EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav velja državni sekretarki, direktorju direktorata na Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano! Spoštovane kolegice in kolegi! V tem mandatu se že drugič srečujemo s predlogom novele veljavnega zakona o vinu, ki ga je Vlada Republike Slovenije, konkretneje pristojno ministrstvo, tudi podprlo, enega in drugega. Tudi v tem primeru javna razprava ni bila opravljane, stroke, zanimivo, ni bilo slišati in tudi lokalne skupnosti niso imele možnosti oziroma dovolj časa podati svoje mnenje, vendar pa se ta obravnava razlikuje od obravnave prejšnjega predloga zakona predvsem v tem, da so tokrat lobiji, ki trgujejo z grozdjem in vinom tiho, saj bo ta predlog zakona koristil tudi njim, torej tistim, ki so zgolj predelovalci in ne pridelovalci vina. Kot je bilo razvidno na matičnem delovnem telesu, je tudi vlada ostala načelna, saj je ostala pri enakem stališču, kot ga je podala v pisnem mnenju. Očitno tokrat ministrstvo ni bilo ustrahovano s strani močnih finančnih lobijev, kot v prejšnjem poskusu sprejemanja obstoječega zakona. V naši poslanski skupini razumemo intenco predlagateljev, da približno 200 kmetijam, ki jih je neurje s točo najbolj prizadelo, pomagamo s tem predlogom zakona. Kot poudarja predlagatelj, naj bi navedena ureditev omogočila posameznikom, torej fizičnim osebam, ki se z vinogradništvom ukvarjajo kot kmetje, da pridelajo vino tudi iz kupljenega grozdja, ki je pridelano v istem vinskem okolišu. Predlog zakona bomo namreč v naši poslanski skupini podprli, saj menimo, da bo hiter sprejem predloga zakona omogočil hitro in učinkovito pomoč. Se pa vseeno sprašujemo, ali ne bi bilo bolje in bolj smiselno pomagati oškodovancem s prispevki, ki bi jih dala država. Prav tako se sprašujemo, ali bi lahko dokup grozdja povečal njihovo tržno vrednost. Hvala lepa.
Spoštovani predsednik, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Ker gre pri tej točki dnevnega reda za predloge zakonskih rešitev, ki so medsebojno tesno povezane z naslednjo točko dnevnega reda, bomo v namen bolj učinkovite razprave sočasno predstavili stališče poslanske skupine do obeh zakonskih predlogov. Danes namreč razpravljamo o podaljšanju roka za izvedbo drugega sistemskega vrednotenja, ki bi skladno z zakonom, sprejetim v letu 2017, moralo biti izvedeno do konca julija letos. Spomnimo. Veljavni zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin je bil sprejet v preteklem mandatu kot odziv na odločbo Ustavnega sodišča, ki je zaradi ustavne neskladnosti razveljavilo dobršen del še predhodno sprejete zakonodaje, s katero se je poskušal neuspešno uvesti davek na nepremičnine. Ob prenovi zakonodaje je bila zato v preteklem mandatu sprejeta usmeritev in sprejete zakonske podlage, da se najprej uredi področje množičnega vrednotenja nepremičnin pred kakršnimikoli koraki v smer morebitne obdavčitve. V prehodnem obdobju do drugega vrednotenja nepremičnin pa so začasno v uporabi stari modeli vrednotenja, ki jih je predpisoval še izvorni zakon o vrednotenju nepremičnin. Konec njihove začasne uporabe bi nastopil prav z iztekom prehodnega obdobja za drugo vrednotenje. V zadnjem letu se je izkazalo, da vsa opravila, ki so nujno potrebna za ustrezne evidence, še niso zaključena. Spremembe zakonov so tako potrebne zato, da se podaljša veljavnost začasnih modelov vrednotenja, dokler ne bodo pripravljeni novi. Množično vrednotenje in evidenca nepremičnin namreč v praksi služita tudi drugim ciljem ne le obdavčevanju. Med drugim se posplošene vrednosti nepremičnin uporabljajo tudi za določitev upravičenosti do socialnih transferjev in pri izračunavanju njihove višine. Če ne bi podaljšali možnosti uporabe starih vrednotenj, bi pristojni organi izgubili edino orodje, s katerim lahko ob presojanju upravičenosti do socialnih transferjev upoštevajo tudi premoženje posameznika oziroma vrednos
Predsednik, hvala za besedo. Bom mogoče kar na začetku malo zopet ponovil mojo stalno temo, da ko se pogovarjamo v tem parlamentu o gospodarskih temah, so na žalost dvorane prazne, tako kot je tudi danes, in to mi zbuja določeno skrb, še posebej zato, ker je ta tema, ki je bila obravnavana na različnih javnih razgrnitvah mnenj, bila obravnavana kot zelo pereča, zanimiva, kresala so se mnenja z leve in desne, in mislim, da smo v procesu teh demokratičnih razprav le prišli do nekih podatkov in informacij, ki so pomembne. Pozdravil bi tudi opozicijo tako imenovano gospodarsko krilo opozicije stranke <PARTY>, ki je tukaj prisotna. Mislim, da se tudi na Odboru za gospodarstvo vključujemo v konstruktivne razprave. Kot vidim, je pestra razprava že potekala z gospodom Liscem in kolegom v poziciji, tako da mislim, da smo na zelo dobro poti, da vendarle tudi v današnji razpravi pridemo do ene dobre rešitve, ki jo tudi želimo. Pa bi mogoče rekel, da dimnikarji prinašajo srečo in je prav, da se na to spomnimo tudi danes in da v bistvu obravnavamo na nek način tudi neko širše področje, ki se tiče tako okolja, gospodarstva in tudi okolja, v katerem tudi mi živimo. Ta zakon se dotika tako varnosti življenja pa tudi zdravega okolja, zato mislim, da je skrajni čas, da z neko rešitvijo, ki bo to urejala transparentno in na primeren način, tudi pridemo v parlament in skozi obravnavo najdemo eno pravo rešitev. Ko so pa te razprave potekale, sem imel občutek, da dimnikarji ne prinašajo samo sreče, ampak tudi včasih visoke račune. Tako je mogoče tudi iz te razprave bilo razbrati, da dosedanja ureditev ni takšna, kot si jo želimo in da bi morali strniti glave in najti eno rešitev, ki bo zadovoljila vse – tako nas državljane kot uporabnike kot tudi sedanje koncesionarje, pa tudi tiste, ki bi si želeli to dejavnost opravljati, pa sedaj zaradi mogoče neprimernih rešitev te možnosti nimajo. Če se malo dotaknemo tudi zgodovine, je to področje prvotno urejal Zakon o varstvu okolja in v letu 200
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovana ministrica, sodelavke s sodelavkami. Spoštovani kolegi in kolegice! V času od sprejetja zakona so se pokazali številni pozitivni učinki za izvajanje in tudi zaključitev investicij v javnih zdravstvenih zavodih. Oblikovan je bil poseben račun pri Ministrstvu za zdravje, na katerem se zbirajo sredstva za investicijo, in sicer ločeno od ostalih proračunskih sredstev. S tem je omogočeno financiranje na takšen način, da se sredstva dejansko lahko porabijo za investicije, ne glede na iztek posameznega proračunskega leta. Zaradi investicij, ki potekajo je potrebno navedeni model za zagotovitev sredstev za investicije ohraniti do leta 2011. V tem obdobju pa se tudi pričakuje, da se bodo investicije, kot je investicije v Pediatrično kliniko, kot je oprema za Nevrološko kliniko in tudi Onkološki inštitut, da se bodo te investicije tudi zaključile. Cilj tega zakona je torej nadaljnja, nujna zagotovitev financiranja investicij v javne zdravstvene zavode, zajete v nacionalnih, razvojnih programih, ki se bodo začeli ali so se že začeli oziroma se zaključujejo v časovnem obdobju od leta 2008 do leta 2011. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo zaradi tega predlagani zakon podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod podpredsednik Državnega zbora, gospod predsednik Vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Moj glas je glas drugega Bohinjca v tem visokem domu Državnega zbora. Prvi glas je bil nihče drug kot starosta slovenske politike, slovenske demokracije, glas dr. Franceta Bučarja. Zakaj to govorim? Predvsem zaradi tega, ker je Bohinj v lanskem letu, točneje 18. septembra, prizadejalo močno deževje in je poškodovalo Bohinj in okolico. Devet dni je bil Bohinj odrezan od sveta in še od marsičesa drugega. Na poziv župana občine Bohinj gospoda Franca Kramarja so se takrat nemudoma odzvali ministri Janez Podobnik, Radovan Žerjav, Karl Erjavec in Milan Zver. S svojo prisotnostjo so želeli in tudi so pomagali Bohinju. V imenu Bohinjcev se tem ministrom za pomoč na tem mestu zdaj zahvaljujem. Tudi dober glas se mora slišati v tem Državnem zboru. Vendar ni vse tako lepo, kot sem govoril. V mesecu oktobru nam je Ministrstvo za zdravstvo, občini Bohinj, ki je četrta največja občina v Sloveniji, odvzelo zdravstveno dežurno službo. Trdno verjamem, da bo novi minister spoštoval pridobljene pravice in da nam to vrne. Prišli pa so novi časi in 21. septembra so bile volitve in ljudje so se odločili tako, kot so se. Trdno verjamem, da je predsednik Vlade izbral kvalitetno in dobro ekipo. In tej ekipi želim uspešno delo, seveda tako kot je rekel predsednik Vlade na svoji predstavitvi, skupaj bomo uspeli. Z veseljem vas bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Lep pozdrav ministroma, državnemu sekretarju in vsem ostalim! Proračun je pomemben dokument, v katerega so uprte vse oči v Sloveniji. Vsi državljanke in državljani to spremljajo, nekateri pa vidijo v tem proračunu osebno eksistenco. Proračun bi moral biti bolj gospodarno in razvojno naravnan. Če obrazložim, iz Evrope naslednje leto dobimo pomoč v višini 1,4 milijarde kot prihodek, to je 16 % vseh prihodkov proračuna. S 1,4 milijarde bi morali pokazati vsem državljankam in državljanom neke konkretne cilje, koliko novih delovnih mest bo nastalo, koliko novih podjetij bo nastalo, za koliko bo gospodarska rast zaradi teh 1,4 milijarde evrov višja ali nižja. Vendar, tega iz dokumentov ni videti. Ne vem, ali je to nerodnost ali kaj drugega. Ti cilji so izredno pomembni in če jasno in točno določajo, kaj bomo dosegli v naslednjem letu s tem denarjem, potem smo vsi pripravljeni na določene reze, na določeno štednjo sami pri sebi. Na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo so bili izdani trije paketi, zdaj bo četrti, preko 300 ukrepov – to se mora nekje videti. Zopet manjkajo vmesni cilji. Dobro je, da so v vsakem takšnem projektu postavljeni končni cilji, da vsi državljanke in državljani vidimo luč na koncu tunela, dobro pa je tudi, da so postavljeni še vmesni cilji, da vidimo, ali gremo proti tem ciljem. Od 1,4 milijarde gre 300 milijonov za kmetijstvo in to bo sigurno porabljeno v naslednjem letu. Za ostalo me je pa strah, da ne bo porabljeno, ker 1,1 milijardo porabiti pomeni že januarja intenzivno delati na vseh razpisih, nalogah, projektih, da se večina tega končana proti koncu polletja in da bo do septembra čas spravljati skupaj račune in dokazovati v EU, koliko je bilo porabljeno, da bodo ta sredstva v naslednjem letu mogoče prišla v naš proračun. To je izredno težko in skorajda neuresničljivo. Tudi, če bi kar z odločbami podelil ta denar, ga je po mojem zelo težko porabiti, milijardo 100 milijonov v enem letu. Ta javnofinančna
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Že v stališču sem povedala, na kako raznolikih področjih je opravljal gospod Peršak svoje delo in vse povsod je bil uspešen. Pa ne samo na kulturnem področju, uspešen je bil tudi kot župan, celo eden najuspešnejših županov. Tako sem prepričana, da bo tudi naloge, ki so pred njim, uspešno opravljal. Moram povedati, da smo v času, ko je bil gospod Peršak državni sekretar, z njim zelo dobro sodelovali. Zaznala sem njegove lastnosti, kot so mirnost, skromnost in korektnost. To pa niso le moja opažanja. Tudi novinar Ali Žerdin mu je v Sobotni prilogi Dela pripisal talent za racionalni dialog. Vse to so lastnosti, ki jih bo gospod Peršak pri svojem delu še kako potreboval, saj se bo pogosto moral odločati tudi med nasprotujočimi se pričakovanji javnosti. Dialoškost, posluh za javnost bodo hkrati tudi varovalke pred nepremišljenimi in preuranjenimi posegi v kulturo. Želim si, da bo gospod Anton Peršak znal svoje politične izkušnje in udejstvovanja na kulturnem področju uporabiti v prid področju, ki ga bo vodil. Verjamem, da se bo izkazal kot dober minister, ki bo znal med različnimi interesi v kulturi zagovarjati glas javnosti. Zato ga bom z veseljem podprla in mu želim tudi uspešno delo. Hvala lepa.
Še enkrat, večkrat bom to ponovil – ne problematiziram tega, da ste vložili zakon, in to sem zelo jasno povedal, daleč od tega. Povedal pa sem naslednje, da je izredno nenavadno, da tak zakon vlaga opozicijska stranka. In sem razložil tudi svoj pogled, zakaj je do tega prišlo. Kot drugo se mi zdi zelo pomembno, ja, strinjam se, seveda gre za to, da imajo lahko iste potrebe, vendar država je dolžna definirati, kaj je osebna asistenca, dolžna je povedati, kako bo to uredila, jaz pa trdim, da ta zakon vsega tega ni definiral. V tem je problem. Sem pa prepričan, glede na to, da imamo rok za izvajanje tega zakona, ki je 1. 1. 2019, še dovolj časa, da vse te stvari še uredimo, česar danes v tej razpravi in s temi amandmaji ne bomo mogli urediti. In naj ponovim, nič ni narobe, da ste vložili zakon, je pa zakon slabo prepisan, to je bil problem. Ker če boste pogledali dikcijo, boste videli, da vsaj 15 različnih verzij tega istega zakona oziroma enakega, ker isti je prav tisti, enakega zakona pravzaprav je nekdo prinesel. In za to gre. Jaz ne problematiziram, kdo je član Nove Slovenije, in nič nimam proti Novi Sloveniji, nasprotno, marsikdaj ji dam še za marsikaj tudi prav. Način, kako to naredi, je pa hudo naroben.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Gospodje z vlade, gospa, kolegice in kolegi! Ker se je dr. Bajuk preselil h komandi državnega zbora, kot vidim, bom jaz njegovo stališče povedal. Naša stranka podpira to spremembo, je pa ta predlog spremembe ravno pravšnji za prvo debato pri kosilu, ker ni tako velike spremembe, tako da lahko mirno zaspimo pri tej stvari. Vendar bi rekel, da je sprememba potrebna, kajti tu gre za to, da se pojasni, kakšni stroški in komu se plačujejo stroški procesa pred sodišči in drugimi državnimi uradi. Naj povem, da izgleda, da celoten ta zakon ni bil povsem usklajen z zakonom o pravdnem postopku za sodne postopke in zakonom o splošnem upravnem postopku. Sedaj bo s to spremembo, ki jo predlaga vlada, to storjeno in upamo, da bo to funkcioniralo, čeprav je ta sprememba v prid samo strankam v postopku, ne pa tudi njihovim zastopnikom. No, ja, če so pred postopkom sklenili pametno pogodbo, potem se bo tudi to vprašanje rešilo. Če pa prav razumem, pa je v Evropski zvezi nekoliko drugačen postopek pred uradom za znamke in modele in da stroški in nagrade gredo tudi zastopnikom. Torej, ali je bilo to bilo izpuščeno namenoma ali ne, ne vem in tudi ne, iz kakšnega razloga. Hvala lepa.
Še enkrat hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana gospa sekretarka s sodelavkami, poslanke in poslanci! Primarni cilj in glavna naloga Kobilarne Lipica je v zagotavljanju vrhunskih storitev na področju reje lipicancev in konjeništva, prav tako pa tudi varovanje, ohranjanje in razvoj kulturne ter naravne dediščine. Poleg teh dejavnosti pa je Kobilarna Lipica, ki ima status kulturnega spomenika državnega pomena, ena najznamenitejših slovenskih turističnih destinacij svetovnega slovesa. Turizem je tudi eden glavnih motorjev kobilarne, po drugi strani pa je lahko tudi njena ovira, saj je omejen z njenim primarnim ciljem, torej rejo lipicancev. Novela zakona, ki s svojimi dopolnitvami sledi pripombam oziroma ugotovitvam Računskega sodišča, prinaša nekaj bistvenih sprememb oziroma novosti. Na področju reje predlog zakona povečuje plemensko jedro črede v kobilarni z dosedanjih najmanj 48 na najmanj 80 plemenskih kobil, prav tako pa se bo razširil rod plemenskih kobil. Širitev je potrebna zaradi večje genetske raznovrstnosti in preprečevanja genetskih motenj. Z novelo zakona se črta določba, po kateri je lahko Kobilarna Lipica ustanovila družbo z omejeno odgovornostjo. Naloge javne službe in z javno službo povezane gospodarske dejavnosti v kobilarni so s predlogom natančno določene in so neločljivo povezane z rejo lipicancev in upravljanjem zavarovanega območja ter kulturne dediščine. Predlog zakona natančno določa sestavo organov upravljanja kobilarne in opredeljuje njihove naloge, za svet in direktorja pa tudi pogoje za njihovo imenovanje. Nepremičnine, ki niso neposredno vezane na opravljanje javne službe, bo ob soglasju Vlade mogoče oddati v dolgoročni najem, ki bo pogojeval tudi investicije v njihovo obnovo in razvoj. Možnost vlaganja zasebnega kapitala v te nepremičnine pa pomeni tudi velike možnosti za razvoj s turističnega vidika in dvig turistične ponudbe na višji nivo. Opozoril bi še na eno spremembo, ki jo prinaša predlog zakona. Zapisana je namreč možn
Hvala lepa. Zelo kratko. Ta dokument, ta predlog odloka o spremembi odloka je v osnovi obvod, obvod strategije za upravljanje kapitalskih naložb, ki je bila že dolgo pričakovana. Večkrat je bil prestavljen rok za njeno predložitev Vladi in Državnemu zboru in po vsem skupaj se človek ne more znebiti vtisa, da gre pri vsem skupaj za načrt, kako odtegniti Državnemu zboru pristojnost za to, da v resnici odloča o tej strategiji in na podlagi tega tudi vpliva na to, kaj se bo v nadaljevanju dogajalo z državnim premoženjem. Početja Agencije za upravljanje kapitalskih naložb ni treba komentirati, ker se pred očmi javnosti vsak dan dogaja vrsta nerazumnih potez, ki postavljajo dvom v njihovo kapaciteto kompetentnega, strokovnega, transparentnega upravljanja s kapitalskimi naložbami države. Ta odlok jim daje potuho, da na tak način delujejo še naprej, zato je naše mnenje, da ga je treba zavrniti, kljub nekaterim nujnim prodajam oziroma rokom, ki so zajeti, in na ta način vplivati na to, da bo agencija predložila Vladi strategijo, da bo Vlada to strategijo posredovala pravočasno, čim prej v Državni zbor, predvsem pa da bo agencija pri pripravi strategije končno upoštevala sektorske politike, ki so jih pripravila ministrstva. Tega do danes namreč ni storila, tega ne želi storiti. Jemlje Vladi ustavno pristojnost upravljanja z državnim premoženjem in na ta način ustvarja neko situacijo nepreglednosti, ki lahko vodi tudi v oškodovanje državnega premoženja. Naše stališče je, da je treba odlok zavrniti in na ta način vplivati na to, da bo strategija čim prej prišla, še posebej v tem času, ki obeta negotove razmere tudi v tem državnem zboru in postavlja Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb v položaj, ko se bo lahko neka poljubna samovolja preko nje realizirala še naprej, tako kot se je realizirala doslej, ji daje neslutene priložnosti. Hvala lepa.
Podpredsednik, hvala. Minister z ekipo, lep pozdrav! Poslanke, poslanci! Generalno v življenju v neka naključja ne verjamem in tudi tu ni naključje, da je <PARTY> to sejo sklical v tem času. Moramo pogledati kontekst te razprave, 18. novembra bodo v vseh slovenskih občinah potekala lokalne volitve in <PARTY> je zahtevo za sklic te izredne seje vložil 26. oktobra, po 58. členu Poslovnika mora predsednik Državnega zbora to sejo sklicati najkasneje v 15 dneh, tako da to je s strani predlagatelja v bistvu zelo dobra taktična poteza. V zahtevi za sklic v resnici ni nič novega. <PARTY> smo na te akutne probleme opozarjali že v prejšnjem mandatu, in tudi ta koalicija, če za te težave ne bi vedela oziroma bi se delala, da ne ve, potem v enega izmed najbolj pomembnih dokumentov, torej v koalicijsko pogodbo, ne bi zapisala na strani 13 v podpoglavju 3.4. Vzdržne in stabilne javne finance kot osnova za delovanje države ukrepa, citiram: »Pospešili bomo aktivnosti in pripravo projektov za učinkovitejše črpanje evropskih sredstev iz finančne perspektive 2014–2020.« Kar je ta trenutek najpomembneje, je, kaj smo se iz te zgodbe naučili, ali smo se kaj naučili in kam gremo od tu naprej. Sam sem po izobrazbi ekonomist in mi to načelo ekonomičnosti ni tuje, mi je zelo blizu, tudi pri porabi javnega denarja. Pa vendar, tu je treba povedati neke zadeve. Najnižja cena ne more biti edini in poglavitni dejavnik pri izbiri ponudnika, ki naj bi za organ upravljanja izdelal zelo zapleten in z dvema drugima informacijskima sistemoma povezan računalniški sistem. Če je kriterij samo najnižja cena, ne pa sposobnost ponudnika, da izdela nek sistem, ki je pregleden, ki minimizira možnost tudi človeških napak, hkrati pa delujoč in učinkovit, potem je razpis v resnici lahko precej bolj drag od nekaj tisoč oziroma nekaj sto tisoč evrov in državo izpostavi precej večjemu tveganju, kot če bi bil sistem dober. Postavlja se vprašanje, ali bi se dalo narediti sistem črpanja evropskih sredstev na ravni EU m
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prekrških, ki ga obravnavamo, je potreben iz več razlogov. Na predlog Vrhovnega sodišča Republike Slovenije se spreminja ureditev, ki predvideva prenos pristojnosti za odločanje o postopkih o prekrških na drugi stopnji ter za odločanje o sporih o pristojnosti med okrajnimi sodišči izključno na Višje sodišče v Celju, veljati pa naj bi začel s 1. 1. 2014. Kot je bilo povedano že na matičnem odboru, nobena od sedaj pristojnih sodišč nima ne prostorskih, ne kadrovskih in niti ne kakršnih drugih s tem povezanih težav. Posledično pa ni nobene potrebe po tem, da bi si takšen prenos uresničil. Delo sodišč je namreč vedno boljše, kar je razvidno tudi iz poročil in statistik, tako se bistveno zmanjšuje število nerešenih prekrškovnih zadev od leta 2009 do 2011 kar za dobrih 43 odstotkov. Tudi na strani sodnih zaostankov torej ni razlogov, ki bi utemeljevali takšno centralizacijo odločanja. Dalje. Glede na to, da je bilo že večkrat poudarjeno, da je ena od prioritet vlade Alenka Bratušek boj proti sivi ekonomiji, jasno uvaja možnost, da se za posameznika v primeru prekrška s področja dela in zaposlovanja na črno določi dvakrat višja globa od splošno predvidene. Seveda samo ta določba ne bo zmanjšala obsega dela na črno ter sive ekonomije, je pa eden od kamenčkov v mozaiku vseh ukrepov, ki bo deloval preventivno. Novela je potrebna tudi zaradi uskladitve z novelama Zakona o političnih strankah ter Zakona o volilni in referendumski kampanji in Energetskega zakona, ki smo jih sprejeli v preteklih tednih. Zaradi uskladitve Energetskega zakona z dvema direktivama Evropske unije se določa tudi možnost predpisovanja globe v višini 10 odstotkov letnega prometa storilca prekrška. Poleg navedenega pa se z novelo odpravlja tudi nekaj drugih določb, ki so se skozi izvajanje izkazale za pomanjkljive. V Pozitivni Sloveniji bomo predlog zakon podprli. Hvala.
Z veliko grenkobo sprejemam odnos Vlade in tudi z veliko grenkobo sprejemam sklep matičnega delovnega telesa v zvezi z osebno asistenco, zakonom, zato ker menim, da ta odnos ni pravi. Pa ne glede na ganljivo predstavitev Elene Pečarič, pa ne glede na 7 tisoč podpisov civilne iniciative; glede na to, da če smo razvita in če smo humana družba, potem moramo imeti tudi odnos do takih, ki so pomoči potrebni. Ne gre za to, da bi pomilovali naše invalide, gre za to, da bi jim omogočili enake pogoje in enake možnosti za dojemanje vseh teh javnih dobrin. Absolutno se ne strinjam s tem, da je matično delovno telo zavrnilo ta predlog. Strinjam se s tem, da bi moral iti naprej, da bi se moral obdelati, da bi se morali narediti pogoji taki, v katerih bodo tudi ti, ki so pomoči potrebni, torej invalidi, imeli možnosti za kolikor toliko normalno življenje. Življenje jim je pokazalo neprijazen obraz in mislim, da tudi breme oziroma finančna obremenitev države ni tolikšna, da jim ne bi mogli pomagati in narediti vsaj malo bolj vzdržne pogoje za njihovo življenje. Tega predloga matičnega delovnega telesa vsekakor ne bom podprl. Hvala.