EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa. Po tako konciznem opisu današnjih dogodkov je tudi po domiselnem podajanju argumentov, mi bo seveda težko še kaj boljšega povedati. Tudi jaz sem v današnjih razpravah dobil vtis - kot pogosto v državah v temu Državnemu zboru - ne gre za, da bi rekli bobu bob, ampak da se gremo bob ob steno. Marsikateri argument, ki je tukaj bil, podan enostavno ni bil slišan in verjamem kolegi Hrovatu, ko je rekel: "Mene ne morete prepričati!" Seveda, če se nekdo tako odloči, potem verjamem, da z dosti trdno voljo tako to bo; pa naj bodo argumenti ali pa naj ne bodo argumenti. Skratka, če se nekdo odloči, da ne bo verjel, ne bo verjel. In kar nekaj razpravljavcev je danes zelo lahkotno razpravljalo o teh temah, ki so, kot smo tudi v prejšnji razpravi lahko slišali pravzaprav zelo širok in zelo temeljni za našo državo. Zdaj, kolega Györek - očitno tudi ustavnopravni strokovnjak - je z levo roko rekel, da imamo nebroj - oziroma koliko še imamo takšnih ustavno spornih zakonov pri nas. Pa tudi zelo lahko se dajejo neke ocene, tudi kolega Hrovat je rekel, da je prepričan, da bodo v prihodnjih letih odvetniške tarife zrasle. Seveda bodo najbrž, saj bo inflacija tudi. Jaz sem prepričan, da bo cena mleka zrasla, pa za to ne bom krivil nikoli kolege iz Slovenske ljudske stranke, pa bi jih tudi lahko. Mislim, da bi našel ravno toliko argumentov za takšno trditev, kot pa jih najdete vi, ko nasprotujete predlogu za presojo ustavnosti te referendumske pobude. Veliko smo že slišali o neprimerljivosti poklicev, smo slišali tudi primerjave odvetniškega, recimo, z zdravniškim, čeprav vemo, da odvetništvo ni javna služba in tako naprej. Čakam samo še, da bo nekdo rekel, da moramo tudi lepotnim kirurgom, ki seveda niso del javnega zdravstva, pač reči, toliko in toliko stane ta operacija toliko in toliko druga in tako naprej. Seveda ne gredo te stari tako enostavno. Določene razprave, ki se slišijo tukaj, niti niso vredne ali pa mogoče niti ne bo pomagalo, če bodo slišali protiargumente, am
Lep pozdrav vsem skupaj. Spoštovani! Predlog zakona o fitofarmacevtskih sredstvih, ki ga danes obravnavamo, v slovenski pravni red vnaša vsebine, ki jih določa v letu 2009 sprejeta evropska direktiva o pesticidih. Ta določa enotna pravila o rabi sredstev za vse države članice z namenom zmanjšati tveganja uporabe tovrstnih sredstev za zdravje ljudi in okolja. Trajnostni razvoj, ki pomeni gospodarsko rast brez pretiranega oziroma nevzdržnega obremenjevanja okolja, je po mnenju Pozitivne Slovenije edini razvojni model, ki je za Slovenijo sprejemljiv. V naši državi smo v preteklosti že bili priča mačehovskemu odnosu do okolja, zaradi katerega so nekatera območja trajno degradirana in imajo negativen vpliv na zdravje prebivalstva. Zadostne zaloge neoporečne pitne vode in zadostne proizvodne zmogljivosti za pridelavo hrane so za vsako državo strateška surovina sedanjosti in prihodnosti. Intenzivna kmetijska proizvodnja s pretirano uporabo škodljivih fitofarmacevtskih sredstev lahko trajno poškoduje tako zaloge pitne vode kot kmetijska zemljišča. <PARTY> si bo zato vedno in povsod prizadevala za takšno kmetijstvo, ki bo na eni strani zagotavljajo zadostno količino varne, kakovostne, raznovrstne in potrošniku dostopne hrane, na drugi strani bo okolje pustilo v takšnem stanju, da bo to isto omogočeno tudi našim zanamcem. Ocenjujemo, da sta omenjena direktiva in zakon, s katerim jo prenašamo v slovenski pravni red, korak v pravo smer za dosego teh ciljev. Posebej pozdravljamo uvedbo obveznega sistema integriranega varstva rastlin, ki bo leta 2014 postal osnovni standard kmetijske proizvodnje na nivoju Evropske unije ter predvideno sprejetje krovnega nacionalnega akcijskega plana, ki bo določal in spremljal doseganje zastavljenih ciljev na področju trajnostne rabe fitofarmacevtskih sredstev. V Poslanski skupini <PARTY> bomo zato predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani ministri, kolegice in kolegi. S pomočjo javnih medijev je bilo mogoče razbrati, da se s podelitvijo javnih pooblastil Zbornici fizioterapevtov napoveduje večji red v stroki, odprava črne prakse in dosledno uvajanje novosti. Na podlagi teh ugotovitev bi dejal, da je bilo do sedaj na tem področju vse narobe, pa verjetno temu ni tako. Z odločbo, ki jo je podpisal minister dr. Andrej Bručan, so zbornici podane storitve javnega pooblastila za pet sklopov. Sredstva za izvajanje teh javnih pooblastil pa se zagotavljajo iz državnega proračuna. Odločitev ministra je povzročila negodovanja s strani slovenskih fizioterapevtov, ki so združeni v društvu fizioterapevtov Slovenije in so konkurirali v postopku za podelitev javnega pooblastila. Ministra za zdravje dr. Andreja Bručana sprašujem: Kakšni so argumenti za njegovo odločitev in kako odgovarja na dileme, ki se ob tem pojavljajo s strani društva fizioterapevtov Slovenije? Za odgovor se že v naprej zahvaljujem.
Hvala lepa gospod predsedujoči. Spoštovani minister, spoštovane poslanke in poslanci, ljubi ljudje. Glasovala bom za ta zakon. Ko sta bila v Ljubljani eden ali dva avtomobila, se ni bilo treba niti dogovoriti, ali bosta vozila po desni ali levi. Zdaj je že v vsaki hiši eden, dva ali celo trije avtomobili in je treba najbrž temu prilagoditi zakone. In samo za to tudi gre. Priključujem se tudi mojemu predgovorniku, ki je pametno govoril. Rada bi samo še nekaj pripomb v zvezi s pripombami, ki ste jih prej rekli. Poglejte, saj kazen ne bo kaznovala bogatega ali revnega, kazen bo kaznovala tistega, ki je naredil prekrške. In ogroženi ne bodo tisti, ki se držijo pravil, ampak tisti, ki se držijo znakov, ki po presoji določajo in opozarjajo na pravila. Jaz vas prosim res v imenu naših otrok, v imenu varnosti naših otrok, vsi vemo, kako so ceste strahotne, kako je vsak dan veliko žrtev, jaz vas res prosim, ta zakon sprejmemo, čeprav mogoče se komu ne zdi popolnoma perfekten. In ni res, da kazni ne pomenijo nič. To je seveda sprenevedanje, potem bi tudi ne bi bilo potrebnih institucij, ki so pač za take ali drugačne prekrške potrebne. Govorili ste o vzgoji. Seveda je potrebna vzgoja, ampak vzgoja je, kot vemo, permanentna in vsak dan. In tudi ta zakon je najbrž eden od tistih, ki bo spremenil vzgojo starejših in mlajših. In ne se obnašati, kot da smo ogroženi od tega zakona,ampak obnašajmo se prosim, kot da ta zakon ureja resnično zelo velik problem. Na naših cestah je res preveč, predvsem mladih, ogroženih in tudi sicer zdravja in življenj. Hvala lepa. Jaz sem prepričana, da bodo vsi dobronamerni ljudje in pametni ljudje glasovali za ta zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo. Glasoval bom proti in bom tudi razložil, zakaj. Prej sem poslušal o metodah za preverjanje starosti oziroma polnoletnosti. Ta rentgen je daleč od zanesljivosti. Prvih 10 let se da to še nekako na kosteh po rentgenski sliki odčitati približno, kasneje, tam med 15 in 20 let pa ne. Pa tudi sicer zdravniki načeloma že po Hipokratu to ne delamo, če ni v korist pacientov. Od tod tukaj averzija do tega nemških zdravnikov in drugih po Evropi. Na sploh nobena od teh metod po znanstvenem principu ni natančna. Tudi program za otroke brez spremstva v Evropi natančno pove, da to določanje na tak način bi prišlo v poštev šele čisto v zadnji fazi, ko so vse druge možnosti izkoriščene. Če že želite upoštevati stroko, kot ste dejali, bi predlagal, da se recimo upošteva mnenje sociologov, ki pravijo, da je v Sloveniji pravzaprav največja kriza kriza vrednot. Govorimo o dostojanstvu, o vrednoti življenja, o humanosti. Gre za isti problem, kot je bilo to poteptano pri zakonu o osebni asistenci. Kadar imamo neko skupino ljudi, ki so pomoči potrebni, je to v bistvu največje ogledalo in indikator zrelosti neke družbe. Za samopodobo smo odgovorni tudi poslanci v Državnem zboru, če te odgovornosti ne čutite, lahko glasujete tudi za.
Hvala, gospod podpredsednik. Uvodoma se opravičujem, ker sem kasneje prišel na razpravo, imel sem namreč druge obveznosti, zato se bo morda kaj od tega ponovilo. Bi pa začel tam, kjer je pravzaprav kolega Podkrajšek z istim imenom, kot ga imam sam, končal, in to je pri tem, da je ta razprava videti konstruktivna in skorajda v soglasju med opozicijo in pozicijo, celo še bolj, kot je bilo to prisotno na odboru, kjer je bilo prizadevanje predlagateljev za to, da se sprejmejo priporočila, kljub vsemu večje, kot je danes. Pa ne glede na to, iz razprave kolega Podkrajška se mi zdi, da vseeno izhaja, da predlagatelj želi vztrajati kljub vsemu pri priporočilih, še zmeraj, čeprav sem prepričan, da smo odgovore na vsa vprašanja dobili in da odgovori kažejo na to, da priporočilo povsem neustrezno napotuje na to, da bi bilo treba nekaj delati še bolj hitro, kot smo delali do zdaj, in da bi bilo treba seveda še več poročati, kot ministrstvo poroča že sedja. V argument temu se navajajo številke, ki naj bi tudi po poročanju medijev dokazovale to, da je temu tako. Jaz bi se najprej osredotočil na številke, ki jih je ministrica v svojem odgovoru posredovala. Jaz tem številkam malo bolj verjamem kot tistim v medijih, čeprav seveda ne pravim, da tiste niso ustrezne, ker pravzaprav nismo slišali, o katerih številkah iz medijev je govora. In ponovno napotujem na to, kar smo že na enem Odboru za zadeve Evropske unije prej govorili, ko je bilo predstavljeno zadnje poročilo, ki zajema celo leto 2016, in je bilo predstavljeno v obliki razdelitve na dodeljena sredstva v višini, takrat, dobrih 841 milijonov, zdaj slišim, da celo 912, kar predstavlja celo 30 % razpoložljivih sredstev, govorimo seveda o EU, delo, da so pogodbena vezana sredstva znašala 768 milijonov, kar znaša 26 %, da so izplačila iz državnega proračuna znašala 117 milijonov, kar predstavlja 4 %, in da so povračila znašala dobrih 42 tisoč, kar predstavlja 1 %. Najprej moram reči, da meni se 28 % oziroma 30 % razpoložljivih sre
Hvala lepa. Samo kratka replika in zahvala gospe Irglovi za njena opozorila; vendar pa ne držijo, jaz nisem rekel, da bi bila hkratna izvedba na kakršen način nemogoča. Nisem tudi rekel, da državljani pri hkratni izvedbi ne bi bili sposobni odločati. To nikakor, sploh ne, obkrožiti eno ali drugo, ni zahtevna, ne vem kakšna sposobnost. Prepričan pa sem, da bi bila za kar se da nevtralni rezultat o udeležbi bolj primerna ločena izvedba posvetovanj. To sem prej govoril in to še enkrat ponavljam. Hvala.
Hvala za besedo, predsednik. Slovensko diplomacijo večkrat rešujejo zagnani posamezniki, a poleg vseh spisanih strategij ji je potrebno omogočiti predvsem višja sredstva. V prihodnjih letih bo diplomatsko udejstvovanje pomembno zlasti zaradi prepotrebne sanacije povzročene škode ugledu, ki jo je v širši mednarodni skupnosti v zadnjem letu in pol povzročila ta vlada. Neprestani izpadi na Twitterju niso ostali neopaženi. Žalitve novoizvoljenega predsednika ZDA, spori z nemškimi diplomati, zbadanje evropskih poslancev s kolonialno preteklostjo njihovih držav in zadnje čivkanje v smeri misije odborov Evropskega parlamenta in nizozemskega primera, vse to je botrovalo številnim člankom v uglednih tujih publikacijah, kjer je bilo moč opaziti predvsem začudenje in osuplost. Kadrovska problematika predvsem na DKP-jih žal ne omogoča več diplomatskega delovanja, pač pa zgolj osredotočenje na administrativne naloge zaradi premajhnega števila in premalo plačanega strokovnega tehničnega kadra. Predlagan dvig sredstev v višini 5 milijonov sledi cilju, da bi slovenske barve v tujini zastopali številni usposobljeni, in kar je morda še pomembnejše, motivirani diplomati, saj je zavedanje o tem, kako pomembni so dobri in korektni diplomatski odnosi, v zadnjem obdobju malodane zamrlo. Hvala. Hvala za besedo, predsednik. Gre za izredno pomemben amandma. Gre za alternativni vir pitne vode v Anhovem. V Sloveniji namreč obstajajo območja, kjer ni zanesljive oskrbe s čisto pitno vodo. Eno od njih je tudi Anhovo. Kraj, ki še vedno plačuje velik krvni davek zaradi industrijskega onesnaževanja z azbestom, danes ogroža tudi to, da voda, ki teče iz pip, za pitje ni ustrezna. Za zagotovitev oskrbe s pitno vodo v Občini Kanal ob Soči je potreben nov, neodvisen vir pitne vode, ki bi se zagotovil s povezavo na dovodni sistem Mrzlek. Stroški izgradnje vodovoda so ocenjeni na milijon 200 tisoč evrov. 500 tisoč evrov je za amandma v letu 2022, smo ga tudi vložili, in 700 tisoč evrov v letu 2023. Ta proj
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Danes bo Državni zbor na zahtevo skupine poslank in poslancev <PARTY>, <PARTY> ter <PARTY> odredil ustanovitev preiskovalne komisije, ki bo preiskovala preteklo izvajanje programa otroške kardiologije ter nabav medicinske opreme in zdravstvenega materiala. Iz prikaza kronologije težav na ljubljanskem univerzitetnem kliničnem centru pri izvajanju programa otroške kardiologije, ki so jo v zahtevi za preiskavo orisali predlagatelji, je razbrati, da bo ta del preiskave časovno osredotočeno na obdobje od leta 2007 do vključno letošnjega leta. Glede preiskovanja domnevnih nepravilnosti pri nabavi medicinske opreme in zdravstvenega materiala pa se predlagatelji osredotočajo na izsledke revizijskega poročila Računskega sodišča o UKC Ljubljana za leti 2014 in 2015 ter na izsledke parlamentarne preiskovalne komisije, ki je v minulem mandatu ugotavljala nepravilnosti v slovenskem zdravstvenem sistemu na področju prodaje in nakupe žilnih opornic. Najbrž ni nobenega dvoma o tem, da je do različnih zapletov, anomalij, korupcijskih tveganj in drugih nepravilnosti v preteklem obdobju prihajalo, najsi bo pri izvajanju programa otroške kardiologije kot tudi pri nabavi medicinske opreme ter zdravstvenega materiala. Ali pri tem govorimo o posameznih nepravilnostih ali o nepravilnostih na sistemski ravni, je drugo vprašanje, ki terja natančno proučitev, zato se o tem ne kaže izrekati vnaprej ali pavšalno. Dejstvo je, da je bilo omenjenim problematikam namenjeno dokaj obsežno medijsko poročanje, ne nazadnje tudi v obliki raziskovalno novinarskega dela. Če k temu dodamo še vsebinske razprave in odločitve Državnega zbora na sejah delovnih teles, na plenarnih zasedanjih ter izsledke ugotovitev preiskovalne komisije, ki je delovala v preteklem mandatu, potem se Državni zbor težko izogne odgovornosti, da v okviru svojih pristojnosti opravi preiskavo na izpostavljenih segmentih zdravstvenega sistema. <PARTY> bomo v preiskovalni komisiji tvorno sodelov
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Predstavnice ministrstva, poslanke in poslanci! S sprejetjem sprememb in dopolnitev Zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov se ureja zelo pomembno področje socialnega življenja, kjer smo bili do danes priča velikemu obsegu zlorab s strani delodajalcev. Predlog zakona je bil sklenjen s strani strokovnih institucij, nevladnih organizacij, posameznih strokovnjakov, predstavniki zainteresirane javnosti, invalidi, delodajalci in predstavniki reprezentativnih sindikatov, kar je bilo tudi začutiti pri postopku potrjevanja člena na matičnem delovnem telesu. Zataknilo se je le pri dveh bistvenih členih, ki pogojujejo obstoj sistema zaposlitvene rehabilitacije invalidov in sicer pri 36. in 38. členu. Vsebina sprememb je v enem delu namenjena predvsem uskladitvi z zakonodajo Evropske unije, v drugem delu pa se obstoječi zakon dopolnjuje z določbami, za katere se je v obdobju uporabe pokazalo, da so potrebne manjše spremembe in dopolnitve. Cilj sprejetja teh dopolnitev je bil povečanje učinkovitosti uporabe predmetnega zakona, njegovi lažji in jasnejši uporabi. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke bi pohvalili nove določbe zakona, predvsem pri uvedbi obvezne revizije porabe odstopljenih sredstev z opredelitvijo kontrole nad uporabo le-teh, dodatna navedba razlogov za odvzem statusa invalidnega podjetja, uvedbo obveznega strokovnega izobraževanja in zakonsko povečanje prejemka za čas trajanja zaposlitvene rehabilitacije. Predvideno je sankcioniranje kršitev v bistveno večjem obsegu kot doslej. Poveča se tudi nadzor nad pridobivanjem in porabo sredstev, ki jih prejemajo delodajalci zaradi zaposlovanja invalidov. Razmisliti bi bilo treba še o nekaterih drugih ukrepih, ki bi omogočili spodbujanje zaposlovanja invalidov, na primer uvedba mentorstva, ki invalidu zagotovi posebno podporo v fazi priprave na delo kot tudi med delom, predvsem za kategorije najtežjih invalidov. V osnovi je sprememba zakona dobra, zel
Kolegice in kolegi! Ambicioznost je hvalevredna, ja pa lahko tudi kriva za to, da še danes stopicamo na mestu. Vselej smo bili zelo ambiciozni, 1995 leta in želimo biti tudi danes. Odgovornost pa za to, da stopicamo na mestu je skupna. Težko jo je deliti med nami, kajti pri nosilcih tega projekta gre za trdno politično kontinuiteto, od osamosvojitve dalje. In nosilce te naloge smo imele vse vlade, zato tudi skupno odgovarjamo. Podpiram seveda nadaljevanje postopka s tem zakonom in pozivam vas, da zavrnete predlog sklepa matičnega delovnega telesa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod minister! Samo eno vprašanje oziroma dve. Prvič. Pred kratkim je vlada Združenih držav Amerike odločila, vsaj nameravala je odločiti, da ne bodo podaljšali teh garancij. Če sem v zmoti, me prosim popravite, ker nisem zadnjih novic slišal. Drugič me pa zanima, kakšne finančne posledice bo imelo to podaljšanje? Kdo plačuje premijo, v kakšni višini in, ali je letalska družba odgovorna za del te premije? Hvala. Hotel sem vprašati naslednje. Kolikor mi je poznano, so "stand by" krediti, kot se temu reče, precej dragi, in vi tega niste omenili. Morda Hvala lepa. No, samo to sem hotel vprašati, ali je to "stand by" kredit ali je kaj drugega. Hvala.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Predsednica Vlade mag. Alenka Bratušek je 13. 2. 2014 predsedniku Državnega zbora gospodu Janku Vebru poslala predlog, da Državni zbor za ministra brez resorja za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah in med Republiko Slovenijo in Slovenci po svetu imenuje kandidata Gorazda Žmavca. Kandidat se je v skladu s 112. členom Ustave Republike Slovenije ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora 19. 2. 2014 predstavil članom Komisije za odnose s Slovenci v zamejstvu in po svetu in odgovarjal na njihova vprašanja. Po krajši osebni predstavitvi se je Gorazd Žmavc, kandidat za ministra brez resorja za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah in med Republiko Slovenijo in Slovenci po svetu, osredotočil na delo in pristojnosti Urada Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu ter nato predstavil glavne usmeritve bodočega delovanja. Povedal je, da bo glede na izkušnje, ki jih ima iz delovanja v lokalnem okolju na gospodarskem, razvojnem in turističnem področju, v prihodnosti veliko pozornosti usmerjal na sodelovanje s slovensko skupnostjo tako po svetu kot tudi v vseh sosednjih republikah, posebno dimenzijo pa bo imelo sodelovanje z Republiko Hrvaško kot novo državo članico Evropske unije. Za delo urada bo tudi v prihodnosti pomembno ohranjanje kontinuitete dela, pri čemer je pri oblikovanju in izvajanju programov urada po kandidatovem mnenju nujno še bolj odgovorno in operativno vključiti vsa ministrstva, predvsem ministrstvo, pristojno za zunanje zadeve, za izobraževanje, kulturo, gospodarstvo in kmetijstvo. Zavzel se je za še intenzivnejše vključevanje interesov mladih, predvsem pri delovanju društvenega življenja znotraj slovenskih skupnosti. V nadaljevanju je povedal, da se bo zavzemal za dosledno izvajanje koalicijske pogodbe, podpisane 14.
Spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Poslanci Nove Slovenije bomo seveda svoj predlog zakona podprli. Gre za še zadnji zakon iz paketa družinske zakonodaje Nove Slovenije, ki smo ga letos obravnavali v Državnem zboru. Predlog zakona je posledica dejstva, da Cerarjeva vlada sprošča številne varčevalne ukrepe in hkrati viša proračunske odhodke na številnih področjih, pozablja pa na področje družine. V banke smo vložili milijarde davkoplačevalskega denarja. Vlada je z javnim denarjem dokapitalizirala <PARTY>H in DUTB, pri družinah pa še vedno varčujemo – pa že skoraj vse leto poslušamo o občutnem izboljšanju gospodarskih razmer v državi. V Novi Sloveniji ocenjujemo, da bi se sproščanje varčevalnih ukrepov moralo začeti prav pri družini. Tudi zaradi izjemno slabe demografske slike Slovenije, ki je ena najslabših v Evropski uniji. Na to nas svojimi ocenami opozarja tudi vladni Urad za makroekonomske analize in razvoj. Za normalno delovanje države oziroma vseh njenih podsistemov bi v naslednjih letih potrebovali okoli 30 tisoč rojstev letno. Trenutno ne dosegamo niti števila 20 tisoč, trend pa je padajoč. Tudi razmerje med delovno aktivnimi državljani in upokojenci se hitro poslabšuje, zato mora država narediti veliko več na področju družinske politike. Med vzroki za upadanje rodnosti v Sloveniji sta, po našem mnenju, tudi neustrezna socialna in družinska politika. Predlagatelji menimo, da si Slovenija ne more privoščiti odsotnosti družinske politike in brezbrižnosti do problema rodnosti. Na oblikovanje družine in kakovost življenja družin ne vplivajo samo družinske politike v ožjem smislu, temveč družinska politika, ki zaobjema zelo različna področja: od davčnega sistema do stanovanjske politike, politike izobraževanja in štipendiranja, zaposlovanja, servisnih služb, politike otroških dodatkov in drugo. Trenutno je v Zakonu o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev veljavna diskriminatorna in ustavno sporna ureditev državne štipendije, po
Hvala lepa. V svoji razpravi bi hotela narediti to distinkcijo med tem poimenovanjem zasebnosti osebnih podatkov v tem res ožjem pomenu, ki se veže na nas, torej naša osebna stanja, in pa tem, ko dejansko za svojo zavestno odločitvijo stopimo v eno drugo sfero; v sfero poslovnega, v sfero javnega na nek način. Tu vsekakor razlika obstaja in tukaj na vsak način obstaja javni interes za tem, da zagotovi transparentno in varno to poslovno okolje. Tako mislim, da teh dveh delov ne moremo enačiti. Jih je pa treba obravnavati z vso skrbnostjo. Mislim, da smo tukaj s tem, kar že imamo v obstoječi zakonodaji, to pokazali, po drugi strani pa tudi omogočili vsem tistim, ki se zavestno odločajo, da vstopijo v poslovno okolje, da imajo možnost na podlagi podatkov, ki jih lahko vidijo in preverijo, sprejemati ustrezne poslovne odločitve. Po drugi strani, da so tudi lahko seznanjeni s temi podatki, ki jim omogočajo presojanje tveganj, v katere se spuščajo na tem parketu. Mislim, da je to nujno potrebno, če želimo imeti neko varnost, stabilnost, predvidljivost in v končni fazi tudi varnost pravnega prometa. Želela bi se navezati na svojega razpravljavca predhodno, ko pravi, da bomo tukaj razširjali razne zgodbe in hobotnice. Mi že danes imamo dosti zgodb in hobotnic in mislim, da s tem ne bomo naredili toliko več teh zgodb. Morda bodo te zgodbe različne, ampak imamo jih. S tem tudi ne želimo in ne bomo rešili problema raznih veriženj tega. To ni namen teh današnjih predlogov sprememb. Namen pa je, da naredimo ali pa omogočimo neko transparentnost, damo možnost vpogleda, da vidimo, da je mogoče na zbirnem izpisu to dobiti, da to lahko dobi vsak. To je namen, ne namen veriženja. In tudi nič narobe ni, zakaj pa ne, če nekdo presodi, da je lahko v treh, štirih družbah, da je družbenik, zakaj pa ne, saj naša gospodarska pobuda in udejstvovanje je svobodno. Tako da smo lahko – ampak, zakaj pa se tega ne bi smelo v končni fazi videti? Zakaj se ne sme vedeti, da sem jaz udeležena v toliko