EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, gospa podpredsednica, kolegice in kolegi! Seveda po šestnajstih letih dela v Državnemu zboru bi že bilo nerodno, če ne bi bil toliko usposobljen, da bi do upravičene besede prišel. Okoli ustanovitve te preiskovalne komisije, tako kot je že bilo danes rečeno in tudi sam ne morem mimo tega, da je preiskovalna komisija instrument opozicije, o čemer pa ne odločamo, ampak s tridesetimi podpisi poslancev je to enostavno ustanovljeno, pa ne glede na to, ali ima ali nima vsebine. Rad bi vendarle opozoril na nekaj proceduralnih zapletov, ki so ob nastajanju tega gradiva tudi nastali. Zahteva za odobritev parlamentarne preiskave je bila 4. januarja 2013 in tudi štampiljka prejema je 4. januar 2013 – torej tega predloga, da se odredi preiskovalna komisija. Potem pa so predlagatelji vsaj nekaj navodil Zakonodajno-pravne službe upoštevali in so 17. 1. poslali spremni dopis, v samem gradivu pa so zopet pustili "copy-paste" datum 4. 1. In dokler se nisi prebijal skozi vsebino, niti vedel nisi kaj se dogaja, res pa je, da so nam predlagatelji nekoliko olajšali delo, ker smo že v začetku odredbe tako na drugi kot tretji strani lahko ugotovili nasprotna stališča oziroma stališča, ki sploh niso v skladu z zdajšnjo zakonodajo. V začetku so napisali tako: " ..., da se odredi parlamentarna preiskava za ugotovitev in oceno dejanskega stanja v zvezi s pojavom in delovanjem ekstremističnih skupin in gibanj v Republiki Sloveniji, za katere obstaja sum, da delujejo v nasprotju z zakonodajo". Tu sem se takoj vprašal, s katero zakonodajo, če pa zakonodaje okrog teh ekstremističnih skupinah in okrog vseh teh elementov nimamo. So pa potem se popravili oziroma pravim, da so kontradiktorni, na tretji strani pa so zapisali, da ekstremizma naš pravni red ne pozna. Toliko, bom rekel, v armiji smo rekli "za zavajanje nasprotnika" glede teh datumov okrog 4. januarja. Za začetek toliko. Osredotočil se bom na to, da bom stališče Slovenske ljudske stranke oprl na sedem točk, na katere je opozor
Hvala lepa, predsednik. Spoštovani! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na svoji 71. seji 11. tega meseca kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o štipendiranju. Državnemu zboru ga je predložila v obravnavo in sprejetje Vlada po skrajšanem postopku. Pri delu odbora so bili prisotni oziroma so aktivno sodelovali predstavniki ministrstva za delo, predstavnica Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora ter predstavnik Državnega sveta Republike Slovenije. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona preučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika ter dala pripombe k členoma 7 in 25. Odbor je prejel oziroma se je seznanil z mnenjem Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ki novelo zakona seveda podpira. Uvodoma je bilo predstavljeno, kar je prejle že povedala predstavnica predlagatelja, da je eden izmed ključnih ciljev predlagane novele poenostavitev odločanja o štipendijah in bolj enotno in učinkovito odločanje o tej materiji. V razpravi, ki je sledila na matičnem delovnem telesu, so pravzaprav vsi razpravljavci podprli predlagano spremembo zakona, eksplicitno pa je bilo poudarjeno, da bo odločanje o štipendijah bolj enostavno in bolj učinkovito, s čimer se razbremeni na eni strani tako dodeljevalce štipendij kot na drugi strani vlagatelje. Cilj je tudi omilitev najbolj strogih določb veljavnega zakona, ki ima za štipendiste nesorazmerne posledice glede prenehanja štipendijskega razmerja in obveznosti vračila štipendije za neuspešno zaključen letnik. Novela gre v prid dijakom in študentom, to je treba povedati, z njo se na podlagi tega strinja tudi Študentska organizacija. Ob tem je bilo tudi izpostavljeno stališče, da moramo ustvariti pogoje, da bodo lahko vsi, ki hočejo in si želijo študirati, imeli to možnost, in kar je prav tako bistvenega pomena, po končanem študiju dobili zaposli
Hvala lepa. Jaz moram reči, da sem tekom včerajšnjega dne za eno od televizijske hiše rekel, da se podpišem na 80% izjav gospoda Pahorja. Tisto, kar pa je problematično, je pa tisto, kar je okoli njega. In to sem ponavljal tudi v predvolilni kampanji, ko so me ljudje spraševali, kaj pa imaš ti proti izjavam gospoda Pahorja. Nič! Kar se tiče zadeve okoli zaposlitve 40 ljudi, to je seveda strašna zgodba. Pri predsedovanju Republike Slovenije EU so sodelovali ljudje, ki niso imeli stalne zaposlitve, ampak so bili zaposleni za določen čas, več 100 ljudi, kot vemo. Vlada je zaposlila 40 ljudi po nobenem strankarskem kriteriju, po nobenih merilih, o kakršnih govorite, ampak izključno najboljše med njimi, zato ker bi bila prava škoda za to državno upravo odpustiti ljudi, ki so si nabrali pri predsedovanju EU bogate izkušnje, nihče drug jih nima, razen teh ljudi. Kar se tiče zaposlovanja po ministrstvih ob prenehanju tega, tistega ali onega mandata, jaz sem to zgodbo dal dvakrat skozi. Ko sem prišel leta 2000 na Ministrstvo za notranje zadeve kot državni sekretar, moram reči, sva s takratnim ministrom Jambrekom porabila približno tri četrt ure, ker sva vsepovsod tam, kjer je pisalo Kabinet ministra, potrkala po vratih in gledala, kdo v kabinetu dela. Nobenega ni bilo. Zakaj ni bilo nobenega? Ker jih je pač Vlada pred takoimenovano Bajukovo vlado spravila na delovna mesta, kjer so imeli stalno zaposlitev. Podobna ista zgodba se je ponovila leta 2004, ko sem v isti vlogi prišel na Ministrstvo za notranje zadeve in po pol ure iskanja sem našel vašo kolegico Janjo Klasinčevo, ki je tam ostala. Več ali manj je vse ostalo odšlo. Tako, da danes to očitati, je približno tako, kot meni gledati mojega soseda, ko prazno slamo mlati. Sicer pa spreminjanje zakona, pisanega eni osebi na kožo, v konkretnem primeru izumiteljev znane stavčne besedne zveze "steklena palača" - kaj naj rečem. Preprosto to, da to boste izglasovali in da mu lahko želim prijetno bivanje v tako opevani "stekleni p
Hvala lepa. Lep pozdrav tudi v mojem imenu. Kolega Černigoj je imel zanimivo razpravo. Začel je govoriti o nevidnih sovražnikih. Pa se bom jaz vseeno spomnil, da so v nekih drugih časih imeli sovražnike, pa so preganjali cigane, Rome, Slovane, drugače misleče, komuniste. Dali so jim hotelske nastanitve v Auschwitzu, ne? To ni nič smešnega. In ko govorimo o ustvarjanju izrednih razmer in ko nekdo govori, da imamo nevidne sovražnike, da imamo sovražnike vsepovsod, da imamo nekoga, ki uničuje pravni red in to govori na način, da povsod vidi male škrate iz Murgel, seveda ustvarja v državi izredno stanje in seveda to ni dobro. Torej, na tak način ustrahovat ljudi, z izmišljotinami in na tak način gojit eno psihozo v družbi, je seveda družbeno zelo škodljivo in to delajo stranke, ki so danes v koaliciji 10, 20 let, torej ponavljajo eno in isto mantro, lažno sodišče, ugrabljene volitve, lažno sodstvo. To so stvari, ki se konstantno, iz leta v leto ponavljajo, zato, da se zaupanje v državne sisteme uniči in to današnja oblast še nadalje ponavlja in razgraja sisteme, ki smo jih dolgo časa ustvarjali in tudi dela vse na tem, da ljudje izgubljajo počasi zaupanje v sistem in seveda, ljudje so, so zaradi načina vladanja zelo zaskrbljeni, torej, vidimo, na kak način Vlada vlada, na kak način sprejema odloke, ki so nepregledni, na kak način spreminja zakonodajo. Sprejela je kar 9 proti koronskih zakonov in v bistvu predstavlja to kot učinkovito delo, ampak ti so tako nepregledni, da jih ni mogoče ne pregledat, ne se naučit izvajat in neupravičenci sploh razumet, kaj vse prinašajo in te posledice bomo videli že kar kmalu in ko govorite, kajne, torej o bančni luknji, ljudje vejo, da so dolgove, ki so nastali v letu 2004, 2008, ko je Vlada direktno imenovala predsednike uprav bank in ko so te luknje nastale, je »trebalo« plačat in danes se zgodba ponavlja in tudi vejo, da bodo te dolgove, ki jih ta Vlada ustvarja, »trebalo« plačat in bojijo se tega zapitka, ker glava po zapitku boli,
Slišati je bilo: športni pedagogi v prvo triletje. Že res, ampak imamo omejitev zaposlovanja. Ne vem, kako boste to izpeljali. Moje izkušnje s športno vzgojo v osnovni šoli so take, da se tisti, ki bi bili športne vzgoje najbolj potrebni zaradi tega, ker imajo slabo razvite gibalne spretnosti, športni vzgoji izogibajo, in je treba poskrbeti za to, da se bodo vključili in aktivirali tisti, ki so potrebni tega. Se čudimo, če reče kdo, da ima najraje matematiko ali pa slovenščino, ker vsi pričakujemo, da bo vsak otrok rekel, da ima najraje šport. Ampak so tudi taki, ki nimajo najraje športa, in tu je velika odgovornost, da pridobimo te. Podatki o tem, kako bo pa pričakovana življenjska doba rastla, so pa taki, da napovedujejo, da se bo počasi krajšala. Hvala.
Spoštovane kolegice, dragi kolegi! <PARTY> smo skupaj z uglednimi predstavniki okoljevarstva pripravili in vložili dokument, ki sta ga po nekajkratnih usklajevanjih, sopodpisali dve politični stranki, dve poslanski skupini, stranka <PARTY> in <PARTY>, ter dve vodji poslanskih skupin, to je Stranke Alenke Bratušek in stranke Desus. Kljub temu da se okoljske in podnebne spremembe dogajajo vsak dan, kljub temu da človeštvo vse bolj občuti globalno segrevanje in se okrog nas dogajajo dnevno, izredni podnebni in okoljski pojavi, ki ogrožajo naša življenja in kvaliteto življenj, kljub temu da predstavlja podnebna kriza največjo grožnjo sedanjim in prihodnjim generacijam, kljub vsemu naštetemu imamo, kot kaže, pri nas koalicijo, ki si pred vsem tem še vedno zatiska oči in ušesa. <PARTY>, spoštovani, smo se za vložitev dokumenta odločili, ker si želimo, da je Slovenija v družbi razvitih demokratičnih držav, ki so že sprejele podobne resolucije in svoje politike usmerile v smer, ki so okolju in naravi prijazne. Nenazadnje, je podobno resolucijo sprejel sam Evropski parlament in s tem dal zgled ostalim državam članicam, tudi druge države članice so sprejele podobne pobude. Kdo so torej tisti, ki iščejo izgovore za vrnitev dokumenta, kjer piše, da naj Slovenija preide na brezogljično oziroma nizkoogljično krožno gospodarstvo? Kdo lahko zavrne dokument, kjer je zapisano, da naj Slovenija odpira zelena delovna mesta, stremi k temu, da obstanejo rastlinske in živalske vrste? Kdo lahko nasprotuje ideji podaljšanja življenjskega cikla izdelkov, idej pospeševanja ozelenjevanja in pogozdovanja, ter idej podpore lokalnim preskrbnim in prehranskim verigam? Kdo so tisti predstavniki ljudstva v Državnem zboru slovenskega parlamenta, ki so proti temu, da se sprejme dokument, kjer je zapisano, da naj Slovenija v prihodnje poveča trajnostno mobilnost, vzpostavi učinkovito mrežo javnega potniškega prometa ter občutno zmanjša promet in razbremenitev mestne ter primestne vpadnice in prometnice
Spoštovani gospod predsednik, gospod minister! V diktaturah odločajo o tem, kaj je v skladu z ustavo, politiki, v demokratičnih državah pa ustavno sodišče. Poslanci Slovenske demokratske stranke, poslanci Nove Slovenije in Slovenske ljudske stranke so izbrali model diktature in trdijo danes ves dan, ste trdili, da veste, kaj je v skladu z ustavo, bolje kot ustavno sodišče. V Liberalni demokraciji Slovenije stojimo na demokratičnem stališču in priznavamo ustavnemu sodišču njegovo vlogo, da odloča o ustavnosti in zakonitosti, in tako poseže, kadar je to nujno potrebno, tudi v politično prežeto dejavnost zakonodajne in izvršilne oblasti. Ker ne moremo podpreti modela diktature, ampak le demokracijo, bom glasovala proti interpelaciji ministra dr. Rada Bohinca. In na Janšev referendum ne bom šla; rabi ga samo gospod Janša za volilno kampanjo, da bo tri mesece govoril, da je zmagal. Zakon o izvršitvi odločbe ustavnega sodišča bi bil sicer dobrodošel, ampak ker gospod Janša noče, da bi veljal, se bomo poslužili ponujene rešitve ustavnega sodišča in krivice odpravili kar na podlagi začasne pravne norme. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana ministra, državna sekretarka, spoštovane kolegice in kolegi! Pa smo jo dočakali – namreč, prvo interpelacijo o delu in odgovornosti katerega koli ministra sedanje vlade. Kar nekaj jih je bilo v zraku, realizirana pa je bila ta o delu in odgovornosti ministra za notranje zadeve dr. Gorenaka. O tem, kaj je vlagatelje spodbudilo k odločitvi za interpelacijo, ne bom na dolgo in široko razlagal, saj sem prepričan, da razloge že vsi poznamo in jih bomo danes zagotovo še nekajkrat slišali. Obenem pa sem prepričan, da se bo danes govorilo o vsem drugem, o izgubljenih in najdenih podpisih pod pobudo za referendum, o zakonu za sanacijo bank pa verjetno najmanj. Vseeno pa ne morem mimo tega očitka. Dejstvo je, da so se podpisi izgubili in nato spet našli. To nenadno izginjanje in pojavljanje podpisov preiskujejo vsi mogoči organi, kar si jih lahko zamislite – upravni inšpektorat, protikorupcijska komisija, kriminalisti in ne nazadnje tudi informacijska pooblaščenka. Iz njenega urada so sporočili, da v inšpekcijskem nadzoru niso mogli ugotoviti niti vzroka za izginule podpise pod referendumsko pobudo o Zakonu o RS ukrepih za krepitev stabilnosti bank niti tega, ali so podpisi izginili namenoma. So pa v pooblaščenkinem uradu ugotovili, da tako v Državnem zboru kot tudi na notranjem ministrstvu ne ravnajo dovolj skrbno z dokumentacijo, z osebnimi podatki zaupne narave. Z ugotovitvami pooblaščenkinega urada se strinja tudi večina poslank in poslancev Poslanske skupine <PARTY>. Po naši oceni smo bili priče tipičnemu pojavu, kjer se določeno ravnanje pojavlja tudi po 20 let in več in dokler je vse v redu, se pomanjkljivosti ne ugotovijo. Če podpisi ne bi izginili, bi se verjetno s takimi gradivi ravnalo na enak način še nadaljnjih 20 let ali več. Ker pa je prišlo do tega incidenta, je treba prekiniti s takšnim neodgovornim ravnanjem z osebnimi podatki ter postopke sprejemanja in predajanja podpisov jasnejše in strožje definirati, zas
Spoštovana gospa podpredsednica, ministrica, državna sekretarka, kolegice in kolegi! Avtonomija vzgojno-izobraževalnega polja je temeljni predpogoj demokratične družbe in s tem povezanega ustvarjanja razmer za mirno sobivanje različnih družbenih skupin. V državah, kjer je spoštovanje avtonomnosti tega sistema izraženo tudi skozi delovanje političnih in civilnodružbenih organizacij, je torej šolstvo presežne kakovosti in uživa visoko stopnjo zaupanja državljank in državljanov. Tako je doslej veljalo tudi v Sloveniji. Četudi se del politične javnosti nikoli in nikdar ni mogel upreti poskusom uzurpacije, je silovit odpor učiteljev in staršev vselej do sedaj uspel ohraniti politično, ideološko, filozofsko in versko neobremenjeno javno šolo. Ko so maliki načel zasebne pobude spoznali, da si javnega šolstva pač ni in ne bo mogoče podrediti, so se zatekli k ideji o vzpostavitvi paralelnega vzgojno-izobraževalnega sistema. Paradoksalno, navkljub poudarjanju načel, tržnih načel, so se pri tem zatekli k velikodušni participaciji proračunske blagajne, ki so jo v času svojega vladanja za ta namen in s tem ciljem tudi izdatno izpraznili. Peterica ustavnih sodnikov je pred dobrim letom odločilo, da mora država v enakem obsegu podpirati javne in zasebne osnovne šole. Ta odločitev je v neposrednem nasprotju z vsemi do tedaj sprejetimi sodbami te iste institucije, seveda v nekoliko spremenjenih kadrovskih sestavah. Zato bi pričakovali, da se tako radikalen odklon ustrezno obrazloži. A peterica sodnikov se je v argumentaciji poslužila skromnih besed in političnih pamfletov zagovornikov sistema zasebne vzgoje in izobraževanja. Zato gre v navedenem primeru za korenit odstop od razvoja pravne misli, ki ji ni mogoče nekritično pritrditi z dogmo o nezmotljivosti Ustavnega sodišča. Zlasti v tem primeru ne, ko so številna vprašanja, na katera bomo kasneje opozorili v razpravi, ostala neodgovorjena. Peterica sodnikov jih je spregledala, četudi sta nanje opozorili kolegici v dveh ločenih mnen
Hvala lepa, podpredsednik za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! No, moj predhodnik je ravnokar na veliko zavajal s tem – kajne? Ker dejstvo je, kot je bilo že danes večkrat povedano, da se s to davčno reformo kot z vsemi poskusi dosedanjih davčnih reform predvsem nagrajuje tiste najbogatejše in pa kapital. Namreč, kot je bilo že predhodno povedano, najnižje plače so že sedaj upravičene do splošne davčne oprostitve. Predvsem pa, spoštovane in spoštovani, če želimo višje, in verjamem, da vsi v Republiki Sloveniji želimo višje plače, se moramo pogovarjati o gospodarstvu, o spodbudah za gospodarstvo, ne o davkih. Sem za to, da namesto davčnih odpustkov najpremožnejšim raje ta sredstva namenimo za gradnjo neprofitnih stanovanj, o čemer bomo danes govorili, za subvencije za vrtce, za dodatne štipendije, za dolgotrajno oskrbo, katere zakon je tudi v proceduri, pa ne znate, spoštovana Vlada, povedati, od kje boste vzeli sredstva za to področje, ki ga je nujno potrebno urediti. Če želimo vlagati v ljudi, moramo pozornost nameniti tem temam, če pa želimo višje plače, kot rečeno, pa se moramo pogovarjati o gospodarstvu, ne o davkih. Z nižanjem davkov ne moremo in ne smemo dvigovati plač. Pod desno neoliberalno vlado smo bili v zadnjem letu in pol priča poplavi idej o davčnih razbremenitvah – predvsem najpremožnejših seveda; od socialne kapice, ki ste jo potem umaknili, ker ste se očitno ustrašili in videli, da zadeva ne bo šla čez Državni zbor, več sto evrov mesečne razbremenitve najvišjih plač, do znižanja stopnje dohodnine in pa davkov od kapitala. Vlada govori, da bo z davčno reformo vplivala na strukturo gospodarstva, da bodo nižji davki in davčno razbremenjevanje plače prispevali k rasti in prihodu visoko tehnoloških in razvojnih podjetij. Mislim, da ni treba poudarjati, ker to vsi zelo dobro vemo, da konkurenčnost in cenenost delovne sile ne privlačita podjetij z visoko dodano vrednostjo. Govorite namreč, da bodo nižji davki najpremožnejših rešili tegobe slo
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Kot sem že v stališču povedala in poudarila, čarobne formule za odpravo sistemske korupcije ni. Zato menim, da je toliko bolj pomembno, da vsi pristopimo z vso resnostjo in zavzeto k odpravljanju te korupcije. Vse odmike, ki jih zasledimo, vsak posameznik, je treba prijavljati ustreznim institucijam oziroma jih najavljati, rešitve pa so seveda ključne. Moram poudariti, da obstajajo žalostne zgodbe, ki govorijo o primerih, ko posamezniki zaradi predolgih čakalnih dob enostavno ne pridejo na vrsto in na koncu se zgodijo tiste tragične zgodbe in njihovo življenje ugasne. Zakaj? Zaradi tega, ker so premožnejši ljudje prišli prej na vrsto, in tega si mi enostavno ne smemo dovoliti. Zagotavljamo in zagovarjamo javno zdravstvo, ki mora biti dostopno vsem pod enakimi pogoji, ne glede na njihov družbeni standard. Kako rešiti korupcijo? Kot sem že sama na začetku povedala, enoznačnega odgovora ni. V enem zapisu sem sicer zasledila, da je eden izmed zdravnikov dejal, da je korupcije v zdravstvu toliko kot na vseh ostalih področjih, vendar menim, da na področju zdravstva – kakor tudi drugje – je to še posebej nedopustno. Na področju zdravstva še posebej, kajti ravnanja zdravnikov vzbujajo strah, saj se zdravniki ukvarjajo z našim zdravjem in življenjem, zato je odgovor na takšna ravnanja nedopusten in ga je treba absolutno sankcionirati. Kot smo ugotovili tudi na preiskovalni komisiji, se največ korupcije dogaja na področju nabave medicinskega materiala in nakupa zdravil, torej tam, kjer se srečujeta javni in privatni sektor. Glede vzrokov, zakaj prihaja, ne bom tukaj polemizirala in izpostavljala, kajti verjamem, da bomo na preiskovalni komisiji naredili vse, da bomo poiskali krivce, ki so odgovorni za takšna nečedna ravnanja in odtekanje našega javnega denarja, s katerim bi se lahko tudi skrajšale čakalne dobe. To se pravi, vse dejavnike moramo usmeriti v to, da dejanske primere korupcije javimo, jih odkrijemo in tudi rešimo. In tudi odgo
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlagane spremembe zakona ne bomo podprli. Ne bomo jih podprli iz več razlogov. Prepričani smo, da povišanje obdavčitve davka na dobiček za pravne osebe pomeni, da bo gospodarstvo postalo še bolj nekonkurenčno. Prepričani smo tudi, da dodatna obremenitev gospodarstva za 2-odstotni točki pomeni tudi obremenitev zaposlenih. Prepričani smo, da ta poteza, odločitev koalicije, <PARTY>, <PARTY> in Desusa pomeni bistveno manjši konkurenčni položaj za slovenska podjetja. Dejstvo je, da ima Slovenija v danem trenutku eno izmed najmanjših števil, evropskih, tujih naložb. Obstaja bojazen, da se bodo multinacionalke, ki imajo predstavništva v Sloveniji, odločale za umik drugam. Dejstvo je, da se je kar precej tujih investitorjev v zadnjem obdobju odločilo za umik iz Slovenije. To so pa predvsem manjša predstavništva, ki prinašajo dobro plačana delovna mesta, prinašajo boljšo potrošnjo. Pričakovali bi vse kaj drugega, kot da koalicija, ki se hvali navzven z gospodarsko rastjo, ponovno dodatno obremenjuje gospodarstvo in podjetnike.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, podpredsednik! Pri tej točki bi bilo seveda najlepše reči, še tam vzamemo, še tisto ukinemo in tako dalje. Potem bi nekateri ploskali. Ampak s tem ne povečujemo ugleda ne politike, ne vlade, ne državnega zbora. Kakor koli že, del vlade je od tukaj, večji del vlade je od tukaj. Če bi se mene vprašalo, bi lahko bili ministri izključno tisti, ki so izvoljeni od ljudi in iz parlamenta – prvič. In drugič, tudi tukaj bi se dalo še kaj narediti. Mislim, da ni treba nadomestnega poslanca, da bi se lahko tako pokrivalo. O tem, kot je že prej tudi kolega govoril, na ta način zmanjšanje, v narekovaju, tudi števila, bi lahko naredili kvalitetnejši tako državni zbor kot vlado. Saj, če pogledamo druge evropske države, nekatere to tako imajo, mislim da je v Angliji tako. Ampak v čem je problem? Problem je, ker se – pa sem 16 let tukaj, peti mandat imam, ne nisem ga dobil, izvoljen sem bil. Očitno zato, ker verjetno nisem ljudem nekaj govoril pa delal drugače, ne v takšni in ne v drugačni poziciji. Vedno sem delal – v kateri koli poziciji sem bil, poziciji ali opoziciji – tako kot sem tudi zastopal stališča in govoril. Ne znamo se poslušati in velikokrat se dogaja to, da se nasprotuje samo zato – seveda, več časa sem bil v opoziciji kot v koaliciji –, da se je opoziciji nasprotovalo samo zato, ker je opozicija nekaj predlagala, pa tudi če je bilo dobro. In tako je bilo. Priznajte kolegice in kolegi, ko ste bili Maša Kociper, počakaj, ker si komaj tri dni tukaj v parlamentu, jaz pa šestnajst let! In poslušaj. In tako je bilo. Vseskozi, ko smo predlagali, ko je bilo celo dogovorjeno, da bomo regije podprli, kar bi bilo dobro za to državo – se ni zgodilo. Ko smo s strani opozicije opozarjali na zadolževanje države – se ni nič zgodilo, se je nadaljevalo. Ko smo opozarjali na nekoriščenje evropskih sredstev – danes smo na 35 %, pa se čas izteka, 2007–2013. Ko smo govorili o občinah, ko smo govorili o županih Ja pa lepo vas prosim, kaj je bilo narobe?! Bil