EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo. Malo sem zmeden, predsedujoči. Ker če bi jaz šel tako v širino, bi mi gotovo vzeli besedo. Ker če jaz imam prav pred seboj, amandma k 9. členu koalicije se nanaša na to, da se za besedo invalid postavi vejica in doda »kot jih opredeljujejo predpisi o izenačevanju možnosti invalidov«, kar izhaja iz opozorila Zakonodajno-pravne službe na seji matičnega delovnega telesa 25. februarja letos, da je treba ciljno skupino natančneje opredeliti. To je člen skratka, če smo striktni, gospod Tanko, o katerem bi tukaj razpravljati. In kot sem že v stališču povedal, tukaj bi človek pričakoval, da izhajamo iz razmisleka različnih hendikepov in kako lahko se približamo, če že ne odpravljamo ta hendikep ljudi, ki imamo hendikep, jaz imam tudi že malo načete oči, in kako to urejamo. Mi smo še pod Cerarjevo vlado, če se ne motim, sprejeli tisti zakon, da bi treba javni državni upravi spletna mesta, portale tozadevno začeti urejati, pa ravno nimam občutka, da smo kaj dosti napredovali. Neka druga zgodba, ki mi je šla osebno na jetra že 25 let nazaj. Ko so takrat razne združbe biznismenov zbirale denar za Braillovo vrstico, sem se čudil, kako ena Braillova vrstica stane 20, 35 tisoč mark. Takrat smo še v markah operirali. O teh zadevah bi se treba pogovarjati. Zdaj tudi neka zgodba »Nekje je treba začeti«. Pa ljubi bog, v kakšnem stanju je ta zakon prišel v Državni zbor, nekdo, ki ima končana, ne vem, Meira, dva letnika prava na kateremkoli faksu v Sloveniji, da nekaj takega naredi za seminarsko nalogo izpita ne bi smel narediti. In ne nadaljevati v višji letnik. Pet let in pol sem poslušal, Vojko je o tem lepo govoril, kako smo vsi, ne vem, neki nesposobneži, gor, dol, ampak ta vlada očitno ni sposobna spisati zakona, kar me niti kar me niti ne čuti. Malo širine, če je imela Mojca bom končal bom končal niste končujem Ali lahko? Končujem. Ker me v osnovi niti ne čudi. Če predsednik vlade sedem, osem ur visi na Twitterju na dan, potem imamo kaj imamo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Uveljavitev Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije je nujni in neposredni pogoj za izvrševanje rebalansa državnega proračuna, ki je bil sprejel 6. marca letos. V Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2018 in 2019, tako imenovanem ZIPRS 1819-B, so določila, ki govorijo o načinih izvršitve nabav osnovnih sredstev neposrednih uporabnikov proračuna, o dovoljenem obsegu zadolževanja države za leto 2019, o dovoljeni višini zadolževanja in izdajanju poroštev posrednih uporabnikov proračuna, o številu zaposlenih v kadrovskih načrtih neposrednih uporabnikov proračuna in o uporabi sredstev proračunske rezervacije za namen predsedovanja Svetu EU. Noben člen zakonskih sprememb in dopolnitev ne govori o financiranju lokalne samouprave in višini povprečnine, ki sta osnova zahteve Državnega sveta za ponovno odločanje. V Poslanski skupini Desus smo prepričani, da je lokalna samouprava izjemno pomemben državni podsistem. O teh zadevah imamo tudi obširna funkcionalna znanja in izkušnje, saj smo opravljali županske in podžupanske funkcije v različnih slovenskih občinah. Prepričani smo, da je pri spremembah sistema financiranja občinskih nalog potrebno upoštevati naslednje predpostavke. Finančni sistem mora občinam zagotavljati učinkovitost opravljanja nalog, pri tem pa tudi zagotavljati dovolj različnih in po vsebini ustreznih virov. Sistem financiranja občin mora zagotavljati enakost državljanom glede dostopa do javnih dobrin. Financiranje razvojnih nalog občin in to tistih, ki se izkazujejo kot investicijski odhodki in investicijski transferi občinskih proračunov, mora biti sestavni del urejenega sistema financiranja. Temeljni smoter, ki ga je potrebno doseči, je upoštevanje načela skladnosti finančnih virov s pristojnostmi. To pomeni, da morajo biti vsi razpoložljivi viri lokalnih skupnosti v sorazmerju s pristojnostmi in nalogami, ki jim jih do
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. Mi s tem amandmajem oblikujemo poseben sklad za pomoč našim državljanom v tujini, ki se znajdejo v težavah, predvsem ne po lastni krivdi. Namreč letošnji primer reševanja odposlanca predsednika države Republike Slovenije Toma Križnarja iz sudanskih zaporov nas napotuje na to, da obudimo idejo o ustanovitvi posebnega sklada za pomoč našim državljanom v tujini. Takšno idejo je že pred nekaj leti napovedal sam zunanji minister dr. Dimitrij Rupel, ki ga nocoj pogrešam v tej dvorani, pa mislim, da tudi nobenega predstavnika zunanjega ministrstva ni, da bi povedal argumente za ali proti temu amandmaju. Kot rečeno, dr. Dimitrij Rupel je sam predlagal sprejem takega posebnega sklada za reševanje oziroma za pomoč takrat Jošku Jorasu, ki so ga prijeli hrvaški policisti pred nekaj leti. Ko sem o tem razpravljal tudi na Odboru za zunanjo politiko prejšnji mesec, je zunanji minister podprl oblikovanje takega posebnega sklada. Zato smo se v poslanski skupini Socialnih demokratov odločili tudi zaradi tega, ker se je minister strinjal, da vložimo ta amandma na Predlog sprememb proračuna za leto 2007 in tudi za prihodnje leto, za naslednji proračunski dokument, za obdobje 2008, vendar bomo o tem govorili jutri. Predlagam, da ta amandma za oblikovanje posebnega sklada za pomoč našim državljanom, ki se znajdejo v težavah v tujini, podprete. Hvala lepa. Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Ta amandma ne jemlje na tej postavki, pač pa na neki drugi, o katerim bom sam sedaj spregovoril, nanaša se pa na rudarsko škodo. Namreč Zakon o rudarstvu določa, da je rudarska organizacija dolžna poravnati škodo, ki je nastala na objektih zaradi rudarjenja. Zakonska obveza za sanacijo posledic rudarjenja na površini je določena tudi v posebnem zakonu, preprečevanju posledic rudarjenja v rudniku živega srebra Idrija. Ta obseg rudarske škode je določen tudi v posebnem elaboratu, ki je bil narejen leta 1992 in je sestavni del dopolnitve dol
Hvala lepa za besedo. Moram povedati, da mi je zelo všeč in da me veseli, da so med predlaganimi člani tudi nekateri nekdanji vrhunski športniki, katerih rezultate izredno cenim, kot so recimo Iztok Čop, Gorazd Štangelj in Katja Koren. Vendar sama in tudi v Pozitivni Sloveniji predloga ne moremo podpreti. <PARTY> je tudi nasprotovala noveli zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, ki ga je Državni zbor sprejel letos julija na julijski seji, in to iz več razlogov. Dosedanje pravice do predlaganja članov se odreka Olimpijskemu komiteju Slovenije, Fakulteti za šport in Zavodu za šport Planica. Poleg tega zakon nacionalnim športnim zvezam ne daje možnosti neposredno predlagati člane sveta fundacije, saj bo predlog Državnemu zboru v odločanje predložil strokovni svet Vlade Republike Slovenije in ne nacionalne športne zveze. Menim, da če bi imela Vlada dobre in iskrene namene, bi športne zveze svoje kandidate za člane sveta predlagale neposredno, same, brez dvojnega političnega filtra. Zakon ne zagotavlja boljše rešitve od prejšnje, obstoječe. Ravno nasprotno. Menim, da bo manjša transparentnost in da se bo koncentrirala moč v pristojnem ministrstvu za šport. Zakon torej posega v samostojnost in neodvisnost sveta in vzpostavlja možnost za določanje in odločanje o pravih kandidatih za člane sveta. Na vse to so opozarjali tako nacionalne panožne zveze kot Olimpijski komite Slovenije. Na ta zakon je dal veto tudi Državni svet, zato enostavno ne morem podpreti tudi članov, predlaganih za svet fundacije. Hvala.
Spoštovana predsedujoča, častni zbor! Poslanski skupini <PARTY> in <PARTY> ter nepovezani poslanec Vogrin so vložili zahtevo za odreditev parlamentarne preiskave, s katero zahtevajo, da Državni zbor odredi parlamentarno preiskavo, s katero naj bi ugotavljali politično odgovornost nosilcev javnih funkcij, ki naj bi lastniku Sistemske tehnike, Viatorju & Vektorju oziroma Zdenku Pavčku, želeli omogočiti pridobitev posla za nabavo pehotnih bojnih oklepnih vozil oziroma oklepnikov 8x8. Preiskava je uperjena zoper vlado iz mandata 2000–2004 oziroma njenega predsednika mag. Toneta Ropa in takratno največjo vladajočo stranko <PARTY>. V Pozitivni Sloveniji opozarjamo, da zahteva za parlamentarno preiskavo sovpada z odpremo sodbe ljubljanskega okrajnega sodišča v zadevi Patria obsojencem, med katerimi je tudi bivši predsednik vlade in predsednik <PARTY>, Janez Janša. Po treh mesecih od izreka sodbe v procesu Patria je namreč sodišče na naslove vpletenih poslalo pisno obrazložitev sodbe, v kateri je podrobno pojasnilo, zakaj je obtožence spoznalo za krive in kateri dokazi so ga prepričali. Na tej podlagi je sodišče 5. junija letos Janeza Janšo, predsednika <PARTY>, Ivana Črnkoviča, lastnika podjetja Rotis, in brigadirja Toneta Krkoviča spoznalo za krive kaznivih dejanj, ki so povezana z dajanjem ali sprejemanjem daril za nezakonito posredovanje pri izboru in nakupu finskih oklepnikov. Janezu Janši je sodišče prisodilo dve leti zapora, Črnkoviču in Krkoviču pa 22 mesecev. Zahteva za parlamentarno preiskavo za nas ne predstavlja naključja. Predsednik <PARTY> in nekdanji predsednik vlade Janez Janša je namreč po izreku sodbe v zadevi Patria nekajkrat ponovil, da bo zoper vnaprej napisano sodbo in po politično motiviranem procesu uporabil prav vsa pravna in tudi politična sredstva. Zahteva torej predstavlja politično sredstvo, s katerim želi <PARTY> zrelativizirati sodbo, ki je bila izrečena Janezu Janši, in poskus, da v okviru parlamentarne preiskave bivše politične nasprotnike p
Hvala lepa. Amandma, ki je predlagan s strani Slovenske demokratske stranke, bom seveda podprl. Želel pa bi razložiti, zakaj. Kljub današnji razlagi, kot je bilo rečeno, ki je bila zelo poučna, med tremi nekdanjimi notranjimi ministri in poskušanju razlaganja, do česa je prišlo, še vedno ni razumevanja tega, kot vidim. Bazično ne gre za nobeno zamegljevanje, gre za preprosta dejstva. Jugoslavija je imela zelo specifično urejeno podeljevanje državljanstva. Urejeno je bilo republiško, volilna pravica pa je bila povezana s krajem stalnega prebivanja. Ko so nastale samostojne države, med njimi tudi naša država Republika Slovenija, je bilo treba preurediti register stalnega prebivalstva, kot se je takrat imenoval, danes se imenuje centralni register prebivalstva, katere temelj je državljanstvo. V tem registru ima država lahko vpisane samo državljane svoje države in ne drugih. Vsi ostali so lahko v registru tujcev, ki prebivajo na ozemlju Slovenije. In seveda ni res, da je država takrat ravnala diskriminatorno, država je omogočila vsem, da se sami odločijo, ali dajo vlogo za državljanstvo in ga dobijo po zelo enostavnem postopku ali dajo vlogo za vpis v register prebivalstva in dobili bi stalno prebivališče v tem registru. Seveda, pravice niso popolnoma enake. Edina napaka, ki je bila takrat po mojem mnenju narejena, je ta, da ni bilo pri tem avtomatizma, da bi vse, ki niso zaprosili, prenesli v register tujcev. Morate razumeti, da mi ne moremo imeti, nobena država na svetu ne more imeti v registru, ki je osnova za volilno pravico, ljudi, ki niso državljani te države. Ne more imeti, nihče tega nima. Zato seveda je treba zadeve poimenovati tako, kot so bile narejene, storjene, in še enkrat: mislim, da je treba iti po tej poti in ta amandma podpreti. Hvala.
Hvala za besedo. Že v uvodnem nastopu sem povedal, da bomo podprli gospoda Iga Grudna, da prevzame nalogo vršilca dolžnosti predsednika uprave agencije, ker je danes agencija brez vodstva in danes Slovenija nima inštitucije, nima nikogar, ki bi lahko upravljala z 12,5 milijardnim premoženjem oziroma v primeru agencije z 9,5 milijardnim premoženjem. To je tista praznina, ki jo Vlada izkorišča, da lahko naredi to, kar sicer v normalnih razmerah ne bi smela, ne bi zmogla, tudi ni mogoče, da to delaš v nekih normalnih razmerah. Deloma z imenovanjem vršilca dolžnosti vzpostavimo delovanje regulatorja, to je Agencija za upravljanje kapitalskih naložb. Pričakujemo pa od vršilca dolžnosti, da nam bo predstavil, kako vidi upravljanje 9,5 milijardnega premoženja in ali je resnično za Slovenijo edina možna rešitev 100-odstotna razprodaja vseh deležev v naših najpomembnejših podjetjih, kot so Petrol, Telekom, Triglav in druga podjetja, kot so tudi Nova Kreditna banka Maribor, Nova Ljubljanska banka. Skratka povsod, kjer lahko vplivamo na uspešen gospodarski razvoj in porast bruto domačega proizvoda. Agencija, ki je bila ustanovljena z namenom, da upravlja kapitalske naložbe, je v enem letu uspela pripraviti prav vse pravne podlage za uspešno upravljanje. In to se je v praksi in v vseh poročilih tudi dokazalo oziroma je razvidno, da je rast vrednosti premoženja Slovenije v vseh teh družbah bila v porastu, da je dobičkonosnost bila v porastu, in to v vsega leto in pol delovanja agencije. Govoriti o tem, da nimamo sreče – ne gre za srečo. Gre za zavestno onemogočanje agencije, da naprej upravlja svoje delo, predvsem pa, da to delo opravlja brez neposrednega vpliva politike. In to je ključ, zakaj je najbrž da tudi prejšnji predsednik, ki ga je imenovala zdajšnja aktualna politika, odstopil in zakaj danes imenujemo novega vršilca dolžnosti. Naj ponovim, ga bomo podprli, pričakujemo pa, da bo v Poslanski skupini Socialnih demokratov predstavil pogled na upravljanje 9,5 milijardnega p
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni ob koncu tega napornega delovnega tedna! Uvodoma bi začela tako: včeraj smo imeli priložnost slišati, da Slovenija stopa na pot nove razvojne paradigme, kjer se bo uveljavila večja odgovornost za razvoj. In to smo imeli priložnost slišati iz ust največje koalicijske stranke, tiste stranke, za katero se bomo dobro spomnili, kako zelo močno je asistirala pri rušenju sistemskih reform, ki jih je pripravljala vlada Boruta Pahorja. Mar je res treba, da vam to ponavljam, da če bi bile sistemske reforme v lanskem letu izvedene, ne bi bilo treba s tako ostrimi varčevalnimi ukrepi razburjati naših ljudi in zategovati njihovega pasu? Zakaj v Poslanski skupini <PARTY> nasprotujemo temu varčevalnemu paketu – zato, ker je napačno usmerjen. Tudi sami smo poudarjali in se zavedali tega, da je treba pripraviti določene prihranke, in ponudili tudi predlog, kako do teh prihrankov priti, čeprav seveda vi to zavestno negirate. Dejstvo je, da smo te prihranke želeli graditi na način Gospod predsednik, ali lahko utišate kolegice in kolege? Res me motijo. da smo naš program naravnali tako, da se uravnoteži varčevalni del z vlaganji v razvoj in za zagotavljanje socialne varnosti. Namreč, ne smemo pozabiti, kaj je pravzaprav vzrok tega stanja, v katerem se nahajamo. Mi kar Zgodovinski spomin je poniknil. Kdo je povzročil to krizo? Banke in prekomerno zadolževanje gospodarstva! Kdo je prvi reševal to krizo? Država, državni sektor in breme tega zdaj želimo porazdeliti predvsem na tiste najbolj občutljive. To je resnica tega. Neuravnoteženost tega paketa, ki ga pripravljate, se še v največji meri kaže v antirazvojni naravnanosti. Sektor, po katerem posegate v največji meri, je sektor izobraževanja in razvoja. Dejstvo je, da tako kot vas opozarjajo akademiki, s tem sloganom varčevanja v tem sektorju, v katerega je Slovenija v našem mandatu bistveno povečala vlaganja, zavedajoč se tega, da je to pravzaprav možnost kvalitetnejšega izhoda iz krize
Spoštovana predsedujoča, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana kandidatka za mandatarko! Eno ključnih področjih zdrave razvojne gospodarske politike je tudi energetska politika. Cilji te politike so jasni in enostavni: državi zagotoviti zadostno energetske neodvisnosti in primerno stopnjo samooskrbe in oskrbe. Kot rezultat te politike, si državljani želijo stabilno in trajno dobavo ter distribucijo energije in energentov po konkurenčnih cenah, pridobivanje energentov in proizvodnjo energije po mednarodno primerljivih okoljskih standardih in predpisih. Tudi pri ciljih porabe energije ni veliko dilem. Najčistejša porabljena energije ja tista, ki jo ne porabimo po nepotrebnem. Torej, potrebno je izvajanje ukrepov za racionalno in čisto rabo energije. Vsekakor to niti slučajno ni pridobivanje, proizvodnja in distribucija. Proizvodne kapacitete je treba oskrbovati in vzdrževati, hkrati pa so nujno potrebne naložbe v nove proizvodnje kapacitete z novimi tehnologijami, ki imajo boljše izkoristke in boljše okoljevarstvene ocene. Treba je vlagati v razvoj pametnih in distribucijskih omrežij. Potrebna je podpora ukrepom in projektom, ki vodijo v smeri nizko ogljične družbe in pametnih tehnologij. Treba je zagotavljati varnost in trajnost. Kaj pa smo delali v preteklem letu? Vladi ni uspelo zapreti finančne konstrukcije niti največjemu energetskemu projektu v Republiki Slovenije. Vlada ni omogočila izvajanja zapiranja Rudnika Trbovlje–Hrastnik po sprejetem zakonu in programu, novega pa ni sprejela. Vlada ni zagotovila načrtov prestrukturiranja energetike v Zasavju in s tem postavila vse zaposlene in odvisne od eksistence. Zakaj navajam te primere? Ta podjetja so v državni lasti, zato je bil tak odnos Vlade do njih skrajno neodgovoren, do njihovih uprav in nadzornikov pa podcenjevalen. Vlada se je mačehovsko obnašala tudi do izvrševanja lastnih predpisov, ki urejajo podeljevanje spodbud za uvajanje zelenih tehnologij. Podjetjem v državni lasti je pobrala dobičke, ki se bi
Hvala za besedo, predsedujoča. Mene nekako žalosti, da ni niti en minister ni prisoten. V bistvu gre za kombinirano vprašanje obema glede zadnjih vladnih ukrepov na področju cele države, ker ti vladni ukrepi nekako hromijo slovensko kmetijstvo, predvsem na podeželju in predvsem v krajih, kjer je to kmetijstvo že zdaj bilo ogroženo. Sam prihajam iz Slovenskih goric. Specifika Slovenskih goric na področju kmetijstva je v tem, da gre za razpršeno poselitev, gre za veliko število majhnih naselij, ob specifični rabi teh zemljišč, gre za reliefno razgibanost ter zaradi neugodnih klimatskih in talnih razmer na neko skromnejšo dodano vrednost in dražjo pridelavo hrane. Če se v Slovenskih goricah primerjamo z ostalimi deli Slovenije, lahko ugotovimo, da tri petine vsega prebivalstva živi v nekaterih urbanih, naseljenih območjih in da ravno tam je pritisk na zemljišča glede ljudi večji. In tukaj je neka, lahko rečem, neka določena prednost Slovenskih goric, ker zaradi majhne naselitve so ta zemljišča nekako manj obremenjena. Govorim seveda o kemijski obremenitvi glede škropiv in vsega ostalega. Moram pa nekako priznati, ker se pod to vlado izrazito stimulira urbanizacija države, se podeželje prazni, mnogi objekti se ne uporabljajo več in propadajo. In prav ti bodo sedaj obdavčeni nekajkrat več kot tisti v uporabi po davku na nepremičnine, o katerem sedaj govorimo v Državnem zboru v zadnjih mesecih. Razmere za kmetovanje, ki jih ugotavljamo v Slovenskih goricah, so v bistvu pri sosedih izrazito boljše. Kmetje razmišljajo o opuščanju pridelave, problem je divjad, škropiva so dražja kot v drugih državah, imamo več prepovedi uporabe škropiv, ki pa so tudi pri nas seveda tudi nekoliko dražja. Dejan Židan kot kmetijski minister pa govori, da je največ sive ekonomije ravno v kmetijstvu. Torej kmetje so obdavčeni po katastrskem dohodku. Siva ekonomija pa je mogoče delno res. Je pa tam, kjer so stare generacije v pokoju in nekako se pomaga tem kmetijam, da lahko preživijo z nekim pros
Spoštovani! Zakaj sem se odločil predlagati, da v Državnem zboru opravimo javno razpravo na odgovor ministra? Zato, ker nisem bil zadovoljen in ker ne morem razumeti, da tiste ljudi, ki so šli s trebuhom za kruhom, ki so svoj socialni položaj rešili sami s tem, da dnevno migrirajo v tujino na delo v Avstrijo ali v Italijo, predvsem pa v Avstrijo, da tiste, ki denar prinesejo v Slovenijo in ga porabijo tukaj, da tiste, ki to državo najmanj bremenijo, ker so pridni, jih ta država želi z ukinitvijo te posebne olajšave še dodatno kaznovati sedaj v času krize. Zato smatram, da takšen ukrep ni koristen tej družbi, takšen ukrep ni dober in ni spodbuden in resnično bi morali opraviti eno temeljito razpravo, da ta vlada enkrat za vselej neha kratiti socialne pravice, ne glede na to, da smo v času krize, kajti ta ukrep in podobni ukrepi le še bolj poglabljajo krizo, zato se bojim, da če boste tako nadaljevali, da bomo to družbo dobesedno spravili na še slabšo raven, kot je. . Hvala lepa.
Hvala za besedo. Poslušal sem razpravljavce posameznih poslanskih skupin in ugotovil, da se pojavljajo nelogičnosti, kar se je plasiralo tudi v javnost. Če bi zagotovili univerzalni otroški dodatek, bi ga morali na račun nižjih kategorij. To ni res. Odločno protestiram, da to ni res! Kar poglejte amandma Nove Slovenije. Nižjim kategorijam se nič ne spremeni. Spremeni se samo za najvišjo; tisto,ki pride do denarnega dodatka, otroškega dodatka. Samo to je. Nismo nič omejeni z vsoto, sumo, ki je na razpolago, in jo je potem treba razdeliti med otroke. To ni res. To se je dajalo tudi v javnost. Ker pač država, kot da ima neko sumo za otroške dodatke in zdaj je samo vprašanje, kako bomo porazdeljevali to: na račun nižjih kategorij ali manjših. Naj povem, da tudi univerzalni otroški dodatek ni samo denar. Je izredno pomembno simbolično dejanje, da ta država prepozna napore družin, ki vzgajajo in oskrbujejo, skrbijo za mladi potencial, ki bo postal davkoplačevalec in pa plačevalec v pokojninsko blagajno. Če smo resni, potem, če bo sprejet tak zakon, kot ga predlaga vlada, predlagam, da se sprejme sklep, da spremenimo resolucijo o temeljih oblikovanja družinske politike. In drugi sklep, da vlada predloži nov zakon oziroma spremembo zakona o družinskih prejemkih, da bomo dajali neko verodostojnost sebi, svojim državljanom in drugim. Če to vzpostavljamo 8 let, neko intervencijo, potem je dostojno, da zdaj vletu 2001 s tem prekinemo in rečemo, da se "špila" z univerzalnim otroškim dodatkom, pač, v Sloveniji ne bomo šli. To je vse poanta tega. To je poanta tega. Sicer pa Nova Slovenija, še enkrat poudarjam, se zavzema, da tiste družine, ki so šibkostoječe, dobijo po neki takšni lestvici, kot je predlagala pravzaprav vlada. Mi odpiramo samo to mejo, ki je postavljena na neki višini. To so pač resnice in to morajo državljani zvedeti. Hvala. Replika na izvajanje predstavnik vlade, predstavnice vlade, da sem natančen. Vlada je imela dve možnosti, da poda spremembe k zakonu o družin
Ja, tole je po moje bolj nastopanje zato, da bo zvečer na televiziji prijaznim poslancem do novinarjev posvečena primerna pozornost kot pa resna diskusija o tem, ali sodijo ali ne sodijo v ta zakon. Poglejte, gre za javna sredstva. Davna želja je bila, da se v tej državi ve, koliko zasluži predsednik države in koliko zasluži, denimo, pomožni delavec nekje v neki instituciji. To je bila davna želja. Vse smo podrli, edino državni zbor se je še držal zakona iz leta 1996, drugje pa je povsod vse zmedeno. Pri doktorjih imate, ne vem koliko, 25 različnih dodatkov. To, kar se zdaj govori, da naj novinar zasluži več kot predsednik republike, seveda naj, ampak naj gre na trg! Poslušajte, no, bodite resni, madonca! Ta denar nekdo ustvarja. Kaj pa je tista članarina drugega kot davščina? Ne se hecati! Mislim, da pri teh stvareh je pa toliko slepomišenja, toliko leporečja, seveda zato, da boste zvečer na televiziji, kako ste bili do njih prijazni, nekateri pa ne. Še nekaj bom povedal. Prepričan sem - poglejte, saj s tem zakonom se ne kreirajo posamezne plače. To je tako, kot da bi zdaj rekli: če boš grdo govoril čez predsednika državnega zbora, Potrč, ne boš dobil toliko plače. Ta zakon tega ne omogoča. Lepo vas prosim, to je sistem! Sistem! Poleg tega smo jim pa prav zato, ker so te specifičnosti, na katere je opozoril gospod Janša, dali tam možnost, da se bodo sami pogovarjali o tem, kam, v kateri predalček bodo šli, in enako se bodo pogovarjali o tem, koliko bo tisti predalček debel oziroma težak. Hvala lepa.