EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Namen poroštvenega zakona, ki je danes pred nami, je, da bomo denar za gradnjo drugega tira in pa 3. razvojne osi dobili cenejše oziroma z nižjo obrestno mero z garancijo države. Na prvi pogled si zelo težko proti, če pa se človek malo poglobi v zadevo, pa vidi, da marsikaj ne štima. Ironija je, da na eni strani vlada pravi, da želi varčevati, na drugi strani pa dopušča milijardno krajo davkoplačevalskega denarja. Začne se že s samim načrtnim napačnim umeščanjem v prostor, vsemu temu pa sledijo aneksi. Jaz kot Savinjčan vam lahko to povem, tukaj se da ogromno privarčevati. Na eni strani sprejemamo poroštveni zakon, da bodo krediti cenejši, na drugi strani pa ste trase sprojektirali tako, da bomo denar z lopatami metali skozi okno oziroma v privatne žepe. Pa poglejmo samo drugi tir. Dobrih 27 kilometrov dolga proga z osmimi predori, dvema viaduktoma, dva mostova in ena galerija. Kot kaže, vsaj ena milijarda in še nekaj več po vsej verjetnosti. Na Hrvaškem bodo zgradili pa dobrih 42 kilometrov železniške proge med Koprivnico in madžarsko mejo brez veliko gradbenih inženirskih objektov za 325 milijonov evrov. Se pravi, 15,5 kilometra dražja trasa na Hrvaškem bo za 900 milijonov evrov cenejša. Razumi, kdo more. Enako je pri 3. razvojni osi. Na izbiro imamo traso, ki je veliko cenejša, okoljsko sprejemljivejša, in kar je najpomembnejše za Korošce, veliko hitreje izvedena, pa nam infrastruktura politika vsiljuje traso, kjer bo na štirinajstih kilometrih, pazite to, na štirinajstih kilometrih šest tunelov in enajst dvojnih viaduktov, dolgih preko 800 metrov in visokih preko 30 metrov. Se pravi, na vsak kilometer, od Šentruperta do Velenja več kot en infrastrukturni objekt. Posledica tega je prometno neučinkovita trasa s priključkom v Šentrupertu, ki je 300 milijonov dražja, uničuje najboljšo kmetijsko zemljo in razseljuje 150 prebivalcev oziroma 40 družin. Pa da nadaljujem s problematičnimi postavkami 3. razvojne osi. Povejte mi, zak
Še enkrat, lep pozdrav! Spoštovani, zakon, ki je pred nami nadaljuje začeto delo reorganizacije centrov za socialno delo. Tokrat gre za vsebinsko reorganizacijo, saj s spremembami, ki jih prinaša, ustvarja podlago za vpeljavo informativnega izračuna. Z informativnim izračunom želimo poenostaviti in racionalizirati postopek odločanja o letnih pravicah. S tem bi razbremenili delavce centrov za socialno delo vodenja posebnih ugotovitvenih postopkov, stranke pa vlaganja ponovnih vlog za uveljavljanje pravic iz javnih sredstev. S predlogom zakona odpravljamo tudi ugotovljena neskladja z ustavo in nekatere druge spremembe, med drugim odpravljamo tudi varčevalne ukrepe na področju otroških dodatkov. Predlog zakona torej predčasno odpravlja varčevalne ukrepe na področju otroških dodatkov, do otroškega dodatka bodo s prihodnjim letom upravičeni tudi otroci iz družin z mesečnim dohodkom 1019,86 evra na družinskega člana. Tako ponovno uvajamo otroški dodatek za 7. in 8. dohodkovni razred. Zaradi ugodne gospodarske rasti je prav, da imajo od opevane gospodarske rasti nekaj tudi naši državljani. Kot smo že povedali, reorganizacija centrov za socialno delo vključuje 3 med seboj povezane projekte: novo organizacijsko strukturo centrov za socialno delo, za katero pričakujemo, da bo razbremenila strokovne delavce birokratskih postopkov in jim prinesla več časa za delo z ljudmi; uvajamo pravno podlago, da bo omogočila informativno odločbo po vzoru informativnega izračuna dohodnine, in poenostavljamo postopke pri uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, letne pravice bodo obravnavane avtomatsko in ljudem ne bo več treba vlagati vloge vsako leto; tretji ukrep pa je uvedba socialne aktivacije, ki bo zagotavljala usklajeno in celostno obravnavo oseb, ki so dolgotrajno brezposelne in ki najbolj tvegajo revščino in socialno izključenost. Ključni cilj aktivacije je, da bi dolgotrajnim prejemnikom denarne socialne pomoči čim bolj celovito pomagali in jih usposobili za novo zaposlitev. Navede
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani predsednik vlade, ministri, predstavnice in predstavniki vlade, kolegice in kolegi in vsi drugi, ki spremljate to pomembno obravnavo! Obravnava deklaracije s prednostnimi nalogami delovanja v ustanovah Evropske unije tudi po naši oceni ni zgolj običajna rutinska obravnava na plenarni seji Državnega zbora, kot to veleva Zakon o sodelovanju med Državnim zborom Republike Slovenije in Vlado Republike Slovenije v zadevah Evropske unije. Za to vidimo predvsem dva tehtna razloga. Prvič, pred nami je veliko vsebinskih izzivov, naravnost usodnih za prihodnost Evrope in njenih državljank in državljanov in njene vloge v vse bolj globaliziranem svetu, in drugič, predsedovanje Slovenije, ki pomeni naši državi veliko priznanje, velik izziv, nove priložnosti pa tudi tveganja. <PARTY> zato iskreno želimo in pričakujemo, da to zgodovinsko priložnost Slovenija maksimalno izkoristi za lastno in skupno evropsko uveljavitev in razvoj. Kar se tiče samega besedila deklaracije ocenjujemo, da so usmeritve deklaracije in opredelitev prednostnih nalog v ustanovah Evropske unije dobre. Vendar glede na dosedanje izkušnje, druge in naše, dobronamerno opozarjamo na to, da bi bilo čim manj razhajanj med temi usmeritvami in dejanskim delovanjem Vlade, Državnega zbora in drugih, tako v ustanovah Evropske unije kot v državi sami. Poleg splošnih usmeritev za delovanje v ustanovah Evropske unije bo ocena dejanske kredibilnosti in uspešnosti Slovenije v veliki meri odvisna tudi od izvajanja nalog, zavez in končno od rezultatov na domači sceni. Zato posvečam težišče razprave nekaterim prioritetam, ki so v interesu Evropske unije in še posebej v interesu Slovenije. Ne bom govoril o vseh vprašanjih, ker jih je preveč, o njih bodo govorile moje kolegice in kolegi. Čeprav predložena deklaracija že v naslovu govori o delovanju Republike Slovenije v ustanovah Evropske unije, je v vsebini deklaracije in prednostnih nalogah, vsaj besedilu, ki smo ga dobili od Vla
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! V Republiki Sloveniji lahko opravljajo investicijske storitve in posle ter pomožne investicijske storitve borznoposredniške družbe, banke z dovoljenjem Banke Slovenije za opravljanje investicijskih storitev in poslov, investicijska podjetja držav članic Evropske unije, ki v skladu z Zakonom o trgu finančnih instrumentov ustanovijo podružnico v Republiki Sloveniji oziroma so upravičena neposredno opravljati investicijske storitve in posle v Republiki Sloveniji ter banke oziroma posebne finančne institucije držav članic Evropske unije, ki so v skladu z Zakonom o bančništvu ustanovile podružnico v Republiki Sloveniji oziroma so upravičene neposredno opravljati investicijske storitve in posle v Sloveniji. Bonitetni nadzor pomeni nadzor nad zakonitostjo poslovanja in nad poslovanjem v skladu s pravili za obvladovanje tveganj. Konec leta 2020 so na trgu finančnih instrumentov v Sloveniji delovale štiri borznoposredniške družbe z dovoljenjem Agencije za trg vrednostnih papirjev za opravljanje investicijskih storitev in poslov. Od teh štirih sta dve borznoposredniško družbi v lanskem letu začeli postopek prenehanja opravljanja investicijskih storitev in poslov. Te vrste poslov, se pravi investicijske storitve in posle, je opravljalo še 14 bank, od tega jih je 9 lahko opravljalo samo storitve trgovanja za lastni račun. Te posle so opravljale tudi tri družbe za upravljanje in ena podružnica kreditne institucije iz države članice ter ena podružnica investicijskega podjetja iz držav članice. To je slika in prilika investicijskih storitev in poslov v Sloveniji. Toda poleg teh je lahko opravljalo investicijske posle in storitve še tisoč 700 investicijskih podjetij in kreditnih institucij iz držav članic Evropske unije, ki so priglasile neposredno opravljanje teh storitev pri Agenciji za trg vrednostnih papirjev ali pa pri Banki Slovenije. Spremembe na trgu so intenzivne, zato je pričakovati, da bo vodilno vlog
Jaz obrazlagam to dodatno mnenje, za katerega smo v zvezi s 5. členom in amandmajem, ki smo ga vložili, zaprosili. Dejstvo je, da kolikor pač, spet poudarjam, da je tu zelo malo, sama tudi nisem pravnica, kolikor pač lahko razumem, mnenje zakonodajno-pravne službe izraža skepso in izraža dilemo v zvezi z ureditvijo vprašanja istočastnosti oziroma ureditve na eni strani nepretrganega ustanavljanja novih občin, ki bo pravzaprav možno kadarkoli, in po drugi strani volitev in razpisa volitev, ki poteka. V tem smislu ponavljajo svojo dilemo, da so na to opozorili že na seji matičnega odbora, kar sem tudi sama omenila v razpravi, in seveda se mi zdi, da v tem smislu je, ali treba podpreti amandma k 5. členu, ki smo ga vložili mi in ki tak končni rok določa. V kolikor pa to ne, pa seveda pričakujem, da bo predlagatelj temu mnenju sledil in vendarle upošteval tudi opozorila, ki so tu, ne nazadnje tudi odločbo ustavnega sodišča, na katero je opozoril že večkrat tudi kolega Peče, ki izrecno opozarja na pomen rokov Predlagam, da se v zvezi s tem izreče tudi predstavnik vlade in v kolikor se, ne glede na takšno mnenje, kot ga imamo zakonodajno-pravne službe, ne bo zgodilo nič, tudi prevzame nase odgovornost, kajti opozorilo s strani nas in tudi zakonodajno-pravne službe je bilo dano. Upam, da bi najbrž bila zadeva najbolj elegantno rešena s sprejetjem in podporo k amandmaju k 5. členu. Hvala.
Hvala lepa. Vidim – saj ni problem ta amandma. Zakon, ki je zapisan in v katerem smo popravili ta 7. člen, zadevo dokaj dobro ureja, tako da ni noben problem. Prepričan sem tudi, da za <PARTY> ni problem, da je tako, kot piše, ampak danes smo pač odprli in amandmirali ta 7. člen zato, da lahko nekaj govorimo o tem Zakonu o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Poglejte, o športu se zadnje čase pogovarjamo tudi v Državnem zboru in je to dobro. Mi bomo eno od naslednjih točki imeli resolucijo o nacionalnem programu in tako naprej. Sedaj jo imamo v obravnavi in na odboru tudi predlog zakona o premostitvenem zavarovanju poklicnih športnikov in tako naprej, tako da nam je kar nekaj mar tukaj, v Državnem zboru za športnike. Vendar bi rad samo na to opozoril. Če je morda za koga ali za katero stranko kaka oseba sporna, ni dobro, da se jemlje kredibilnost instituciji. To ni dobro, kajti takrat pokažemo s prstom na kompletno institucijo oziroma na vse, ki jih ta institucija pokriva. Olimpijski komite Slovenije – Združenje športnih zvez, vključuje več kot 98 % vseh društev, vseh tistih, ki se s športom ukvarjajo. In če mi rečemo, da je morda za nekoga sporna ena oseba in zaradi tega je ta institucija zanič oziroma koruptivna in slaba – to ni dobro. Enako velja za vlado. Če nekdo, kak posamezni minister v vladi ne deluje dobro, je treba povedati, zakaj ne deluje in kdo ne deluje in on ne deluje, ne pa vlada. Ker s tem zbirajo kredibilnost tej državi. Vlada je ena, ali druga, ali tretja, ko pride, in če mi govorimo čez vlado, med ljudmi pride prepričanje, da je na splošno vlada slaba, katera koli, tudi ko bo vaša prišla, ali naša, ali katera tretja. In ko govorimo Kolega Jerovšek, jaz te spoštujem in sem vedno tiho, kadar govoriš, in prosim, če me lahko pustiš pri mojem razmišljanju. Zato vam povem, da ni dobro, kadar govorimo kar tako, počez in tolčemo po institucijah in dajemo v slabo luč vlado, institucijo ali kogar koli zaradi nekaterih posameznikov, ki jih seveda
Hvala lepa za vprašanje. Gospod Frangež, vi veste, kako je prišlo do tega dogovora, da se ne morete in se nista mogla nikoli dogovoriti ne PIP ne Zveza potrošnikov. V zvezi s postavljenim vprašanjem podajam pojasnilo, da je Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo od dne 30. 8. 2013 v Uradnem listu Republike Slovenije št. 71/ 13 objavili razveljavitev Javnega razpisa za izbiro gostujoče organizacije in sofinanciranje delovanja Evropskega potrošniškega centra v Republiki Sloveniji za leti 2014 in 2015, ki je bil objavljen v Uradnem listu Republike Slovenije št. 53/13 in Javnega razpisa za podelitev koncesije za opravljanje javne službe, svetovanja potrošnikom, ki je bil objavljen v Uradnem listu Republike Slovenije št. 53/12. Razveljavitev navedenih razpisov je bila objavljena tudi na spletni strani Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, o razveljavitvi razpisov pa sta bila obveščena tudi prijavitelja na oba razpisa. V zvezi z razpisom za izbor gostujoče organizacije za delovanje Evropskega potrošniškega centra je treba pojasniti, da je Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo v letu 2013 pravočasno pripravilo in objavilo javni razpis in ob tem upoštevalo priporočila Komisije za preprečevanje korupcije glede razširitve kroga potencialnih prijaviteljev na razpis. Javni razpis za izbiro gostujoče organizacije in sofinanciranje delovanja Evropskega potrošniškega centra v Republiki Sloveniji za leti 2014 in 2015 pa je bil razveljavljen zaradi novih elementov tveganja v zvezi s postopki pred pristojnimi organi, ki se nanašajo na preteklo podeljevanje sredstev za delovanje Evropskega potrošniškega centra v Sloveniji. Zaradi zagotovitve sodelovanja Slovenije v EPC v letu 2014 se na razpis Izvršne agencije za zdravje in potrošnike, EAHC, za delovanje Evropskega potrošniškega centra v Republiki Sloveniji v letu 2014 prijavilo Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo, saj ima kot pristojno ministrstvo dovolj izkušenj na področju varstva potro
Hvala lepa za besedo. Res škoda, da se ne moremo pogovarjati tudi o novem 3. členu, ki je predvidel posebna namenska proračunska sredstva v višini 0,9% bruto domačega proizvoda na leto. Ker to bi bila realna možnost, da se na tem področju vendarle nekaj naredi. To pa mislim, da je želja vseh nas, tako koalicije kot opozicije. 3. člen pa seveda podpiram oziroma amandma, tudi zaradi tega, ker v tej 11. točki govori o vzpostavitvi nove železniške povezave od Celja do Velenja, Dravograda in naprej do državne meje z Republiki Avstrijo. Tukaj gre na nek način za železniško povezavo, ki je pred slabimo štirimi desetletji že bila ukinjena in tudi zaradi tega je razvoj na Koroškem v teh letih tudi toliko zaostal. Rekel bi pa nekaj okrog Koroške proge, proge od Maribora proti Prevaljam in naprej proti Avstriji. Ta proga pa je resnično potrebna temeljite obnove in temeljite pozornosti Slovenskih železnic in tudi Vlade Republike Slovenije. Poglejte, na relaciji od Maribora, Maribor-Tezno do postaje Ruše je osni pritisk 20 ton in na tem odseku lahko tovorni vlaki vozijo z 20 kilometri na uro. Od Prevalj proti Pliberku je stanje tirnic tako, da lahko tovorni vlaki vozijo 10 kilometrov na uro. Zdaj mi pa povejte, gospodje, kako bomo tovorni promet spravili na železnice, če vozijo vlaki s povprečno hitrostjo 15 kilometrov na uro. Govorim o tej koroški progi. Ta proga ima določeno signalizacijo še iz časov Marije Terezije, Franca Jožefa in to z likovnimi signali in predsignali. Vaši kolegi v Avstriji razmišljajo o ukinitvi povezave od Pliberka proti Prevaljam, in to zaradi nezainteresiranosti in arogance slovenske strani. To ne bi bilo dobro. Poglejte, vlaki preko mejnega prehoda Prevalje v sosednjo Avstrijo vozijo samo ob ponedeljkih, sredah in ob petkih. Na primer, tovor, ki prispe iz Tezna do postaje na Prevaljah v nekih drugih dneh lahko čaka tudi preko vikenda,da pride 10 kilometrov do sosednje Avstrije in to je nezaslišano in nesprejemljivo. Minister Vlačič, upam, da mi ne bos
Hvala, predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Ta današnja tema, vsaj kar se mene tiče, je relativno enostavna. Danes imamo predlog nekih zakonskih sprememb, kjer imamo tudi možnost, da preidemo od besed k dejanjem. Ali se bomo postavili na eni strani v zaščito narave in zdravega naravnega okolja, seveda posredno naših državljank in državljanov. Posredno se s tem tudi približali okoljskim ciljem, ki smo jih v teh tednih oziroma mesecih že nekajkrat obravnavali, ki so zelo ambiciozni, ampak če ne bomo prešli od besed k dejanjem, jih ne bomo uresničili. Če sem prav razumel vlado in tudi koalicija nekako trdi, da je treba zadevo sistemsko urediti. Jaz ne vidim tu nobenega problema. Sprejmimo danes prepoved, vlada pa lahko v naslednjih mesecih pripravi tudi eno večjo sistemsko ureditev, kjer bo verjetno uredila še kakšno zadevo. Fracking – noben problem, ne bo prvič, da smo zakonodajo nadgradili pa izboljšali. Ne vidim nobenega problema. Jaz ne vem, kaj vas tako skrbi. Eno je skrb vlade, ne razumem pa poslank in poslancev. Tudi poslanci koalicije ste bili verjetno izvoljeni v Sloveniji, ne v Veliki Britaniji. Kolega Perič ali kdo, že nekajkrat je bilo omenjeno, da dogovori se spoštujejo. Ja, spomnite se, mi smo pred dvema letoma dali obljube volivkam in volivcem pri nas, da bomo zastopali njihove interese; ne interese tujih korporacij pa kapitala. Res popolnoma nepotrebno, ne vidim nobenega razloga, da s tehnologijo, ki je okoljsko sporna in v številnih državah tudi zakonsko prepovedana, pri nas dodatno obremenjujemo naše okolje. Če grem samo na podatke o predvideni količini plina, ki naj bi ga načrpali v Petišovcih, in dejstvo, da bo šlo najmanj 90 % vseh prihodkov britanski korporaciji, sama proizvodnja pa ne bi pokrila slabih 10 % slovenske porabe zemeljskega plina, to je samo še en dodaten argument, da tega ne dovolimo. Da ne omenjam vseh ostalih, ker danes smo se že ponavljali – poraba velike količine vode, nevarnost onesnaženja pitne vode, podtalnice, izpusti v
Hvala, podpredsednik, za dano besedo. Spoštovani, spoštovane! Z ukinitvijo prevoznic želimo v Poslanski skupini <PARTY> razbremeniti slovenskega kmeta in mu omogočiti, da se ukvarja namesto s preveč močno administracijo s sečnjo. Zakaj smo se odločili za ta zakon? Prvi je problematika lubadarja, ki je v teh mesecih zelo navzoča v slovenskih gozdovih. Namesto, da bi se po 1. 1. moral slovenski kmet ukvarjati s sečnjo in pa s spravilom poškodovanega lesa, bi se, če teh prevoznic ne bomo ukinili, ukvarjal s tem, da bo hodil od točke A do točke B, iskal prevoznico in če je ne bo imel, plačal tudi visoko kazen. Drugi moment, zakaj smo se odločili za to novelo zakona, pa je to, da je država letos ustanovila slovensko državno podjetje Slovenski državni gozdovi, za kar pa prevoznice niso potrebne. Po našem mnenju gre tukaj za diskriminacijo majhnih kmetov. Pa da malo spomnimo. Prevoznice so bile vpeljane v slovenski pravni red z novelo Zakona o gozdovih jeseni 2013. Takrat je bila vlada Alenke Bratušek, minister je bil sedanji in tudi tedanji mag. Dejan Židan in zakon so podprle poslanske skupine <PARTY>, <PARTY> in pa Desus. Konec leta 2013 smo v Poslanski skupini <PARTY> predlagali ukinitev tega bedastega zakona, ki kmetom nalaga preveč administracije. Koalicija je bila proti. Potem smo predlagali moratorij, kajti vsi vemo, da je v začetku leta 2013 velik del Slovenije prizadel žledolom. Prišlo je do nekega kompromisnega hibridnega zakona, ki je uvedel moratorij do 1. 1. 2017. In jaz upam, da ko bo zakon sprejet, da bomo dokončno imeli eno administrativno ovir manj na področju kmetijstva in gozdarstva. Dovolite, da slovenski javnosti malo povemo, kaj se je takrat dalo slovenskemu kmetu v nahrbtnik. Citiram: »Prevoznica je prevozni dokument, ki jih mora spremljati vsak tovor lesa, ki se prevaža neposredno iz gozda do končnega kupca, začasnega skladišča ali do mesta, kjer ga uporabimo za lastno porabo ne glede na sredstva in obliko transporta. Prevoznico mora imeti prevozni
Hvala. Hotel sem se samo še odzvati na razpravo kolegice Sukič. V svoji predhodni razpravi sem omenil višji proračun glede na leto 2015, 2 milijardi. Kam je šlo? Ja, za plače, a ne. Za plače, za socialne transferje. Nikamor drugam. Tako ne reči, da sta šli ti dve milijardi, kakor vi radi zavajate, spet ne vem komu, ki že ima denar. Šlo je za raznorazna usklajevanja, spomnite se, dvignili smo socialne pomoči; skratka, šlo je za zadeve oziroma v končni fazi za državljanke in državljane. Nismo, če nam to želite očitati, nabavili nobenega novega orožja, pa bi ga mogoče morali. Vi se seveda s tem ne boste strinjali. Nismo naredili nekih novih, recimo, politik, kjer bi investirali za neke prihodke v prihodnosti ali pa karkoli takega. Skratka, tu gre denar za tekoče posle države, za plače, za socialne transferje in tja je zginilo vseh 2 milijardi evrov. Nikamor drugam. Država tudi ni nabavljala kakšnih podjetij ali pa karkoli podobnega, da ne bo kakršnihkoli očitkov, glede na to, da potem pa za vsako, ko se usedem, vi začnete z nekimi novimi teorijami zarote, ki izhajajo pač iz te vaše neke ideologije. Kar se tiče tega 1. 1. in teh pravic ob rojstvu otroka in vašega amandmaja. Zdaj spet vi nam očitate, da smo mi narobe povzeli v naši – oziroma ne mi, sploh nismo mi, pač pa Vlada v osnovnem besedilu zakona. Dejstvo je, da ste ga vi spreminjali, ta 21. člen, na samem odboru in ste očitno takrat narobe naredili. Če grem še nekoliko dlje, pa odpremo razpravo v zvezi s tem, kdaj naj se nekatere zadeve uskladijo finančno, se pravi, ali za otroke, rojene po prvem januarju, ali pred prvim januarjem, ali na kakšen drug način. Veste, mi, če lahko, mi, če odpremo to debato, lahko jo odpremo tudi za nazaj. Saj, zakaj pa bi nekdo dobil nek prejemek za rojstvo otroka, ki se bo rodil jutri, višji od tistega, ki se mu je otrok rodil en teden nazaj ali pa eno leto nazaj in gremo lahko zelo daleč s tem. Tako vedno obstaja nek presečni datum, zdaj, če je to 1. januar, je pač 1. januar. Tu ne
Spoštovani predsednik, visoki zbor! <PARTY> bomo predlagani sklep podprli. Podprli ga bomo zato, ker menimo, da je treba razčistiti, na kakšen način je prišlo do tako visoke dokapitalizacije, ne da bi se pred tem izvedla preverba velike razlike med različnimi ocenami o tem, koliko je slabih terjatev. Tudi glede na to, da so slabe terjatve takrat nastajale zaradi prekinjanja kreditnih razmerij v povsem naravnih gospodarskih postopkih, ko to dejansko investicija ni prenesla in je bilo že takrat, ko je bil kredit odobren, jasno, da se ga ne da tako kratkoročno vrniti. Cela vrsta slabih terjatev je navidezno slabih in ko bo prišlo do spremembe kreditne aktivnosti, se bo izkazalo, da so dobre. Takrat seveda, če ne bo gospodarstvo razprodano, bodo profitirali tisti, ki so še sedaj lastniki. Lastnino je treba tudi povrniti v banke, tisto, ki je bila. Če pa bo to razprodano, bodo seveda profitirali kupci, tisti, ki sedaj prihajajo. Še večja bo razlika med pridobljenim in plačanim za tiste, ki kupujejo sedaj slovenske banke. Mi pričakujemo, da bo to eden od ukrepov, ki bo omogočil sanacijo te "sanacije", zato bomo sklep podprli.