spoznali tudi njihove poglede na vodenje tako pomembne institucije. Po opravljenih predstavitvah smo prišli do odločitve, da v posvetovanjih pri predsedniku republike našo podporo izrazimo kandidatu mag. Boštjanu Vasletu. Zato nas na nek način veseli, da danes odločamo o podpori prav njegovemu imenovanju na mesto guvernerja, torej člana Sveta Banke Slovenije. Če omenim še ostale kandidate, lahko povem tudi to, da so se tudi ostali kandidati na predstavitvah dobro odrezali. Pa vendar smo na koncu po opravljenih ocenah ugotovili, da je izmed prijavljenih kandidatov najboljši kandidat mag. Boštjan Vasle. Kot smo opozorili v stališču poslanske skupine že meseca oktobra, ko smo odločali o tej zadevi, je Banka Slovenije že od konca aprila brez vodstva s polnimi pooblastili. V Poslanski skupini Stranke modernega centra se zavzemamo za to, da ta institucija čim prej dobi prvega moža in se tako začne aktivno spopadati z izzivi, ki jo čakajo v bližnji prihodnosti. Tudi v predstavitvah kandidatov so se prav vsi strinjali, da so pred bankami, glede na prognoze ohlajanja gospodarske rasti, pomembne odločitve. Tudi zaradi tega je prav, da Banka Slovenije z guvernerjem na čelu učinkovito opravlja svojo nadzorstveno funkcijo. Temu v preteklosti ni bilo vedno tako, zato si želimo in tudi pričakujemo, to smo tudi izrazili, da se bo novi guverner te odgovorne vloge zavedal. Hkrati pričakujemo,
Hvala lepa, gospod predsedujoči. V imenu kvalificiranih predlagateljev prosim za 15-minutni odmor, da bomo vložili amandma. Hvala. Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi ter predstavniki vlade! Da gre za zelo pomembno vprašanje, govori že dejstvo, da je odbor začel obravnavo predlaganega zakona na svoji seji dne 15. novembra in da je bila v tistem delu razprave izpostavljena vrsta vprašanj ter zahtevano določeno dodatno gradivo o samem problemu reševanja oziroma sanaciji Slovenskih železarn. V tem smislu je odbor zahteval naslednje dokumente, in sicer poročilo o sanaciji Slovenskih železarn od 1991 do 2000, s prilogami, odgovor na mnenje sekretariata državnegazbora za zakonodajo in pravne zadeve, preglednico plačil Republike Slovenije iz naslova unovčenih jamstev za obveznice - gre za obresti od obveznic in kredita LBS New York v obdobju 1993-2001 - preglednico kratkoročnih kreditnih obveznosti Slovenskih železarn, zavarovanih s poroštvom države, preglednico obveznosti Slovenskih železarn, ki naj bi jih država prevzela z zakonom, odplačilni načrt za obveznice Slovenskih železarn, za katere je Republika Slovenija dala jamstvo, potem obrazložitev preglednic v zvezi s prevzemanjem dolga po predlogu zakona o prevzemu obveznosti Slovenskih železarn in pa dodatno dokumentacijo v zvezi s posameznimi vprašanji. Na prvem nadaljevanju obravnavane točke, dne 5. decembra, so bila s strani posameznih članov odbora postavljena nekatera dodatna vprašanja, in sicer posebej je bilo opozorjeno na morebitno napako pri izračunu odstotka izgube v osnovnem kapitalu na osnovi posredovanega tabelaričnega prikaza in izraženo mnenje, da je zlasti pri naravnih nesrečah evidentno dodeljevanje precej nižjih sredstev, kot so bila dodeljena za pospeševanje razvoja na gospodarskih področjih, tudi na področju železarstva oziroma kolikšen delež denarja za regionalne spodbude je iz tega naslova odšel v posamezne pokrajine. Drugič. Glede na finančno zahtevnost zastavljenega projekta sana
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade! Poslansko vprašanje želim postaviti ministru za okolje, prostor in energijo, gospodu magistru Janezu Kopaču v zvezi z reševanjem problemov razgradnje odsluženih avtomobilov. Obveščen sem, da je ministrstvo za okolje in prostor ponudilo predelavo odsluženih avtomobilov velenjski firmi Karbon, za tako imenovano poskusno obratovanje. V bodoče pa nameravate to delo zaupati še nadaljnjim trem podjetjem, ki ste jih nekako izbrali na ministrstvu. Ta privilegirana podjetja bodo kasneje lahko sodelovala tudi na javnem razpisu. Spoštovani gospod minister! S to potezo ste nekako povzročili, da bo v Sloveniji prenehalo delovati okoli 40 obrtnikov, ki se ukvarjajo s tovrstno dejavnostjo. Dejstvo pa je, da nihče od teh ni poskusno izbran. Posledično bo okoli 100 ljudi izgubilo delo, to pa ni dobra popotnica za Evropsko unijo. Zanimivo je tudi, da ste do te odločitve prišli brez dogovora iz nekakšnega soglasja obrtne zbornice Slovenije. Zanima me: Ali nameravate odvzeti obrtna dovoljenja tem 40 podjetnikom? Še vedno so namreč v teku gradnje objektov za namene tovrstne dejavnosti, ki zahtevajo visoka vlaganja. Lastniki so se v ta namen zadolžili: Kako bodo pokrili stroške oziroma odplačali najete kredite, saj so vendar do zadnjega dobivali gradbena dovoljenja? Ti obrtniki imajo tudi izdana, kot rečeno, gradbena in obrtna dovoljenja in podpisane imajo pogodbe z Avto-moto zvezo Slovenije za deponijo in hrambo karamboliranih in tudi odsluženih vozil. Zanimivo je tudi, da je tem obrtnikom postavljen dvomesečni rok za predajo vozil izbranim podjetjem, po tem roku pa bodo morali plačati tudi ti obrtniki razgradnjo. Spoštovani gospod minister, za odgovor, kako boste razrešili to situacijo, se vam zahvaljujem.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke smo - povedal sem že naše mnenje - še enkrat odločali o tem, kaj storiti. V vsakem primeru smo postavljeni v šah mat pozicijo, če zakon zavrnemo, kar oziroma postopek in zakon in nedodelanost - bomo seveda mi krivi za vse posledice. Če ga ne sprejmemo, bomo ponovno krivi za posledice. Če pa ga sprejmemo, če ga potrdimo danes, lahko rečemo da vsaj za to ali pa z dobro vestjo, da bomo prihranili ali pa podaljšali življenje delovne dobe nekaterih ljudi. In dobil sem pooblastilo, da v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke glasujem "za". Še enkrat pa poudarjam: s tem, da javno in glasno povemo, da smo postavljeni v šah mat pozicijo, kjer rešitve v eno ali drugo, v dobro ljudi, ni. Za nas je pač to najboljša rešitev. Hvala.