EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, gospod predsednik, ponovno za besedo. Seveda je težko govoriti za takšnim strokovnjakom na pričujočem področju, kot je moj vrli kolega Sajovic, pa vendarle nekaj komentarjev, morda z vidika prava. Naši amandmaji, ki so bili sploh še možni v tej fazi glede odprtih členov, so namenjeni, prvič, zlasti uskladitev Evropske konvencije za zaščito vretenčarjev, ki se uporabljajo v poskuse in druge znanstvene namene, in drugič, ponovno problematiki nevarnih psov oziroma odgovornosti lastnikov teh psov. Naj povem samo še nekaj stavkov o enem in drugem. Glede poskusov sem že dejal, definicija je v našem amandmaju bolj precizna, žal pa na tem mestu še ne moremo rešiti problema na eni strani omejevanja poskusov na minimalno možno in maksimalno nadzorovano mejo in na drugi strani puščanja akademske svobode. Zdaj je verjetno že prepozno, ampak bojim se, da bomo jutri ponovno brali tukaj dopis Biotehniške fakultete, nekajkrat smo ga že dobili in seveda poslušali tudi drugo stroko, Kmetijsko-gozdarsko zbornico, ki nam pravi, da je neupravičeno omejevati poskuse, seveda tiste, ki obstajajo na minimalni meji, na veterinarje in na zdravnike. Sam sem bil, kot sem že dejal, na odboru nekaj let član senata univerze v Ljubljani in sem imel prevečkrat občutek, da so ravno iz teh krogov prihajale tovrstne tendence, čim večji zalogaj seveda imeti zase. Pa vsi vemo zakaj, kajti tudi tukaj je denar. Zato ponovno razmisliti in upoštevati druge znanstvene veje, od psihologov, farmacevtov, zootehnikov, biologov in še bi lahko naštevali. Žal seveda na tem mestu ni več možno govoriti o uporabi prostoživečih živalih v cirkusih. Dovolite mi, predsednik, samo en kratek diskurz, ker drugače nimam možnosti replicirati vrlemu kolegu Soku. Jaz sem takoj za to, da tudi pri uporabi lipicancev takšno uporabo ali zlorabo prepovemo, če bi se z njimi dogajalo podobno, kot se dogaja s prosto živečimi živalmi. Poglejte si posnetke, pa vam bo res hudo pri srcu, če že ne slabo. In lipicanci so po mojem s
Hvala lepa. Dober in vse podpore vreden predlog. Kot sem že prej v stališču poslanske skupine omenil, so nas k tem rešitvam in nadaljnjem koraku zavezali državljani in državljanke na referendumu. To je treba ceniti in spoštovati ter izbrati tudi ustrezne kandidate. Za tako zahtevno, odgovorno in izkušeno funkcijo so kandidati tudi v naši državi redki, zato sem vesel, da smo ga hitro, pravočasno in učinkovito našli. Prepričan sem, da ga bomo danes tudi potrdili, me pa skrbi tisto, kar nekateri pravijo – da je tak miselni okvir, da bo sodil pošteno, napačen. S tem se daje pomemben signal za naprej, kakšne sodnike si, recimo, ena opcija v Sloveniji želi, torej sodnike, ki bodo sodili po naše, pristransko, to pa mislim, da je za to državo slabo. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Tudi meni je grozno poslušati nevedna, zastarela in sramotna stališča predstavnice Vlade. Toliko o tem. V Levici si že dalj časa prizadevamo za legalizacijo konoplje v medicinske kot tudi v rekreativne namene; in tega se nismo lotili nepremišljeno in zaletavo in s pisanjem ad hoc zakonov, ampak smo legalizacijo začeli delati postopoma. Najprej smo poskrbeli za konopljo v prehranske namene, to minister Židan dobro ve, in potem smo šli naprej. V prvi vrsti pa smo želeli, da bi lahko pozitivni učinki te rastline koristili tistim, ki to najbolj potrebujejo – gre za rakave bolnike, epileptike, bolnike z aidsom in druge. In tako smo dosegli, da se je konoplja premaknila iz prve v drugo skupino prepovedanih drog, in to je bil nujen pogoj, da se rastlina začne uporabljati v medicinske namene. Ampak žal to ni bilo dovolj. Dovoljenje za vzgojo hibridov konoplje v medicinske namene je namreč prejela le Biotehniška fakulteta in nihče drug. Težko razumem, zakaj je temu tako. Eden od sklepov odbora, sklicanega na našo zahtevo v letu 2016, je namreč bil, da se v Sloveniji omogoči pridelavo in predelavo konoplje v medicinske namene, ampak to se še do danes ni zgodilo. S tega vidika pozdravljamo ta predlog zakona, ki bo pa vendar mogoče prisilil pristojno ministrstvo, da pospeši postopke. In kolikor je znano, tudi Ministrstvo za zdravje menda pripravlja nek zakon, ki bo sistemsko urejal to področje. Ampak nismo ga še videli. V naraščajočem številu držav se dovoljuje zdravniško predpisovanje rastline konoplje – in to bi predstavniki ministrstva morali vedeti – in tudi gojenje nadzorovane in omejene količine konoplje za lastno uporabo z receptom. Konoplja se v medicinske namene uporablja v večini zveznih držav ZDA, v Izraelu se zdravijo s konopljo, v Italiji, Nemčiji, Avstriji, Belgiji, Češki, Portugalski, Španiji, Finski, Franciji, Romuniji, Nizozemski je možno dobiti konopljo ali kanabinoiden recept. V Sloveniji pač ne, zato si želimo, da bi bili na tem področju sam
Gospe poslanke, gospodje poslanci, spoštovana podpredsednica. Pred vami je predlog zakona o posebnih ukrepih nadzora prodajaln na cestnih mejnih prehodih. Zakon, ki ga je pripravila vlada, predvsem s sodelovanjem ministrstva za finance, ministrstva za ekonomske odnose in razvoj, ministrstva za delo, družino in socialne zadeve. Bistvo predlaganih rešitev v zakonu, ki ga boste obravnavali, je najprej, da omogoča reševanje celotne problematike preoblikovanja prostocarinskih prodajaln v enem zakonu, da omogoča pomaknitev datuma za preoblikovanje z 31.12. letos na 31. marca 2001. Datum ni usklajen z Evropsko unijo, vendar zaradi proceduralnih in operativno-tehničnih možnosti zgodnejši datum, po mnenju vlade, ni mogoč. Nadalje, ureja prehod zalog na dan 31.3.2001 v teh prodajalnah na nov režim s 1.4.2001. Kar je pomembno, je, da zakon predvideva preoblikovanje prostocarinskih prodajaln na mejnih prehodih z Italijo in Avstrijo, omogoča vključitev sredstev državnega proračuna pri reševanju morebitnih izgub delovnih mest in ekonomskega položaja v občinah, na katerih poslujejo sedanje prostocarinske prodajalne iz sredstev državnega proračuna in sredstev Evropske unije, ob upoštevanju meril in pravil, ki urejajo državne pomoči v Republiki Sloveniji in v Evropski uniji. Velika večina vas, ki danes sodelujete pri obravnavi tega zakona, morda ne pozna natančno zgodovine obravnavane problematike, ki je v veliki meri spremljala celoten proces vključevanja Slovenije v Evropsko unijo. Naj zato, da pojasnim ključne razloge, ki so pripeljali do odločitve vlade, da pošlje državnemu zboru v obravnavo in sprejem predlog tega zakona, poseže malce v zgodovino te problematike. Problematika preoblikovanja prostocarinskih prodajaln se je pojavila v okviru pogajanj o sklenitvi evropskega pridružitvenega sporazuma. Spominjate se, da je v času pred parafiranjem tega sporazuma slovenska pogajalska ekipa bila izpostavljena dvema pomembnima vprašanjema. Na eni strani vprašanjem, ki so končala v skle
Hvala za besedo. Pozdravljam vse prisotne! Veliko stvari je povedal že gospod Peče, jaz pa bom v imenu Stranke mladih Slovenije povedal samo še nekaj dejstev. Omenil bi dejansko, da je želja Slovenije po vstopu v Evropsko unijo nedvoumno in tudi naše stranke. Ta želja je podobna. Vendar dejstva, ki jih opisuje omenjena analiza Damjana in Kopatina, kaže tudi na problem samega zaposlovanja in tudi na problem učinkov na javne finance. Učinek na javne finance bo pozitiven, če bo 75% današnjega obsega prodaje ostalo. To pa je nemogoče narediti v tako kratkem času, kajti podjetja morajo na novo definirati temeljno, razvojno in tekočo politiko. Hkrati še enkrat poudarjam problem zaposlenih, katerih odstotek bi padel za 37%. Zato smo tudi vložili te svoje amandmaje kot mogoč kompromisni predlog. Hvala.
Hvala lepa za besedo. Kar se tiče odgovora gospodu Potrču, jaz mislim, da dejansko lahko rečemo istočasno, da pacienti ne bodo prizadeti, porabilo se bo pa manj denarja za zdravila, ker bodo pač zdravila cenejša in ker bodo istočasno seveda tudi pacienti lahko dobili zdravilo, ki ga pač potrebujejo, ki jim ga je zdravnik predpisal. In v kolikor ga potrebujejo, dražje zdravilo, jim bo zdravnik predpisal, ne zamenjuj. V tem primeru seveda, ni nobene škode za paciente in tudi iz socialnega vidika ni nobenih problemov. Kar se tiče razprave gospoda Guliča, bi pa rekel to - in tudi mislim, da je gospod Cvikl prej omenil - jaz nisem govoril, da Evropa od nas zahteva to spremembo, ki jo predvidevamo v 16. členu. Mi zakon prilagajamo evropskim direktivam, ne v tej točki, ampak prilagajamo v tistih delih, kjer Evropska unija od nas to zahteva, ne pa v tej točki, tako da tega ne smemo mešati. Zdaj, seveda, sam sistem sigurno bi prispeval k boljši uporabi zdravil, o tem ni dvoma. In pa seveda, skupine, ki jih bi v tem primeru določili, če bi takšen zakon bi sprejet, potem bi država določila tiste skupine, v katerih bi seveda bila primerljiva zdravila lahko zamenjana. O individualnem pristopu pa odloča zdravnik. O individualni dostopnosti pa odloča zdravnik sam in mislim, da je to najbolj pomembno sporočilo, ki ga lahko tukaj dam in nikakor ne država. Seveda imamo sisteme, recimo, kot je na Poljskem. Tam imajo tak sistem, kakršnega bi mi imeli, če tega zakona, ali pa tega člena ne sprejmemo. Tam v šestih letih ni bilo nobenega novega zdravila registriranega, Slovenija bi lahko registrirala na podlagi sedanje možnosti celo 30 zdravil na leto. Jaz mislim, da je velika razlika v tem, kakšna dostopnost je potem do najnovejših zdravil na svetu, ki so dobra, ki so boljša od prejšnjih, med državo, ki ima tak sistem in državo, ki tega sistema nima. Hvala.
Hvala za besedo. Spoštovana predsedujoča, spoštovani ministri, poslanke in poslanci! Ministrstvo za finance in Ministrstvo za infrastrukturo in prostor ter Sindikat delavcev dejavnosti energetike Slovenije ste konec oktobra letos podpisali dogovor o Zakonu o Slovenskem državnem holdingu. S tem dogovorom se je na dopisni seji seznanila tudi Vlada in z vsebino soglašala. V tem sporazumu sta se ministrstvi v socialnem dialogu s sindikatom energetike tudi zavezali, da bosta v času sprejemanja sektorske strategije energetike na Vladi sledili delitvi dobička za zagotavljanje financiranja investicijskih projektov podjetij s področja energetike na način, ki bo omogočil primeren investicijski ciklus. Pred kratkim se je Vlada odločila, da bo Elesu in HSE vzela po 20 milijonov evrov lanskega bilančnega dobička, Gen energiji pa celo 37 milijonov evrov presežkov iz preteklih let. Če odmislimo politizacijo nadzornih svetov omenjenih elektroenergetskih družb o njihovi zamenjavi, so uprave teh družb javno opozorile na škodljive posledice tega ravnanja. Še hujše pa bodo posledice za dolgoročne investicije teh družb. Tudi danes želimo opozoriti, da bi moral biti strateški interes Slovenije zagotavljanje trajne in varne oskrbe države z energijo in da bi morala biti naloga države kot lastnice energetskih družb, da skozi svojo lastniško politiko zasleduje tudi prenovo in razvoj novih proizvodnih kapacitet v skladu z ekonomiko poslovanja in domačih energetskih virov. Zato sprašujem ministra za infrastrukturo in prostor ter ministra za finance: Kako argumentirata ustreznost preusmeritve letnega dobička navedenih energetskih družb v polnjenje proračuna in ne v razvoj energetske panoge?
Podpredsednica, državna sekretarka, kolegice in kolegi, vsem lep pozdrav! Danes bomo sprejeli dva zelo pomembna zakona, ki imata po naši oceni povsem logičen in dobronameren cilj, ki preprosto gre v korist ljudi. Namreč, tako novela Zakona o dohodnini kot novela pokojninskega zakona, ki ju bomo danes, v Desusu verjamemo, soglasno sprejeli, bosta razbremenili veliko večino delavcev v delavnem razmerju pri izplačilu regresa za letni dopust. Primerjalno s sedanjo ureditvijo glede plačevanja v socialne blagajne in v proračun bo finančni učinek na vsej področjih skupaj pomenil nekaj manj kot 100 milijonov minusa za državo. <PARTY> pri pokojninski blagajni pa gre za negativni učinek v višini 1,4 milijona evrov. Dejstvo je, da bodo pridobili tisti, ki pridobivajo dohodke iz delovnega razmerja, torej delavci in njihove družine, saj bo njihov razpoložljivi dohodek znatno višji. Višji bo že pri tistih, ki bodo regres prejeli v višini minimalne plače, še višji pa bo prejemek na računu vseh, ki jim bodo delodajalci naklonili regres v višini povprečne plače. Pridobili bodo tudi delodajalci, ker jim ta ukrep pomeni možnost nagrajevanja delavcev. Vsekakor je to tudi spodbuda delodajalcem, da se dodatno potrudijo in izplačajo čim višji regres, vsaj v višini povprečne plače. Kako je regres trenutno obremenjen z dohodnino in kako s socialni prispevki, vemo in vemo tudi, da je med obremenitvama z dohodnino in prispevki po veljavni ureditvi razlika. Odslej bo regres enotno obremenjen s prispevki in dohodnino, in sicer šele po presežku višine povprečne plače v Republiki Sloveniji. Enostaven in enoten način razbremenitve in enaka višina razbremenitve regresa za letni dopust do neke določene meje je za nas v Desusu tudi edini sprejemljivi faktor za podporo predlogu. Zelo pomembna informacija in hkrati sporočilo za sprejetje tega predloga zakona in novele Zakona o dohodnini v taki obliki oziroma vsebini, kot sta bila predlagana, je tudi dejstvo, da je bil predlog razbremenitve regresa potr
Hvala lepa, kolega podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, kolikor vas še vztraja. Predstavljajte si orožje, ki izstreli dve puščici na žicah in v človeško telo spusti napetost 50 tisoč voltov ali pa še več ali pa 200 tisoč voltov. In predstavljajte si, da je možno to orožje, ki se niti ne imenuje orožje, kupiti v vsaki trgovini, ki se s tem ukvarja. Zastrašujoče. In zaradi tega sem že pred časom s podporo nekaterih kolegic in kolegov poslancev poskušal preprečiti uporabo tega orožja v policiji in sprememba zakona o orožju je samo logično nadaljevanje tega poskusa. Pri tem ne gre za moje nekakšno zlovešče opozicijsko nagajanje vladi, češ nekaj je treba spremeniti, ker se vi s tem ne strinjate, ampak za logično posledico strokovne javnosti, ki opozarja na nevarnost tovrstnih sredstev, tudi za samoobrambo. Naj omenim na primer inštitut za varovanje zdravja, ki je v svojem mnenju zapisal, da je naprava, električni paralizator namreč, lahko le v rokah usposobljenega osebja, ki razume in pozna delovanje tega orožja. Inštitut za sodno medicino v zaključku svojega menja opozarja na številne osebe, ki jim ta paralizator lahko ne samo škoduje, ampak jim celo vzame življenje, in statistike, na primer iz ZDA, kažejo na to, da je bilo menda več kot 100 smrtnih primerov; in tudi nekateri zdravniki, na primer Ivan Štravs, travmatolog iz Kliničnega centra, pravi, da je takšno orožje dovoljeno samo, če ga uporablja usposobljeno osebje. Sam nisem načeloma proti uporabi paralizatorja v rokah policije, seveda pod posebnimi pogoji in ko smo govorili o zakonu o policiji, je bil pač moj poglaviten argument takšen, da tega paralizatorja ne gre uvajati s pravilnikom oziroma s podzakonskim aktom, ampak naj bo to naša odločitev, torej odločitev državnega zbora, odločitev poslank in poslancev. Smo pa tisti, ki smo to podpisali, res strogo, zavestno proti prosti prodaji in naša država je bila do pred kratkim ena od redkih držav, kjer je bilo možno takšen paralizator kupiti, verjemite ali
Hvala za besedo, gospod predsednik. Predlog zakona o pravici plačila prispevka za socialno zavarovanje in samozaposlenih v umetnostni obrti zagotavlja boljše pogoje domače obrti, boljši položaj domači in umetnostni obrti, kjer ni v ospredju proizvodnja, ampak je rokodelske narave. Seveda je želja, da se tovrstna dejavnost še nadgradi, kar pa bi ta zakon omogočil za doseganje želenih ciljev podeželja. Potrebno je tovrstno dejavnost razumeti v celoti pomembnosti, ne samo z aspekta samozaposlovanja, ampak ima širši pomen tudi za prepoznavnost kulturne dediščine. Zato je smiselno predlog zakona podpreti. Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim! Glasovala bom proti interpelaciji. Očitki, ki sta jih predlagatelja v interpelaciji očitala gospodu ministru, me nikakor niso prepričali. Še več. Prav nasprotno, minister je prvi minister, ki si je odkrito soočil s težavami investicije TEŠ 6 in moram priznati, je prvi minister, ki je nam vsem natočil čistega vina glede same investicije. Lahko dodam tudi to, da je minister s svojim delom, to se pravi podjetjem, ki ga vodi, dokazal oziroma človek, ki je sposoben upravljati neko podjetje, kot ga je on v preteklosti, menim, da je sposoben voditi tudi ministrstvo, tako kot ga vodi. Hvala lepa.
Hvala lepa, podpredsednik. Kolegice in kolegi! Strinjam se z tistim delom ugotovitve, ko je kolega rekel, da smo pred resnim trenutkom v državi in po mojem prepričanju bi se bilo seveda treba še teh par dni, ko Državni zbor zaseda, ukvarjati z čim pomembnejšim, da bi eventualno kakšen majhen premik naredili v smeri družbenega dogovora, v smeri, kaj narediti za možnosti povečanja gospodarske rasti. Ker pa imamo torej v zakonu, da se, če ne prej, vsaj na zadnji seji Državnega zbora obravnavajo tudi poročila preiskovalnih skupin, ki sprejmejo sklepe, je danes med drugim tudi to na vrsti. Tako je po zakonu, tako je po poslovniku in tudi prav je, da je. Vendar bi rad povedal, da vendarle vedno s tiste strani, ki danes prihaja s tem poročilom, ni bilo enakih vatlov, enakega metra. Bilo je leto 2000, ko je preiskovalna komisija za oškodovanje družbenega premoženja sprejela 10 sklepov, torej sprejela zaključno poročilo, ga dala Kolegiju in Kolegij ga je uvrstil na dnevni red seje Državnega zbora in prav poslanke in poslanci <PARTY> in takratnega <PARTY> so glasovali na predlog poslancev <PARTY> za umik točke iz dnevnega reda. Torej, to ni v redu, to ni korektno in seveda to ni načelno. Tudi tukaj se sedaj vidi, kako bi se torej pri eni zadevi slekli do kože in še kožo dol, pri drugi zadevi pa bi tudi zato, da bi zakrili manipulacije, da bi zakrili neke elitistične, klientelistične pristope tistih, ki so njim naklonjeni, njih oblekli tudi z eskimskim kožuhom sredi belega poletja. Takšen eskimski kožuh ste prav poslanke in poslanci vladajoče koalicije na preiskovalni komisiji, ki se ukvarja tudi s proučevanjem elitističnih, klientelističnih pristopov v mestni občini Ljubljana, naredili ob sprejemanju vmesnega poročila in ste s 4 glasovi glasovali proti sprejetju vmesnega poročila. 3 smo bili za. Zakaj? Zato, da torej zakrijete, da ne daste možnosti, da bi se tudi o teh klientelističnih, elitističnih zadevah razpravljalo v Državnem zboru in da bi se tako, kot ste vi to danes n
Hvala lepa. Gospod Rajić, saj verjamem, da ne verjamete vsega tega kar ste povedali. Take stvari, o nekem komunističnem načinu ste govoril, o diktaturi, o zlorabah in tako dalje. Vaš strah, ne verjamem, da je tako velik, kakor so vaše besede. Verjamem, da zmorete razumeti zadevo in zdaj se bom še enkrat potrudila, da vam vse razložim. Pa seveda, tudi razpravljam o drugih stvareh, ki so bile predmet razprave doslej. Poglejte, govorite o tem, da bo politika prišla v šolo. Zdaj vam bom prebrala del Zakona o osnovni šoli in je zelo podobna dikcija tudi v Zakonu o gimnazijah, pa Zakonu o strokovnem in poklicnem srednjem izobraževanju in pa o Zakonu o vrtcih. In sicer, je to del, ki govori o letnem delovnem načrtu. Takole pravi, »z letnim delovnim načrtom se določi vsebina, obseg in razporeditev vzgojno-izobraževalnega in drugega dela, v skladu s predmetnikom in učnim načrtom in vsebina, obseg in razporeditev interesnih in drugih dejavnosti, ki jih izvaja šola. Določi se delo šolske svetovalne službe in drugih služb, delo šolske knjižnice, aktivnosti, s katerimi se šola vključuje v okolje, obseg dejavnosti, s katerimi šola zagotavlja zdrav razvoj učencev, oblike sodelovanja s starši, strokovno izpopolnjevanje učiteljev in drugih delavcev, sodelovanje z visokošolskimi zavodi, ki izobražujejo učitelje, raziskovalnimi inštitucijami, vzgojnimi posvetovalnicami oziroma svetovalnimi centri, v sodelovanju z zunanjimi sodelavci in druge naloge, potrebne za uresničitev programa osnovne šole.« Podobno, sem rekla, je tudi na drugih ravneh. Glejte, ne morete vstopati in politizirati delo šole, kajti, pravi, da se določi z letnim delovnim načrtom, vsebina, v skladu s predmetnikom in učnim načrtom. Predmetnik in učni načrt sprejme, torej določi strokovni svet, državni strokovni svet. Učne načrte pripravi Zavod za šolstvo. Torej, kar pa zadeva izobrazbo učiteljev, je pa, torej, po zakonu mora biti visoka druga bolonjska stopnja. Poglejte, ne more nihče spreminjat predmetnika, dodajat ne
Hvala za besedo. Predsedujoči, spoštovani ministri, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Slovenija je bila zelo uspešna pri koriščenju predpristopne pomoči Evropske unije. Bila je v samem vrhu med pristopnicami. Kot članica Evropske unije je Slovenija skrajno neučinkovita pri koriščenju sredstev EU. Slabo črpanje se nadaljuje kljub sprejeti deklaraciji, ki smo jo v tem državnem zboru sprejeli takorekoč soglasno, kljub večkratnim zagotovilom predstavnikov vlade, vključno s predsednikom vlade, da bo vlada sprejela ukrepe za učinkovito črpanje sredstev Evropske unije. Če ne bo prišlo do neke bistvene spremembe v naslednjih tednih, ker se bliža konec leta, potem je očitno, da bo kljub izpogajanemu položaju neto prejemnice Slovenija neto plačnica v evropski proračun. To ne pomeni in ne bo pomenilo samo škode za razvoj, ampak bo tudi slabo izhodišče za nadaljnja pogajanja o prihodnji finančni perspektivi. Zato sprašujem ministra za finance, dr. Andreja Bajuka: Kakšen je po zadnjih podatkih neto položaj proračuna Republike Slovenije v odnosu do proračuna Evropske unije in kakšna je ocena do konca leta? Konkretneje, prosim za predstavitev podatkov o prihodkih iz proračuna Evropske unije v proračun Republike Slovenije in odhodkih iz proračuna Republike Slovenije v proračun Evropske unije po mesecih, od januarja do vključno avgusta. Ker bo pa odgovor v najboljšem primeru dan v mesecu oktobru, bi bilo dobro, če bi lahko dobili podatke do konca septembra, kumulativno in kakšen je odstotek realizacije prihodkov in odhodkov v primerjavi z rebalansom proračuna za leto 2005. Poleg tega sprašujem: Koliko zahtevkov in v kakšne vrednosti je bilo doslej oziroma do tistega datuma, ko bo dan odgovor, poslanih Evropski uniji? Zahvaljujem se za odgovor in ga pričakujem na naslednji seji.
Hvala lepa. Jaz bom podprl ta amandma, bi pa izrazil skrb. Glede na to, da je bilo že rečeno, kako učinkovito smo začeli črpati evropske sklade, bi opozoril, da sem tudi sam v poslanskem vprašanju, ki sem ga zastavil ministru za delo, družino in socialo, opozoril na zelo velike probleme in zgodbo v okviru razvojnih partnerstev Equal. In tako z lahkoto sprejeti, reči pravi vir, mi potrjuje to, da ta projekt ima vprašanje, kako ga bomo peljali naprej, samo opozarjam o tem, na kakšen način imamo odnos do tega projekta Equal, ki ima že kar neko zgodovino in ta zgodovina ni prijetna. Bom pa ta amandma podprl. Hvala lepa.