EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Lepo pozdravljeni, spoštovani predsednik, spoštovana ministra, kolegice in kolegi! Slovenija se tako kot druge evropske države srečuje s padcem odkupnih cen kmetijskih pridelkov in proizvodov. Padec odkupne cene mleka je prizadel veliko slovenskih kmetov, predvsem tistih, ki jim je kmetijska dejavnost glavna in edina dejavnost, torej, kmetije in kmete, ki živijo izključno od kmetijstva. V Uradnem listu Republike Slovenije št. 77/2009 z dne 2. 10. 2009 je Vlada Republike Slovenije objavila Uredbo o spremembah in dopolnitvah Uredbe o finančni pomoči ob nepredvidljivih dogodkih v kmetijstvu, ki vpeljuje ukrep "de minimis" za izboljšanje položaja prireje mleka. Eden izmed petih ključnih pogojev za prejetje sredstev iz tega ukrepa je tudi ta, da je vsaj en član kmetijskega gospodarstva obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovan od 1. 6. 2009, družinske člane pa se preveri v registru kmetijskih gospodarstev. Mnogi kmetje si že dolgo plačujejo pokojninsko in invalidsko zavarovanje iz naslova kmetijske dejavnosti na podlagi 16. in 34. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, saj njihov katastrski dohodek ni dovolj visok, da bi bili obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovani. Veliko kmetov, ki so zavarovani iz kmetijske dejavnosti po zgoraj omenjenih podlagah, je tudi rejcev krav molznic. Po sedaj veljavni uredbi oziroma ukrepu vsi ti kmetje in kmetice oziroma njihove kmetije izpadejo iz ukrepov pomoči, čeprav mesečno plačujejo obveznosti, ki so skoraj na enakem nivoju, kot če bi bili obvezno zavarovani iz kmetijske dejavnosti. Moje vprašanje zaradi navedenega sledi. Spoštovani minister dr. Milan Pogačnik, zanima me: Zakaj so kmetje in kmetice, ki so zavarovani na podlagi 16. in 34. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, izpadli iz ukrepa? Koliko je takšnih kmetij ter koliko krav molznic redijo na teh kmetijah? In predlagam, da z ustrezno spremembo uredbe popravite to neenakost. Hvala za odgovor. Mislim, da se oba strinjava s tem, da so v d
Hvala lepa. Rad bi razpravljal o zakonskem predlogu v celoti, ker je zdaj splošna razprava. Menim, da je predstavnik vlade povsem korektno nastopil. Postopek popisa je znan in je določen in tak, kot je, bo tudi leta 2002. In predlagam, da ga ne problematiziramo, ker je določen, je jasno, kakšen je. Lahko bi samo to ugotovil, če sem pravilno razumel kolega Potrča - rad bi razpravljal predvsem o tem delu zakona, ki govori o veroizpovedi, o tej določbi, kajti vse ostalo, mislim, da ni sporno. Ali sem vas pravilno razumel, kolega Potrč, da umikate amandma k 5. členu? Ali bomo glasovali o njemu? Torej, ste ga namerno vložili v nasprotju s poslovnikom, da ste opozorili na problem? Hvala lepa, v redu. Potem ugotavljam, da imamo samo amandmaje k 8. členu treh oblik: eden predlaga črtanje, eden predlaga delno dopolnitev, eden pa bistveno spremembo. Poglejte, predlagal bi, ker je odločitev sprejeta, da bo v 5. členu, da bo v popisu tudi vprašanje o veroizpovedi - torej ta odločitev bo - predlagam, da sprejmemo čim boljšo rešitev v 8. členu, da bo ta odločitev tudi izvedljiva, ustavno korektna in zakonsko korektna. Glejte, sam imam povsem drugačen pristop k temu vprašanju in je absolutno pozitiven. Prepričan sem, spoštovani kolegi, kolega Vučko iz <PARTY> in vsi ostali, da vaš amandma, ki ga predlagate - potem bom imel še eno vprašanje, ki je vezano na samo vsebino - vaš amandma bo, ker mislim pozitivno, bo sprožil, po mojem mnenju, pozitivno klimo, da bomo vsi povabili Slovenke in Slovence, da bodotistega dne ostali doma, skupaj z družinami, in da bo ogromno odgovorov in se bo zaradi tega amandmaja, ki ga predlagate, brez dvoma več ljudi izjasnilo. To je ta pozitivni pristop, in to je dolžnost tudi politike, da povabi, da družine ostanejo takrat doma, da družinski člani ostanejo doma in da se izjasnijo - in to je pozitivno. Poglejte, vam povem, da se bo to zgodilo. Imam pa še en konkreten primer. Nekaj podobnega se je zgodilo letos na Češkem . Če mislimo pozitivno, bi rad pov
Gospod minister! Kako se počutite, glede na to, da zadnjih 14 dni govorijo o vas in o vaših odločitvah praktično v vsaki slovenski družini – žal v slabem pomenu? Sklicujem se na drastične spremembe, ki jih uvajate glede na vpis v srednje šole, se pravi, gimnazije in ekonomske gimnazije. Skupaj s profesorji, dijaki, strokovnimi sodelavci in širšo javnostjo smo poskušali razumeti vašo odločitev, a nam, žal, ni uspelo. V določenih okoljih ukinjate oddelke za vpis v gimnazije, v drugih okoljih združujete gimnazije v centre, spet drugje dodajate neke nove oddelke, pa še se vse to se spreminja kar čez vikend. Želim, da mi pojasnite vašo vizijo mreže srednjih šol, saj enostavno tukaj ni nekega pametnega kriterija, po katerem ste se odločili za to odločitev. Naše mnenje je, da bi rezultati dela oziroma kakovost moralo biti edino merilo. Če predstavim radovljiško ekonomsko gimnazijo, ki jo tudi ukinjate; edino, ki je v lanskem letu imela nadnormativni oddelek z 32 dijaki, 4 pa je morala zavrniti, lahko povem, da ima nadpovprečne rezultate pri maturantih. Ima zlate maturante, med tistimi, ki so zaključili maturo na tej šoli, je veliko magistrov in doktorjev znanosti, ki so se uveljavili tako doma kot v tujini. Zgornja Gorenjska s tem zmanjšanjem oziroma z ukinitvijo zmanjšuje oziroma izgublja dostopnost do vpisa v gimnazijske programe, ki je bila do te odločitve 33-odstotna, sedaj jo zmanjšujete pod 25 %, medtem ko v osrednjeslovenski regiji ta procent dosega skoraj 45 %. Naslednji argument, ki govori za to, da bi ta gimnazija morala ostati, je to, da je bilo izobraževanje omogočeno tudi dijakom, ki prihajajo iz manj spodbudnih socialnih okolij, omogočeno je bilo šolanje vrhunski športnikom, prav tako pa je bilo veliko dobrih rezultatov v tej gimnaziji. Zanima me: Zakaj ste gimnaziji Ruše, ki je v lanskem letu imela samo 21 vpisanih dijakov, svojo odločitev preklicali? Sprašujem vas tudi: Kje so argumenti, analize in drugi razlogi, ki so vas privedli do teh odločitev? Kje so
Hvala lepa, predsedujoča. Še enkrat se opravičujem, prej sem popolnoma preslišala, da ste šli na naslednji člen, sem usklajevala s kolegi. Vaša pripomba, gospod Jerovšek, je bila pa popolnoma deplasirana. Se vam pa ne bi prvič zgodilo, da bi o napačnem členu govorili, zato sem mislila, da vas je ponovno zaneslo. Skratka razpravljala bomo o 48. členu. Že prej bi se prijavila, če bi videla oziroma slišala vaše povabilo, predsedujoča. O imenovanju in razrešitvi generalnega direktorja policije je bilo v zvezi s tem zakonom največ povedano. Tudi posledično v zvezi z imenovanjem direktorja Nacionalnega preiskovalnega urada – in res je, kot pravi minister, da nismo posebnega intelektualnega napora vložili v Pozitivni Sloveniji v ta člen, zato ker smo, kot je minister to ugotovil, se zavzemali, da bi se obdržala prejšnja ureditev. Namreč, izjemno napačno, zlasti pri sistemskih zakonih, kot je ta, se nam zdi, da se vsake dve leti spreminjajo pogoji za imenovanje najvišjih funkcionarjev. V prejšnjo ureditev, kot jo zdaj zagovarja tudi ta amandma, je bilo po mojih informacijah vloženo zelo veliko strokovnega dela, sodeloval je cel kup strokovnjakov z različnih področij, s fakultet in tako naprej in uveljavljena je bila ta ureditev tudi po pregledu primerjalnih ureditev, ki je po mnenju takratne strokovne skupine, ki je na tem delala, predstavljala neko posebno dodano vrednost pri imenovanju direktorja policije, ki pač je – tukaj se ne morem s predhodniki strinjati –, nekaj več kot navadni uradnik, o katerem lahko uradniški svet odloča, kot v vseh drugih uradnikih. Zato je bila pač sprejeta neka odločitev, odločitev je mogočih vedno več vrst, lahko so takšne, malo drugačne ali čisto drugačne. Kar me izjemno moti v tej državi, je, da vsakič, ko se vlada spreminja, se sistemske zakone v sistemskih rešitvah popravlja, včasih za malenkosti, včasih za večje spremembe. Še zlasti me to moti, če se potem gre od višjega standarda spet na nižji standard. Ne vem kaj, če se vsi zavzemamo z
Hvala za besedo. Tudi sam bom kratek. Kot so nekateri moji sogovorniki predhodno že ugotovili, da gre za Bom kratek pravim. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi je posledičen zakon zakona, ki smo ga v prejšnji točki sprejeli, zakon o vladi. Prepričani smo v Slovenski ljudski stranki, da s tem, ko ukinjamo ministrstvo za informacijsko družbo, da s tem delo na tem področju sploh ne bo trpelo. Očitno nekateri v tem državnem zboru prehitro pozabljate, da v prejšnjem mandatu oziroma mandatu 1996-2000 je bilo ministrstvo za promet in zveze. Ko sem takrat sledil tem spremembam, jim tudi nisem nasprotoval, občutek sem pa imel, da je nekdo zaradi kadrovskih zadev in kadrovskih potreb ministrstvu za promet in zveze odvzel zveze in ustanovil ministrstvo za informacijsko družbo. Posledica tega je, da je danes predsednik vlade in bodoča vlada ugotovila, da je to ministrstvo kot samostojno ministrstvo nepotrebno in da takšen segment delovnega področja s tem zakonom, zakonom o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi, ureja tudi to področje, kot je včasih tudi bilo. Zato bomo v poslanski skupini podprli zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi.
Spoštovani podpredsednik, minister, državna sekretarka, direktor, kolegice in kolegi! Slovenska policija je organ sui generis, organ posebne vrste in je največji organ državne uprave v Republiki Sloveniji. Prav njen specifični organizacijsko-funkcionalni status je okoliščina, ki zahteva iskanje optimalnih oblik notranje organiziranosti in urejenosti delovnopravnih razmerij. Predlog zakona o organiziranosti in delu v policiji nadomešča in nadgrajuje obstoječi Zakon o policiji, in sicer v tistem delu, ki se nanaša na normativne podlage za sodobno policijsko organizacijo, njeno vodenje in usmerjanje ter jasno razmejitev pristojnosti med Ministrstvom za notranje zadeve in policijo, ureditev specifičnih delovnopravnih razmer v policiji, status in zaščito policista, usposabljanje in izobraževanje. Predlog zakona vrača večjo vlogo lokalnih skupnosti pri določanju prioritetnih nalog pred pripravo letnega načrta, dela policijske postaje in poročanja komandirja policijske postaje o varnostnih razmerah na območju policijske postaje. To bo zagotovo prispevalo k večjemu sodelovanju policije z lokalno skupnostjo, s tem pa izboljšalo javno varnost in zmanjšalo strah pred kriminaliteto ter posledično izboljšalo učinkovitost policijskega dela. Ob tem pa jasna razmejitev pristojnosti med lokalno skupnostjo in policijo ostaja. Prav tako je pomembno, da bo zakon omogočil diferenciacijo različnih delovnih mest policijskega dela. Tako bo ministrstvo v petih letih po uveljavitvi zakona sistemiziralo tista delovna mesta, posebno zahtevna delovna mesta policistov operativcev, ki zahtevajo rang višje strokovne izobrazbe. S tem se bodo pripravile podlage za to, da bodo najbolj izpostavljeni ključni in sposobni operativci tudi bolje rangirani in bolje plačani. To je korak k še večji strokovnosti pri opravljanju najzahtevnejših operativnih nalog in zagotavljanju varnostnih storitev na lokalni ravni. Ne spreminja se imenovanje in razrešitev komandirjev policijskih postaj in načelnikov policijski
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Lep pozdrav vsem skupaj! Ko govorimo o Slovenski tiskovni agenciji ali skrajšano STA in o tem, kdo so tisti v prvih vrstah, je treba ugotoviti, da pred tem glasovanjem in še pred prejšnjim ter tudi na tem o teh imenih odloča politika. Ali so ti konkretni ljudje z imenom in priimkom tudi politično pripadni katerikoli politični stranki, je več ali manj jasno, saj to niso ljudje, ki bi stopili na sceno včeraj, danes ali jutri. Zdi se mi, da je nekaj drugega veliko bolj pomembno kot to, kateri politični opciji pripadajo – kako in na kakšen način prihajajo na sceno. Prepričan sem, da bi bilo veliko bolje, da bi te zadeve urejali tisti, ki bodo dobili naslednji mandat, na eni strani vlada na drugi strani parlament. Izognili bi se tako koalicija kot opozicija temu, da nam lahko kdo očita, da smo ravnali narobe. Saj je res, da je bil postopek nekaj časa že v teku in pripravi, res je pa tudi, da se je že kar nekaj časa govorilo, da se bo tej vladni koaliciji po vsej verjetnosti predčasno iztekel mandat, kar se je dejansko zgodilo. In prepričan sem, da ne bi prevzemali moralne ali kakšne druge odgovornosti s tem, ko bi lahko mirno odločili, da naj o teh stvareh odločajo tisti, ki prihajajo za nami, vključno s tistimi, ki bodo tudi v naslednjem mandatu na ključnih pozicijah. Dovolite mi, da izpostavim nekatere poglede te agencije, ki bi ali ki je, ki bi morala biti politično distancirana, ampak to je težko, kajti o teh vsebinah odloča prav politika in temu se ni mogoče izogniti. Tisto, kar pa bi bilo primerljivo z veliko bolj zrelimi demokracijami, kot je Slovenija, na področju konkretnega dela te agencije, pa bi lahko ugotovili, da je v tistih zrelejših demokracijah z daljšo tradicijo v primerjavi z našo demokracijo to bistveno drugače. In verjemite mi, da je v takšnih demokracijah slika prav in ravno obratna. Kajti če vemo, kaj vse se producira preko te agencije, potem je več teh vsebin ali pa vsaj uravnoteženo urejeno, tako da je
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Da ne bi izgledalo, da so med nami samo tisti pravoverni in samo tisti skrbniki slovenske družine, ki se dosti oglašajo, je prav, da človek kaj reče. Jaz osebno sem veliko vložil, da se to družbeno vprašanje uredi na civiliziran, medčloveški način. Med nami je to vprašanje, med nami živijo ti ljudje in nimamo pravice se do njih obnašati kot do nekega tujka. Vendar v tem naslovu moramo tudi te ljudi razumeti človeško. Mislim, da bi se moglo v ta člen tudi določene zadeve napisati, ne tako, kot jih zastavlja amandma. Namreč, iz naslova življenja dveh sester skupaj, imamo veliko primerov, in živita celo življenje skupaj. Ne vem, zakaj jim človeško ne bi dali te možnosti, da ima ena teh sestra pravico kot svojec skrbeti za drugo sestro, ko je bolna. V tem smislu gledamo tudi na ta dva človeka, ti dve osebi, ki živita življenje kot istospolna partnerja. Ne smemo jemati to tako trdo. Družba je kompleksna. Življenje je nastalo na tem svetu iz Adama in Eve, ampak tudi to življenje dobi takšne in drugačne spremembe. Vem to, da nekatere pravice v smislu svojca bi se dale zapisati v zakon, ne ravno tako, kot ta amandma zastavlja. Amandmaja ne bom podprl. Vem pa, da je tukaj en kup sprenevedanja. Samo v pojasnilo, eno je spolnost, življenje te skupnosti, drugo je pa tudi drugi del življenja, ki je sestavni del takšnega življenja, kot ga živimo navsezadnje vsi, da me ne bi napak razumeli.
Hvala lepa za besedo. Tukaj smo prej slišali, da sta se predsednik Vlade in njegov kandidat za ministra za promet oziroma infrastrukturo uskladila glede drugega tira. Bojim se, da bomo dobili drugi slepi tir ne drugega tira. Tukaj je bilo tudi veliko govora o tem, da je ta ekipa, ki je predlagana, na nek način optimalna. Vendar, če pogledam samo področju kulture in obraze v stranki Mira Cerarja, vidim, da ta ekipa ni optimalna, ker je tam mnogo prizadetih, pa ne samo na področju kulture, ampak tudi na kakšnem drugem strokovnem področju. Bi pa rad opozoril, gospod predsednik Vlade, da sem razočaran, ker mi niste utemeljil svojega predloga za ministra za pravosodje, gospoda Klemenčiča. Vi ste prej govorili, v svojem uvodu o pobalinstvu, jaz sem vam predstavil revizijsko poročilo Računskega sodišča, ki ga imam tukaj in vam ga lahko dam. In tukaj je zapisano, da je Goran Klemenčič kot predsednik senata pri svojem delu kršil 8 zakonov, 3 uredbe in nekaj pogodb in zato dobil negativno mnenje Računskega sodišča. Gospod Goran Klemenčič je odstopil. Najbrž zato, ker je že vedel iz teh usklajevalnih sestankov, da bo na osnovi tega sledil predlog za razrešitev predstojnika organa. Drugo je pa to, da je dobil negativno mnenje za svoje delo nekdo, ki naj bi nadzoroval korupcijo, sam pa je kršil osem zakonov, med drugim tudi Zakon o preprečevanju korupcije. To je pa zelo slab signal za vašega kandidata in pa predvsem za vas, ker to, da ste vi tega kandidata, ki ima tako negativne reference, od edine revizijske neodvisne institucije v tej državi, ki nadzira državni proračun, da ga predlagate za kandidata za ministra. Ampak ob tem se postavlja še eno vprašanje, ki mislim, da bo kmalu relevantno. Kaj se bo zgodilo z Računskim sodiščem? To je naslednje vprašanje v tem postopku, ker jaz dvomim, da bo ta koalicija tako mirno šla preko tega revizijskega poročila, preko te referenčne liste, negativne referenčne liste za vašega kandidata za ministra in da ne bo na tem področju ukrepala. I
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod minister, spoštovani poslanke in poslanci! Zakon za krepitev stabilnosti bank ali sanacija bank verjetno ni reševanje bank zato, da se bo potem država lažje zadolževala preko bank v tujini ali doma za proračunski primanjkljaj. Če je to cilj, je napačen, zgrešen, škodljiv za državo, razen če gre za investicije. Včeraj je gospod Marko Kranjec, guverner Banke Slovenije, opozoril, na kar opozarjajo tudi nekateri poslanci, da je več kot 50 % slovenskih podjetij prezadolženih, ima premalo kapitala, to se pravi, da ima neustrezno kapitalsko strukturo, kar pomeni, da tudi niso kreditno sposobna. Ampak treba je povedati, to niso tista podjetja, o katerih danes govorimo. To so izvozna, tehnološka, z visoko dodano vrednostjo, podjetja, ki so se v tistih dobrih časih, ko je bilo dovolj denarja, zadolžila za razširitev svoje dejavnosti, počrpala tudi novo delovno silo, vendar danes, ko bi morali delati z večjim obsegom, ne dobijo kreditov za obratni kapital. Mi danes govorimo predvsem o tistih terjatvah bank do podjetij, kot so gradbeništvo, ki so šla več ali manj v stečaj, tajkuni, finančni holdingi, pa navsezadnje tudi, če hočete, Cerkev. Minister za finance dr. Janez Šušteršič je včeraj na našem odboru dejal: "Kreditni krč je glavni razlog, da se gospodarska rast ne more odviti." Dejansko drži. Je verjetno kura in jajce. Kaj bo prej? Ali kreditni krč ali zagon gospodarstva? Oboje je verjetno treba reševati. Reševanje ali sanacija bank z državnim solastništvom sigurno ne rešuje glavnega vzroka, ki ga imamo danes, in si vsi zatiskamo oči, bežimo od njega, pa prepuščamo to nekomu – gospodarstvu. To je samo posledica nečesa. To je bila posledica slabega gospodarjenja, ampak ne tistih zdravih gospodarskih podjetij, tako kot sem že prej povedal, ampak je šlo za gradbena podjetja, ki so bila prepožrta, šlo za Cerkev in šlo je tudi za finančne holdinge. Gospodarska rast in s tem seveda tudi DBP je negativna. In kljub tretjim izdanim paketom s s
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospa državna sekretarka, poslanke in poslanci. Jamstvena institucija, ki jamči za terjatve delavcev v primeru insolventnosti delodajalca, deluje v naši državi od konca leta 1997 dalje v sklopu sedanjega javnega jamstvenega in preživninskega sklada Republike Slovenije. Ureditev delovanja institucije ter pogoji in vsebina pravic so usklajeni s prvotnimi določbami direktive Sveta Evrope iz oktobra leta 1980, ki se ukvarja s to problematiko. Glede na direktivo je bila septembra leta 2002 spremenjena in dopolnjena z direktivo številka 74., ki velja za države članice Evropske unije in evropskega gospodarskega prostora. Sprememba zakona je v enem delu predvsem vnos zahtev in direktiv iz leta 2002 v naš pravni red. V spremenjeni direktivi je tako uveden nov oddelek, ki se nanaša na tako imenovane mednarodne situacije. Določeno je, da v primerih, ko je podjetje, ki opravlja dejavnost na ozemlju vsaj dveh držav članic, plačilno nesposobno, za pokrivanje neporavnanih terjatev delodajalca odgovorna jamstvena institucija v državi članici, na ozemlju katere delavci opravljajo delo ali ga običajno opravljajo. V izogib zlorabam se nam zdi zelo pomembno tudi sodelovanje in izmenjava podatkov med jamstvenimi institucijami različnih evropskih držav. Zaradi tega je v zakon uvedena določba, da javni jamstveni in preživninski sklad Republike Slovenije izmenjuje potrebne informacije in podatke o izvedenih postopkih in odločitvah s pristojnimi sorodnimi institucijami v drugih državah članicah Evropske unije ali evropskega gospodarskega prostora predvsem zaradi izvajanja postopkov priznavanja pravic, obveščanja in izterjave. V skladu s sedanjo ureditvijo v zakonu lastniki podjetja niso izločeni iz jamčevanja za pravice iz naslova insolventnosti delodajalca, zato v Novi Sloveniji pozdravljamo odločitev vlade, da je v zakonu določila, navajam, "pravic po tem zakonu nima delavec, ki je sam ali skupaj s svojimi družinskimi člani večinski lastnik podjetja ali deja
Absolutno podpiram predlog za javno razpravo o konkurenčnosti slovenskega gospodarstva. Ne vem, koliko vas je, ki ste kadarkoli delali v gospodarstvu, vendar začetek in konec je gospodarstvo, je gospodarska rast in je njegova konkurenčnost. In tega se zavedajo vse razvite evropske države. Mi pa tolikokrat govorimo o marginalnih stvareh, o takih, ki ne prispevajo ničesar k temu, da bi se popravilo naše gospodarstvo. In če mi želimo javno in predlagamo javno razpravo o tem, je nič kaj drugega kot ponujanje roke ministrstvu in vsem tistim, ki ste prvi dolžni in odgovorni za razvoj gospodarstva v naši državi in za ustvarjanje pogojev za gospodarstvo. In z dobrimi hotenji in z dobrimi namerami želimo, da se opravi javna razprava in da se strnejo tudi naše ideje, ki jih imamo, ki so produktivne, ki so konstruktivne in da se s tem pomaga nekako peljati voz naprej. Popolnoma jasno je, če se gospodarstvo ne bo premaknilo, saj do zdaj vlada ni imela nekih zelo vidnih posegov v gospodarstvo, v rast gospodarstva, bili so posegi na področju varčevanja in vseh drugih stvareh. Na gospodarstvu se zaenkrat ničesar ni naredilo. Obljublja se, da bodo predlagani zakoni, 6, 10 zakonov o razvoju gospodarstva, vendar kljub temu javna razprava o konkurenčnosti slovenskega gospodarstva bi bila vmesna. In kdor koli želi dobro tej naši državi, bo verjetno danes glasoval za razširjeno razpravo o slovenski konkurenčnosti gospodarstva. Hvala.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani državni sekretar, poslanke in poslanci! <PARTY> podpiram sprejem po skrajšanem postopku zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o priznanju Republike Slovenije za poslovno odličnost. To predvsem za to, ker gre za manjše redakcijske popravke, ki na samo vsebino pravzaprav ne vplivajo. Sprememba prilagaja zakon veljavni zakonodaji v delu, ki se nanaša na članstvo v odboru za priznanja, ter tiste dele, ki govorijo o vodenju posameznih evidenc in o varstvu osebnih podatkov, tako ocenjevalcev, kot tudi prijaviteljev. <PARTY> bo predlagano spremembo podprla. Hvala.