EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Ja, hvala lepa. Naj kar uvodoma povem, da je moj postopkovni predlog v zvezi z 20. členom in pa v zvezi s 75. členom Poslovnika Državnega zbora. Gospod Jože Tanko, vi ste kot podpredsednik grobo kršili veliko veliko določb poslovnika zdajle v zadnjih minutah vašega vodenja, od tega, da ste si dovolili komentirati stališča poslanskih skupin, do tega, da niste dali poslancem besede, ko so želeli izraziti svoj postopkovni predlog. Vemo, da po poslovniku ima postopkovni predlog absolutno prednost pred vsem. Do tega, da niste opozorili svojih poslanskih kolegov iz vaše stranke <PARTY>, da v dvorani ne smejo nedovoljeno snemati in pa slikati ostalih poslancev. Vemo, da imamo zagotovljene televizijske prenose sej in slikanje, snemanje ostalih poslancev brez njihove privolitve ni dovoljeno s telefoni. Tega niste storili, namreč, da bi jih opozorili na to. Je sedaj moj postopkovni predlog sledeč. Predlagam v imenu Poslanske skupine <PARTY>, da odstopite vodenje kateremu izmed podpredsednikov ali predsedniku Državnega zbora, ki je očitno bolj kompetenten za vodenje v skladu s poslovnikom. Podredno pa še povem v imenu ostalih opozicijskih strank, torej stranke <PARTY>, <PARTY>, v našem imenu in pa v imenu stranke <PARTY>, da poslanci v času, ko boste vi vodili seje Državnega zbora na tak način, kot jo vodite danes, ne bomo sedeli za poslanskimi klopmi in bomo s tem izrazili nezadovoljstvo, izrazili bomo svoje nestrinjanje in ogorčenje nad vašim vodenjem na ta način, da preprosto v dvorani ne bomo sedeli, ko boste vodili seje vi. Sedaj pa k prvotnemu postopkovnemu predlogu: prosim oziroma predlagam, da odstopite trenutno mesto predsedujočega kateremu izmed podpredsednikov ali pa predsedniku Državnega zbora, ki bo, verjamem, da bolj pravično in bolj poslovniško vodil to sejo naprej.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, kolegi! Danes smo bili že večkrat obveščeni, da na delovnem telesu členi zakona niso bili sprejeti in hkrati niso bili zavrnjeni. Zato se danes seznanjamo s sklepom, da je zakonodajni postopek končan. Glede na to, da predlog zakona nima členov, ki bi bili sprejeti, nam tudi v naši poslanski skupini ne ostane drugega, kot da se tudi mi seznanimo s to ugotovitvijo. Sicer pa v naši poslanski skupini menimo, da sam predlog zakona ni bil slab in bi ga podprli. Zato pričakujemo, da bo Vlada pripravila in vložila nov predlog, saj je predlog novelacije prinašal le nujno potrebne in enostavne popravke, ki so trenutno nujni. Za bolj temeljito prenovo veljavnega zakona pa je po naši oceni pametno morda nekoliko počakati, saj zakon velja šele dobre tri leta in se še niso pokazale vse slabosti veljavnega zakona. Ob pripravi korenitih sprememb bi veljalo razmisliti o oblikovanju delovne skupine, tudi iz vrst Slovencev, živečih zunaj meja Republike Slovenije, ki bi pripravila konkretne predloge sprememb in seveda sodelovala tudi s pristojnim ministrstvom. Hvala lepa.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Dragi kolegice in kolegi! Današnja izredna seja našega zbora lahko traja tri ure ali tri dni, a pri TEŠ 6 ni druge variante, kot da se ga dokonča. Smo približno tako nekako – to me spominja na letalo, ko na pisti vzleta. Ko je mimo neke točke, mora vzleteti, sicer je "crash". In tako nekako smo prišli tudi mi tako daleč pri tej investiciji. To seveda ni stvar stroke. Pogodbe so podpisane, in tudi če sedaj ustavimo projekt, bomo plačali in se plačilom ne moremo izogniti. Zavzemam se za to, da se opravi neka temeljita forenzična preiskava. Slišati je bilo, da bi bilo dobro, da bi to delali tujci, a imam pomisleke tako na tiste domače, ki izvajajo forenzične preiskave, kot na tujce. Seveda bodo tujci po vsej verjetnosti strokovnjaki s tega področja, in malo je verjetnosti, da ne bi bili v takšnih ali drugačnih povezavah z Alstomom, ki je tako velika multinacionalka. Zato je treba biti pri tem, kdo bo delal forenzično preiskavo, zelo pazljiv. Po mojem mnenju je daleč najbolje, če bi jo skupaj delali naši in tuji, da bi se na nek način med seboj tudi kontrolirali. Torej, sem nekako za kombiniran izbor tistih, ki delajo forenzično preiskavo. Če pogledamo nazaj in slišimo eno in drugo stran, ene strokovnjake, druge, ene ministre in druge bivše ministre in tako dalje, si je težko ustvariti neko objektivno sliko. Ampak nekaj pa velja. Ljudje, ki so delali na tej investiciji, so ravnali po načelu psi lajajo, karavana gre dalje. Ministrstva so lahko govorila svoje, ostali, mediji so govorili marsikaj, ampak zgodilo se jim pa ni nič. Danes preberemo novico, da so nekdanjega poslanca v Evropskem parlamentu obtožili po treh letih. Tri leta so rabili, da so ga sploh obtožili! Pustiva Avstrijo, jaz govorim o Sloveniji. Tu živimo. Avstrijci ne bodo sodili Avstrijci ne bodo sodili tistih, ki so v TEŠ delali, ampak jih bodo slovenska sodišča, in zato se njim ni bilo treba kaj dosti bati. Preden pride do sodbe, pritožbe, vrnitve z višjega naz
Hvala za besedo. V celoti soglašam s tem, kar je kolega Brenčič povedal že prej in tudi zdaj v prikazovanju problema, vendar se razlikujemo v pogledih na to, kje je rešitev. Rešitev v preusmeritvi teh 400 milijonov s tehnološkega razvoja na ostale ukrepe, enostavno, poleg tega, kar je gospa ministrica povedala, kjer so tudi formalne ovire, vendar tudi vsebinsko rešitve v tem ni. Kolegice in kolegi, naj navedem samo primer Mure, ki tu ni našteta - vem, da lista ni zaprta, ker je "itd." na koncu. V primeru Mure, po dogovoru, ko je bila gospa ministrica zraven in predsednik vlade, kot me je nedavno informiral direktor oziroma predsednik uprave Mure, postopek za pridobitev tistih sredstev, ki so bila pred meseci dogovorjena po proceduri, ki jo je gospa ministrica opisala, še vedno poteka in v tem času se lahko zgodi marsikaj, če ne bo nekih interventnih rešitev. Rešitve so pa take dimenzije, da če bi teh 400 milijonov v celoti usmerili v reševanje trenutnih problemov, da Mura preživi do tistega časa, dapride do sredstev, za katera kandidira po predpisanih "reglcih", da enostavno potem ne bi nič ostalo tudi za reševanje drugih problemov. Moja trditev je, to ni pravi način, za tehnološki razvoj imamo tako ali tako drobiž, pač pa mora vlada najti druga sredstva. Tudi ministrica, če sem jo pravilno razumel, je zagotovila, da jih išče in da jih bo našla tudi za reševanje problemov, o katerih je govoril kolega Brenčič. V kratkem bomo imeli, kolegice in kolegi, priložnost, ko se bomo pogovarjali o rebalansu letošnjega državnega proračuna, kar bo težka in trda debata, vendar bomo imeli takrat priložnost, da se opredelimo, seveda predvsem, priznavam, v koaliciji in vsi skupaj, da ne bodo prikrajšani projekti, ki so v interesu razvoja gospodarstva in prestrukturiranja in podobni projekti, kot je tudi ta, o katerem se danes pogovarjamo. Vrnem se še toliko nazaj, izvirni greh ali problem je nastal ob sprejemu letošnjega proračuna, ko so v proračunu bila za te namene zagotovljena pr
Hvala lepa, podpredsednica. Spoštovani kolegice, kolegi! 29. avgusta lani smo se s sklenitvijo koalicijske pogodbe zavezali, da bomo poskrbeli za realizacijo 79. člena Zakona o Slovenskem državnem holdingu. V skladu s tem členom, bi se moral Kad do 31. decembra leta 2015 preoblikovati v neodvisen in avtonomni demografski sklad, ki bo v prihodnje zagotavljal dodano pokojninsko varnost. Naj dodam, da smo se s sklenitvijo prav te koalicijske pogodbe zavezali, da bo vlada s 1. januarjem letos odmerni odstotek za 40 let pokojninske dobe postopno dvignila na najmanj 63 %. Prav tako naj bi vlada priznala višji odmerni odstotek za skrb za otroke in določila letni dodatek v dveh višinah. Demografski rezervni sklad bo predstavljal jamstvo pokojnin prihodnosti, z njim pa bomo mladim jasno pokazali, da naš pokojninski sistem ni v nevarnosti. Dvig odmernega odstotka in izplačilo letnega dodatka upokojenci potrebujejo že danes, a se tega očitno ne zavedamo in se za slednje aktivno zavzemamo le v Stranki Alenke Bratušek. Višina pokojnin in vsakršno odlašanje s tem vprašanjem je sramotno, je nedopustno za upokojence, ki so vrsto let opravljali svoje delo, vplačevali v pokojninsko blagajno, si trgali od ust, danes pa nekateri med njimi na ulicah prosijo za pomoč in živijo pod pragom revščine. Je to prav? Vsi, ki danes tukaj sedimo se lahko nad tem globoko zamislimo. Koliko časa bomo še upokojencem jemali dostojanstvo, kaj se mora zgoditi, da nam bo mar, nam podatki o socialnih stiskah mnogih niso dovolj? Državljanke in državljani Republike Slovenije so Stranki Alenke Bratušek na zadnjih državnozborskih volitvah izkazali zaupanje, ker so prepoznali, da smo v njej tisti, ki se borimo do konca. Poslanke in poslanci Stranke Alenke Bratušek ne odnehamo, dvigujemo glas, opozarjamo in izpolnjujemo svoje obljube. Zato danes ponovno pozivamo Vlado, da uresniči prioritetno zavezo v koalicijski pogodbi: dvig odstotka za odmero pokojnin in izplačilo letnega dodatka v dveh višinah. Demografski r
Še enkrat lep pozdrav v imenu odbora za kmetijstvo. Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je predlog zakona obravnaval 23. 4. na 20. nujni seji. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Zakonodajno-pravne službe, Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije in Zavoda za gozdove Slovenije. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala konkretne pripombe k vsem členom predloga zakona. Te pripombe so bile upoštevane v amandmajih koalicijskih poslanskih skupin in jih je odbor sprejel. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v dodatni obrazložitvi pisnega mnenja najprej izpostavila problem samega zakonodajnega pristopa noveliranja Zakona o dodatnih ukrepih za odpravo posledic škode zaradi prenamnožitve populacije podlubnikov. Kot navaja predlagatelj, je že leta 2014 prišlo do žledoloma, leta 2017 do vetroloma, kar lahko dejansko štejemo za dva dogodka, katerih posledice so dolgoletne. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe pa so te posledice že urejene v dveh sistemskih zakonih, in sicer v Zakonu o gozdovih in o Zakonu o odpravi posledic naravnih nesreč; imamo pa še dva interventna zakona. Vsi ti zakoni že opredeljujejo, da je škoda po prenamnožitvi populacije podlubnikov naravna nesreča. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe se je z vsemi temi dejstvi in navedeno zakonodajo interventni značaj zakona izgubil, zato Zakonodajno-pravna služba ocenjuje, da ni pravilen pristop, da se novelira interventni zakon. Poleg navedenega se predlog zakona, kot je zasnovan, ne nanaša več le na podlubnike, temveč širše, tako na splošno na naravne nesreče ter na širše povzročitelje škode; in ne le na prenamnožitev populacije podlubnikov. V nadaljevanju je dodatno utemeljila tudi pripombe k posameznim členom, na podlagi katerih je resorno ministrstvo pripravilo predloge amandmajev, s katerimi se odpravlja večino pomislekov Zakonodajno-pravne službe. P
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Cilj Zakona o jamstveni shemi je omogočiti gospodarskim družbam s sedežem v Republiki Sloveniji lažjo pridobitev likvidnih sredstev za različne namene. To je bil osnovni namen tega zakona. Z novelo zakona, ki je sledila kmalu po sprejetju osnovnega zakona, smo v shemo vključili tudi zadruge in poskusili omejiti možnost dajanja refinanciranja ali obnavljanja tako imenovanih tajkunskih posojil. Po mnenju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke vprašanja omejitev pri izdajanju jamstev in poslovanju bank še vedno niso oziroma sploh niso ustrezno urejena. Po našem mnenju Zakon o jamstveni shemi ne bi pod nobenih pogojem smel dopuščati bankam, ki pridobijo jamstvo države, dajanje posojil, refinanciranje ali obnavljanje posojil, če so le-ta namenjena financiranju odkupov podjetij s strani uprav ali z njimi povezanih družb, vsem znanim tajkunskim kreditom. To dejavnost namreč lahko banke, če to želijo, opravljajo v lastni režiji, brez državnih poroštev. To je njihova pravica - ne nazadnje! Vladni sprejeti predlog dopušča izjeme od te prepovedi, kar je po našem mnenju nedopustno. Nezaslišano in popolnoma sprevržena je dopuščena možnost, da se lahko sredstva, namenjena razvoju podjetij in reševanju krize, namenijo za reprogramiranje oziroma odobravanje tajkunskih kreditov. In po vrhu vsega še z državnim poroštvom. Višek absurda, bi se lahko reklo. Torej, sredstva ki naj bi bila namenjena reševanju krize slovenskega gospodarstva in posledično, seveda, zaposlenih v slovenskem gospodarstvu, se lahko ob nekaterih izpolnjenih pogojih, trije so, namenjajo za odplačevanje menedžerskih odkupov. Danes, najbrž ste o tem prebrali v Poslovnem dnevniku, o tem razglabljajo tudi novinarji. Pa bom prebral en odstavek: "Za jamstva posojilom gospodarstva je država doslej bankam sicer izdala skupno že 310 milijonov evrov, vendar naši viri ocenjujejo, da bo prišlo do zlorab, saj bo večina kvote za poroštva porabljena za obnovo obstoječih
Najlepša hvala za besedo, spoštovani predsednik. Lep pozdrav vsem skupaj! V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo bili že pri sprejemanju Zakona o davku na nepremičnine med tistimi, ki so si prizadevali za razbremenitev davčnega bremena pri gasilskih organizacijah. Verjeli smo pojasnilu Vlade, da ni treba širiti nabora oprostitev iz 8. člena Zakona o davku na nepremičnine, ker se bo pri odmeri davka na nepremičnine spoštovalo prvi odstavek 50. člena Zakona o gasilstvu, ki je bil danes že večkrat citiran tukaj, in ta pravi, da se od gasilske zaščitne in reševalne opreme ter orodišč in gasilskih domov ne plačujejo davki, razen nekatere izjeme. Nismo spregledali drugega odstavka istega člena, ki pravi, da vlada podrobneje določi gasilsko zaščitno in reševalno opremo, orodišča in gasilske domove iz prejšnjega odstavka. Ta drugi odstavek očitno navaja obstoj nekega podzakonskega akta. Iz mnenja Vlade o Predlogu zakona o dopolnitvi Zakona o davku na nepremičnine z dne 20. 2. 2014 pa izhaja, da se Vlada sedaj sklicuje na status humanitarne organizacije, ki ga ima Gasilska zveza Slovenije, kot podlago za oprostitev davka na nepremičnine, in sicer sedaj po četrti točki 8. člena Zakona o davku na nepremičnine. Gre za status humanitarne organizacije, ki se pridobi po drugem zakonu. Ne po tistem členu, ki v Zakonu o gasilstvu govori o tem, da je gasilska zveza humanitarna organizacija, ampak po Zakonu o humanitarnih organizacijah. To dejstvo nas utrjuje v prepričanju, da Vlada ob sprejemanju Zakona o davku na nepremičnine ni dovolj natančno premislila, ali bodo zapisane določbe gasilske organizacije dejansko oprostile tega davka ali ne. Zapisano mnenje tudi ne vsebuje jasnega odgovora, ali bodo gasilski domovi oproščeni davka zato, ker so gasilska društva humanitarne organizacije ali zato, ker se spoštuje 50. člen Zakona o gasilstvu. Z vidika implementacije Zakona o davku na nepremičnine bi po našem mnenju to moralo biti bolj precizno določeno. Opozorili bi še na stališče
Spoštovani zbrani, spoštovani gospod minister! Gospod minister, jaz verjamem, da razumete mojo malenkost večjo skrb za lokalno samoupravo, saj so me občani kar štirikrat izvolili za vodenje občine, tako da sem tukaj kar precej domač. Zaradi tega pa izražam zaskrbljenost predvsem za prihodnost lokalne samouprave, glede na aktualne ukrepe, ki se zadnje pol leta peljejo pod vodstvom aktualne vlade. Predvsem želim danes spregovoriti o vrsti finančnih ukrepov, ki direktno in povsem neposredno prizadevajo občine in na ta način zelo posegajo v lokalno delovanje, lokalno avtonomijo, na sploh bi rekel, da jim reže lokalno samoupravo. Teh finančnih ukrepov je kar nekaj, tako sprememba Zakona o financiranju občin, kjer v prihodnosti zmanjšuje finančno višino manjšim občinam, nekoliko krepi večjim občinam, ampak če pa pogledamo v povprečju, je pa ta razlika bistvena. To se pravi, okrepi samo nekaj mestnih občin, zmanjšuje pa finančna sredstva tem manjšim občinam. Zmanjšujejo se investicijska sredstva. Če letno pogledam, je tega za 70 milijonov evrov. Občine so tisti motor drobnega gospodarstva na razpršenem delu cele Slovenije in z zmanjšanjem tudi za investicijska sredstva bodo tudi tu občine ob del te lokalne pristojnosti. Potem je tu davek na nepremičnine, ki zelo obremenjuje lokalno skupnost. Lokalne skupnosti so lastnik precej premoženja in bodo tudi obremenitve velike. Skrbi je torej kar veliko in vam podajam vprašanje: Ali se vam ne zdi, da s predlogom proračuna za prihajajoče obdobje in napovedanimi spremembami o financiranju občin, s katerima močno posegate v možnost avtonomije občin, ki izhaja tudi iz Ustave Republike Slovenije, ogrožate izvajanje obveznih nalog nekaterih občin in tudi skladen regionalni razvoj Republike Slovenije? Spoštovani minister! Jaz bi postavil še naslednje razmišljanje. Na srečanju vseslovenske samouprave, ki je bilo v Celju dobrih štirinajst dni nazaj, kjer so bili vsi udeleženci slovenskega lokalnega okolja, tako Združenje občin Slovenije, S
Najlepša hvala, podpredsednik. Lep pozdrav vsem! V Levici smo od samega začetka zelo jasni. Ostro obsojamo rusko agresijo nad Ukrajino. Poudarjamo, da je potrebno zahtevati prenehanje vseh sovražnosti in tudi takojšen umik ruskih sil iz Ukrajine. V zadnjih 13-ih dneh je absurdno ukrajinska vojna povzročila razcep med nami, podobno kot je to storila pandemija. Na eni strani pogosto poslušamo tiste, ki krivijo zgolj Rusko Federacijo, na drugi pa tiste, ki krivijo zgolj Združene države Amerike. Resnica je, tako kot vsakič, nekje vmes in bistveno bolj kompleksna. Ruske agresije se ne da in ne sme opravičiti z nobenega vidika, ni je mogoče izvesti na preteklo delovanje Nata in niti relavitizirati z invazijami Združenih držav na Bližnjem Vzhodu, oboje namreč izhaja iz ista vzgiba – prepričanja velesil, da imajo pravico obvladovati svet ali dele njega kot svoje interesne sfere. Zato je treba med temi zločini potegniti paralele in vse obsoditi z enakimi vatli, brez dvoličnosti. Nobena okoliščina, noben izgovor in nobeno neravnovesje sil ne podeljuje Rusiji pravice, da uniči Ukrajino in si jo prisvoji. Nobena okoliščina in noben izgovor prav tako ne podeljuje Natu pravice, da jemlje Ukrajino kot talko za svojo širitev na vzhod. V tej resnici, ki je bolj kompleksna, pa je ena konstanta: ugasnjena življenja. Na strani Ukrajine in na strani Rusije. Vojna je grozota. Bomba, ki pade na Kabul, ni nič drugačna od bombe, ki pade na Bagdad. Bomba, ki pade na Damask, ni nič drugačne od bombe, ki pade na Kijev. Vojna je grozota, ki nediskriminatorno prizadene vse ljudi, ki jim pobere streho nad glavo, ki jim pobere svojce in bližnje, ki jim pobere prihodnost. Zato je mednarodna javnost nemudoma uvedla sankcije proti Ruski federacije. A opozarjamo, da bi morale biti sankcije usmerjene predvsem proti Putinu, njegovemu funkcionarskemu aparatu in oligarhom, ki poganjajo in vzdržujejo njegov režim. Cilj mora biti oslabiti in spraviti na kolena ta režim, ne pa oslabiti in spraviti na kolena
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik Državnega zbora. V teoriji in praksi je glede instituta parlamentarne preiskave precej različnih mnenj. Sam imam s tem kar nekaj izkušenj. V prejšnjem mandatu sem bil član tako imenovane tožilske preiskovalke. Na nek način pa sem bil pred tem celo nek predmet preiskave v tako imenovani, rečemo, Petkovi ali Zamernikovi komisiji. O Mirku Zamerniku danes ne bi, ker je bilo danes že kar precej lepega o njem povedanega. Moja ocena je, da preiskovalna komisija ni nujno nekaj slabega. Seveda je vprašanje, kakšen je njen izplen, kako uspešno je njeno delo, najbrž pa - tu smo si lahko vsi enotni - škodovati ne more. Sam bi takoj podpisal pobudo za to preiskovalno komisijo, vendar, žal, k temu nismo bili povabljeni. Rad bi vladajoči koaliciji pomagal pri raziskavi nepravilnosti njihovih gospodarskih satelitov in na nek način njihovih političnih sopotnikov. Žal pa je ta preiskovalka časovno, po moji oceni, preveč omejena. Začne se leta 2005 in naprej. Mislim, da imajo tajkuni svojo zgodovino ali predzgodovino in bi mogoče kazalo bolj poseči v preteklost. Pri tem je zanimivo mogoče to, da se spet pojavlja Nova KBM. Sam sem že leta 2000 pisal o sumu pranja denarja v Novi KBM, v njeni Ekspozituri na Koroškem. In če bi kriminalisti in tožilci takrat imeli voljo, da bi preiskali sum pranja denarja v Novi KBM, državni banki, banki sanirani z državnim denarjem, mogoče celo ne bi bilo treba ustanavljati tovrstne preiskovalne komisije. In seveda, ljudje, ki so bili leta 2000 na visokem položaju v Novi KBM so v tem času še celo napredovali. Zanimivo je, da takrat, v tistem času, ni bil za ta sum pranja denarja, kot je ugotovila notranja revizija, nihče ni bil kaznovan. Nihče ni za to odgovarjal, kar je dovolj jasno sporočilo, da se v tej državi ne more nikomur nič narediti, da imajo pač določeno imuniteto. Drugi primer je Ljubljanska banka oziroma primer LHB Frankfurt. Poglejte, Kosova komisija je leta 2005 objavila načelno mnenje, da obstaja
Hvala lepa. Vsem lep pozdrav! Da bi lažje razumeli sedanjost, moramo nekaj vedeti tudi o preteklosti. Naš pokojninski sistem temelji na dokladnem. Sredstva za pokojnine se izplačujejo na osnovi prispevkov, ki jih dejansko vplačujejo delodajalci in delojemalci, to se pravi, da je Bismarckov sistem, ki ga poznajo v različnih evropskih državah – v Italiji, Franciji, Nemčiji in v drugih državah, tudi v Avstriji. Tak sistem se financira iz prispevkov, sem omenil, in glej ga zloma, kaj se je zgodilo leta 1996. Delodajalcem se je zmanjšal prispevek iz 15,42 na 8,85 %. In dragi moj kolega Matej Tonin, tu je ključni problem kratkoročne nevzdržnosti pokojninskega sistema. Vse ostalo pa se potem, koliko se zbere na osnovi plačil, mora dodeliti iz državnega proračuna. Državni proračun, če govorimo o konkretnih, točnih podatkih, je svoj čas v letu 2014 celo financiral milijardo 582 milijonov, v tem letu 977 milijonov, v letu 2021 pa bo 934 milijonov. Tudi demografski sklad – ki ga v Sloveniji še nismo ustanovili, pa bi ga že morali, in se v naši stranki, naši poslanski skupin še kako trudimo – bo pomagal pri vzdržnosti pokojninskega sistema; ne s prazno vrečo, ampak če bo demografski sklad s polno vrečo. Slovenija je unikum v Evropski uniji, ki ima takšen sistem prispevnih stopenj, da imajo delodajalci enkrat manjšo prispevno stopnjo kot delojemalci. Zaradi neustreznega usklajevanja pokojnin z rastjo plač in življenjskih stroškov so v zadnjih letih le-te močno zaostale in jih je treba usklajevati. V času gospodarske krize smo ocenili, da je bilo primanjkljaja za 8,4 %. V času od 2017 do 2019 so se oziroma se še bodo pokojnine uskladile do te višine, da bo ostanek še naprej 5,6 %. Zato ne morem razumeti nekaterih, ki govorijo, da bi pri večji gospodarski rasti morali dati usklajevanje za 1 %. Tokrat gre samo za 1 % in nekateri govorijo, da bi pri 3 % morali dati komaj ta 1 %. Mi smo mnenja, da bi to moralo biti pri 2,5 %, saj še vedno pokojnine zaostajajo, kot sem že omenil, za 5