EuroBench/eurobench-parlamint-power-sl huggingface dataset:
Hvala, predsedujoči. No, po taki moraliziranja polni eskapadi poslanca s strani <PARTY> je malo težko obdržati mirno kri pa se posvetiti tistemu, o čimer pravzaprav danes govorimo, to je odlok o referendumu, ki ima dve bistveni lastnosti oziroma dva bistvena elementa. To sta pa datum in vprašanje. Je pa treba marsikaj povedati, kar je bilo zdajle očitano, ne samo meni osebno kot poslancu, ampak pravzaprav vsem poslancem. A to, da mi bo diktiral koalicijski poslanec, kako bom jaz glasoval? To je normalno? In zdaj je povedal svoje in seveda šel, ves rdeč v obraz. In kako mi jokamo in stokamo. Edino jokanje in stokanje, ki ga danes poslušam je stokanje iz desne strani. In kar naenkrat je problem postalo 17 milijonov evrov, to je zelo velik problem, kako se je zbiralo podpise, to je tudi ogromen problem. Pa če so vsi povedali, tudi jaz sem prispeval dva podpisa, za obe pobudi. Ni pa problem 8 milijard evrov dodatnih pufov v zadnjem letu, ni problem teptanje ljudi, ki imajo pač drugačno mnenje, to ni problem, problem je 17 milijonov evrov in zdaj, smo slišali, še celo vod C0. Ja, kolega Žnidarja pač ni bilo tukaj, ko smo imeli izredno sejo na to temo. Tudi ga ni bilo na seji Mestnega sveta Mestne občine Ljubljana. In, sveta preproščina, vlada je dala gradbeno dovoljenje za gradnjo, vlada je dala gradbeno dovoljenje. Verjetno gredo tudi predsedniku Odbora za infrastrukturo lasje pokonci, ko sliši svojega poslanca reči, da vlada podeljuje gradbena dovoljenja. Mislim, pa dajmo se držati vsaj neke, vsaj malo navzven pokažimo, da vidimo, kako deluje državni sistem. Ne, ni problem 17 milijonov evrov, ni problem način zbiranja podpisov za ta referendum, čeprav vsak, ki ima možnost, reče, da ti ljudje niso imeli pojma, kaj so podpisali. Pa, mislim, kako vas ni sram žaliti povprek vsakega, ki je dal podpis. Prav popolnoma vse, razen 3 %. Potem pa naštejte tistih 3 % ljudi, pa se jim bomo zahvalili, ker so prebrali predlog zakona. Problem, bistveni problem tega referenduma je v po
Hvala, predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Pred nami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Gradbenega zakona, ki ga je v zakonodajni postopek vložil Državni svet. Predlagatelj je želel s tem predlogom zakona predvsem razjasniti vsebino 93. člena Gradbenega zakona, ki naj bi bila sedaj po njegovem mnenju nejasna in naj bi zaradi te nejasne vsebine prihajalo do različnih razlag omenjenega člena. S predlogom zakona bi po mnenju predlagatelja odpravili notranje neskladna določila in povečali jasnost pravnih norm, s tem pa naj bi povečali pravno varnost pri poslovanju z nepremičninami za vse stranke v postopku. V Poslanski skupini Socialnih demokratov pozdravljamo vsakršen napredek in izboljšavo, ki bo šla v smeri povečanja pravne varnosti strank v postopkih, vendar smo mnenja, da je parcialno spreminjanje zakona lahko nepreudarno. Samo sprememba 93. člena Gradbenega zakona ne prinaša celovite spremembe in zaščite strank v postopku. Ne pozabimo, da je namen omenjenega člena zagotoviti varnost državljanov pri prometu z nepremičninami. V tem primeru govorimo o kupcih nepremičnin, ki so v teh postopkih šibkejša skupina glede na vse ostale udeležence. Kupci so največkrat manj obveščeni, njihovo tveganje pa je v primerjavi z ostalimi deležniki višje. Za ustrezno zaščito kupcev nepremičnin v teh postopkih je po našem mnenju najprej treba narediti temeljito evalvacijo izvajanja Gradbenega zakona v praksi in na podlagi rezultatov te evalvacije predstaviti celovit predlog novele gradbenega zakona. Vlada je v sovjem mnenju zapisala, da na Ministrstvu za okolje in prostor že poteka postopek prve evalvacije izvajanja Gradbenega zakona v praksi, da bo Ministrstvo za podlagi teh rezultatov pristopilo k pripravi predloga novele Gradbenega zakona, ki bo celoviteje reševal težave, ki se kažejo pri izvajanju zakona. V Poslanski skupini Socialnih demokratov ocenjujemo, da je tak način reševanja morebitnih odprtih vprašanj izvajanja gradbenega zakona najprimernejši, zato
Spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi! Predlog amandmaja Zakona o davku na nepremičnine s strani Slovenske demokratske stranke je izrazita podpora gospodarstvu. V tem prostoru velikokrat slišimo, da je potreben zagon gospodarstva, ustvariti nova delovna mesta. To je veliko lepih besed, a dejanj v praksi, v gospodarstvu tega gospodarstveniki ne začutijo. Naš amandma je pa dejansko konkreten primer in podpora gospodarstvu, da dobi gospodarstvo tisti zagon, ki ga v tem momentu absolutno potrebuje. Če izvzamem, dejansko gre za davek, kjer se popolnoma oprosti dajatev tistim gospodarstvenim institucijam, ki dejansko res proizvajajo in polnijo naš proračun tako za področje kmetijstva, ker tudi kmetijstvo je zelo pomembna gospodarska panoga, in seveda za vse poslovne, industrijske nepremičnine, dodane so tudi nepremičnine, domovi za ostarele. Tudi te nepremičnine so tukaj zajete, katere se popolnoma oprostijo, in tista glavnina, ki pa so v gospodarstvu, so pa mala in srednja podjetja, ki so v vladnem predlogu najbolj udarjena oziroma najbolj obremenjena. Te so po našem predlogu popolnoma oproščene. Tudi za sama zemljišča, kjer gre za zemljišča, skratka za zazidljiva zemljišča, ki so obremenjena z 0,5 % za gradnjo stavb, in tukaj se oprostijo vsa kmetijska, tudi gozdna zemljišča in zemljišča za potrebe gospodarstva. To se pravi, za poslovno, industrijsko gradnjo, za gradnjo raznih energetskih objektov, skratka za celoten segment podpore gospodarstva. To je konkreten ukrep, zelo direktno nakazilo, kako pomagati gospodarstvu v tej situaciji, v kakršni si gospodarstvo danes nahaja. In kdor tega ne sprevidi, da je v današnjem času potrebno pomagati gospodarstvu, potem bi rekel, so za Slovenijo pisani zelo težki časi. Hvala.
Spoštovani! Ta Vlada ne vidi in ne sliši ne ljudi in ne strokovne javnosti. Prepričana je, da so vse njene odločitve pravilne, in da je vzpostavila zadostno disciplino s pomočjo katere bo utišala vse tiste, ki bi v njene odločitve javno podvomili in preglasovala tiste, ki bi njenim odločitvam ugovarjali. Pri tem pa pozablja na moč, ki jo ima ljudstvo. Eden najpomembnejših zakonov, ki vpliva na usodo vseh državljank in državljanov je bil porinjen v proceduro brez javne obravnave ali resne razprave, mimo socialnega in mimo medgeneracijskega dialoga. Z vsemi s katerimi bi ta Vlada morala sodelovati, ne samo, da ne zna vzpostaviti dialoga, ampak tega tudi noče. Temu pritrjuje izstop sindikatov iz Ekonomsko-socialnega sveta. Zakaj se ta Vlada boji ljudi? Zakaj se boji tisti, za katere bi morala delati? Vladni predlog je bil deležen številnih pripomb in ja, strokovna javnost in ljudje imajo prav, takšen demografski sklad kot ga dela Vlada, ne bo razbremenil proračuna in ne bo zagotovil vzdržnosti pokojninskega sistema. Dejstvo je, da bodo imeli korist od vladnega predloga le vladajoči. Sedanji in bodoči upokojenci pa od takšnega sklada ne bodo imeli nič, zato bi morali vsi tisti, ki jim je resnično mar za pokojnine in upokojence, glasovati proti temu zakonu in za posvetovalni referendum. Prav je, da si vsak v tej dvorani najprej odgovori na nekaj vprašanj. Ali bomo ponovno dopustili plenjenje po državnih podjetjih, ki smo ga poznali nekoč in za katerega smo bili prepričani, da se v Sloveniji ne more več ponoviti. Ali bomo tej Vladi dopustili demontažo zdajšnjega, sedanjega sistema upravljanja državnega premoženja, ki smo ga gradili zadnje desetletje. Ali bomo dali tej in vsem naslednjim vladam proste roke pri razprodaji približno 9 milijard evrov vrednega državnega premoženja? Ali bomo dovolili, da ta Vlada z enim zamahom zamenja celotno garnituro nadzornikov samo zato, da bo svojim zvestim kadrom zagotovila položaje, sebi pa vpliv in moč? Ali bomo dovolili, da se sredstv
Dobro jutro. Spoštovani! V Poslanski skupini Stranke modernega centra smo prepričani, da je preglednost delovanja oblasti temeljni pogoj za zagotavljanje njenega odgovornega delovanja za uresničevanje javnega interesa, enako tudi za preprečevanje, odkrivanje in uveljavljanje odgovornosti zaradi zlorab v zvezi z njenim delovanjem, zato zagovarjamo povečanje sodelovanja, transparentnosti in odgovornosti delovanja institucij oblasti oziroma javnega sektorja nasploh. Novinarji in nevladne organizacije so nas konec lanskega leta opozorili na problem, ki se nanaša na institut stranske udeležbe v postopkih dostopa do informacij javnega značaja. Organi in poslovni subjekti pod prevladujočim vplivom oseb javnega prava namreč zavezancem naložijo plačilo stroškov, ki so v postopku nastali stranskim udeležencem, to je javnim uslužbencem ali pa funkcionarjem. Udeležba tretjih oseb, kadar bi odločitev lahko vplivala na njihove pravice, je nedvomno potrebna in omejevanje pravice do udeležbe v postopku bi lahko bilo sporno, a udeležba stranskih udeležencev in zaračunavanje stroškov le-teh prosilcem na drugi strani, kljub temu da ti na izid postopka ne morejo vplivati, pomeni nesmiselno zagotavljanje golih procesnih pravic in nesorazmerno nalaganje bremena. To se lahko v praksi zlorablja za odvračanja prosilcev, da-le ti ne bi vlagali zahtev za dostop ali ponovno uporabo informacij javnega značaja. Po mnenju nekaterih pravnikov gre za čezmerno zaščito javnih uslužbencev in funkcionarjev na račun javnega interesa. Kot je že omenila predlagateljica novele, poslanka <PARTY> gospa Anita Koleša, je sodna praksa glede vprašanja stranskih udeležencev, ki jo je v zadnjih primerih oblikovalo sodišče, izrazito podaljšala in podražila postopke, kar pa je otežilo delo raziskovalnih novinarjev in organizacij civilne družbe. Zato je osnovna premisa novele zakona, ki jo danes sprejemamo, onemogočanje zlorab temeljnih določb veljavnega zakona. V Poslanski skupini <PARTY> menimo, da udeležba tretjih
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane predstavnice in predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Tudi sama sem nameravala ministrico za gospodarstvo dr. Teo Petrin vprašati, kaj jo je dejansko vodilo, da je tako bliskovito spremenila pravilnik o obratovalnem času prodajaln, pa je ne bom; ne samo zato, ker je trenutno ni v dvorani, ampak tudi zato, ker sta to pred menoj storila že poslanski kolega in poslanska kolegica in ker je gospa ministrica vselej postregla s svojo neizprosnostjo, temelječo na principu, da morajo imeti vsi gospodarski subjekti v eni državi pač popolnoma enake pogoje delovanja. Bi pa gospo ministrico vendarle prijazno prosila, da o svoji hitri potezi še enkrat premisli, saj začne pravilnik veljati šele prihodnji teden. Seveda je lahko razumeti interes lastnikov kapitala, da si le-tega kar najbolj v najkrajšem času oplemenitijo. Toda kar tako ustreči tej težnji in z eno samo samcato potezo izničiti socialno partnerstvo, ukiniti dogovarjanje v lokalni samoupravi o načinu in delu življenja v lokalni skupnosti in s podzakonskim aktom - ponavljam, s podzakonskim aktom! - tako temeljito poseči v način življenja v državi, pa je le malce prehuda. V drugih evropskih državah so namreč imeli o tem temeljite razprave med socialnimi partnerji, hude in vroče razprave v parlamentih. Pri nas pa, bi človek rekel, kar takole, klik, in očitno bo nacionalni šport in kulturna dejavnost slovenskih družin konec tedna postalo obiskovanje hipermarketov. Se opravičujem, ampak po mojem mnenje pa je to le malce prehuda. In, če ne zamerite, gre pravzaprav za svojevrstno ciničen prispevek 25. marcu; takrat namreč ta pravilnik začne veljati in takrat je tudi materinski dan. Torej, gospo ministrico lepo prosim, naj o tem ponovno ne samo premisli, ampak naj se tudi širše posvetuje. Svoje drugo vprašanje pa namenjam pomembnemu nacionalnemu projektu, o katerem smo pravzaprav že veliko slišali, pa še vendarle ne vemo zelo veliko, to je reformi javne uprave.
Najlepša hvala kolegu za zamenjavo in predsedujoči, da je to odobrila. Bom čisto kratka. Namreč, spodbudilo me je razmišljanje oziroma razprava generalnega sekretarja v prejšnjem delu, in sicer ko je dejal, da če bi bili iskreni predlagatelji, potem bi predlagali drugače. Glejte, mi smo bili iskreni pred volitvami in zdaj. Pred volitvami smo imeli v programu, da ni več volonterskega pripravništva, in zdaj smo iskreni, ko predlagamo, da se ukine volontersko pripravništvo. Ne ogrožamo teh 800 študentov, ne se bati, to vi dobro veste, da jih ne. Tudi v četrti alineji te novele lepo piše, da želimo oziroma Vlado pozivamo, da uredi tudi ostale zakone, ki vsebujejo to volontersko pripravništvo. Strinjam se z vami – ja, je razlika med volonterskim pripravništvom na enem področju in na drugem področju in je treba to področno urejati. To tudi želimo s to novelo narediti. Mislim, da ni fer – no, čisto tako –, da nam rečete, da nismo iskreni oziroma da se sprašujete o naši iskrenosti, ko predlagamo ta zakon. Sama sem prvič poslanka in, veste, vsaj v svoji poslanski skupini nisem doživela, da bi kaj šlo mimo te iskrenosti oziroma da ne bi neke zadeve iskreno predlagali ali pa se tudi pomenili o njej, kakorkoli. Hkrati pa – saj vam je že gospod Jurša tudi povedal – Vlada predlaga zakone in mi jih potrjujemo. Ne nam žugati, da smo mi, poslanci tisti, ki zakone spravljamo skozi. Ja, potrdimo jih ali pa ne. Po vsej tej razpravi vidim, da smo vas malo podžgali, pa tudi Vlado, da boste začeli na tem delati in ne bo več teh besedic "bomo čim prej, bomo proučili", ker tudi vem, da je bila vaša ministrica ostra tudi na hearingu in je dejala, da je proti volonterskemu pripravništvu. To mi je všeč in verjamem, da boste vsaj na vašem ministrstvu naredili vse, da do tega ne bo prihajalo. Bi pa prosila, da se uskladite z ostalimi ministrstvi glede na to, kot ste že dvakrat slišali, kakšen odgovor sem jaz dobila od Ministrstva za šolstvo, da to namerava še naprej izvajati. Jaz pa mislim, da č
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Gospod minister s sodelavci, spoštovani kolegi, kolegice! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zunanjo politiko je na svoji 20. redni seji, ki je bila 13. aprila letos in na svoji 23. redni seji, ki je bila 9. maja letos, obravnaval predlog zakona o zunanjih zadevah, ki ga je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenje, s predlogom, da ga državni zbor v skladu z 201. členom poslovnika državnega zbora obravnava in sprejme po hitrem postopku. Razloge za sprejem predloga zakona po hitrem postopku je predlagatelj obrazložil v svojem predlogu. Člani odbora so bili seznanjeni tudi s pisnim mnenjem sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve. Uvodoma je minister za zunanje zadeve dr. Dimitrij Rupel dejal, da zunanjepolitični položaj Slovenije terja spremembo obstoječega zakona o zunanjih zadevah, ki je bil sprejet že pred 10-imi leti. Sprejetje novega zakona pa vključeno tudi v program harmonizacije slovenskega pravnega reda s pravnim redom Evropske unije. Poudaril je, da je namen predlaganega zakona urediti nadaljnji razvoj slovenske diplomacije, sklepanje mednarodnih pogodb in prilagajanje evropski ureditvi. Glede razvoja slovenske diplomacije je izpostavil dosedanjo ureditev, ki pozna karierne in pogodbene diplomate, medtem ko predlog novega zakona ukinja pogodbene diplomata, ohranja pa možnost vključitve v diplomatsko službo tudi osebam izven ministrstva za zunanje zadeve, ki imajo ustrezne delovne izkušnje na področju mednarodnih odnosov v drugih državnih organih. Predlog zakona tudi ne ureja, na novo ureja diplomatske nazive, ki so mednarodno primerljivi in enotni, tako za notranjo kot zunanjo službo. Ob tem je posebej poudaril, da razporejanje kariernih diplomatov za delo v druge državne organe, odprtost sistema za ljudi z ustreznimi izkušnjami ter možnost imenovanja vodij diplomatskih predstavništev in konzulatov izven kroga kariernih diplomatov, zagotavlja dovolj široko kadrovsko bazo, ki je p
Hvala za besedo. Lepo pozdravljena, gospa sekretarka s sodelavko, ostali prisotni, kolegice in kolegi! Današnja razprava o Zakonu o vajeništvu se mi zdi, da je izredno konstruktivna in plodna, in se mi zdi, da je prav, da prihaja do neke izmenjave mnenj do določenih opredelitev, ki so v zakonu. Zelo pozdravljam to vajeniško obliko izobraževanja, ki ima cilj pravzaprav izobraževanje približati na eni strani delodajalcem in na drugi strani tistim, ki se izobražujejo, da vstopajo potem na trg dela. Mogoče to pozdravljam še posebej zato, ker imam neke praktične izkušnje, življenjske, ker že moj oče, na primer, se je izobraževal kot vajenec tam po letu 1950, pa poznam vajeniški sistem, ko se je izobraževal moj mož tam okrog leta 70, in takrat je bilo točno tak način, da je bilo 50 % izobraževanja v podjetju, in je bilo izredno uspešno. Ogromno znanj se je takrat pridobilo. Iz tistih časov, tako kot je bilo prej omenjeno, izhaja ogromno ljudi naše generacije, ki imajo še danes ta znanja in jih delijo naprej. Potem sem delovala v družinskem podjetju, kjer smo izobrazili dva vajenca, vendar te izkušnje so pa takšne, da je bilo bolj na tem, koliko je imel vajenec interesa se izobraziti v podjetju, ker ni bilo več toliko prakse. Zaradi tega to zelo pozdravljam in si želim, da gre zakon v to smer, kot je bilo izpostavljeno. Rada bi pa odgovorila kolegici Godec, ki je rekla, da prekinitev vajeniške pogodbe nima varovalk, pa bi rada opozorila na 30. člen, drugi odstavek, ki govori o tem, da če pogodbo o vajeništvu odpove vajenec, mu pristojna zbornica v petnajstih dneh od njegove odpovedi še največ dvakrat omogoči sklenitev nove pogodbe o vajeništvu z drugim delodajalcem. Tako da varovalka je v zakonu. Seveda je pa najbolj pomembno, da znata delodajalec in vajenec izpostaviti zelo kvaliteten medosebni odnos. To je bolj pomembno, seveda pa tudi interes vajenca, da se izobražuje v smeri, za katero se je odločil. Tukaj se pa dotikam mentorstva, ker je bilo nekako danes izraženo, da
Hvala, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Danes gre pri tej obravnavi Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Energetskega zakona zopet za enega od zakonov, ki jih moramo prilagoditi evropski zakonodaji. Nekajkrat je bilo danes že razloženo, da pri tem ne gre spregledati dejstva, da je med razlogi za njegovo obravnavo ponovna grožnja Evropske komisije, ki se je odločila, da proti Sloveniji sproži postopek pred sodiščem, ker nismo zagotovili skladnosti z direktivo, ki od članic zahteva določitev izpolnjevanja pogojev minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti stavb in postopkov, povezanih s tem. Ne gre samo za posamezne primere, saj nam Evropska komisija v več primerih grozi s tožbami zaradi neizpolnjevanja svojih obveznosti. Dejstvo je, da to ni osamljen primer in da tudi že plačujemo kazni zaradi zamujanja dogovorjenih rokov, in da ne bo pomote, to ni težava samo tega ministrstva, ampak mislim, da se kar večina ministrstev srečuje s tem. Tako sem trdno prepričan, da imajo med svojimi prioritetnimi nalogami, da iz svojih nalog, ki jih morajo opraviti, čim prej črtajo te zaostanke, da ne bomo plačevali dogovorjenih kazni, in seveda imajo na tem področju poleg izzivov še precej prostora za izboljšanje. Pri teh uskladitvah gre velikokrat za birokratske zadeve. Da ne omenjam ravnih kumaric in podobnega, tudi v tem zakonu bi našel kakšno tako ravno kumarico, ne vem, koliko je ravno za ljudi, za državljane pomembno izobešanje energetskih izkaznic v nakupovalnih centrih. Verjetno bodo to eni izmed bolj branih dokumentov oziroma objav, ki bodo v trgovinah, in potem je jasno, da je to važno za kupca, da vidi, koliko je energetsko učinkovito, ampak pri tem se moje razumevanje tega tudi konča. Prinaša pa ta današnja sprememba nekatere konkretne spremembe, ki jih bodo tudi navadni ljudje občutili. Danes je bila že nekajkrat omenjena sprememba glede tega zavajajočega in nepoštenega načina prodaje električne energije. Tu se s kolegom seveda ne strinjam, da je
Hvala lepa. V imenu predlagatelja. Zdaj se moram odzvati ali pojasniti nekatere nepravilnosti ali pa tudi napačno navajanje dejstev, stališč poslanskih skupin. In sicer, nekateri so tukaj navajali dilemo ali pomisleke, da ta zakon stopi v veljavo šele 2013 oziroma da je tako zapisano. Seveda, tako smo morali zapisati – 2013, ker procedura ne dopušča, da s finančnimi sredstvi v proračun, ki je že sprejet, in za 2011 in 2012 je proračun že sprejet, pač zakon ne more posegati. Zato smo morali tudi popraviti letnico. Če pa bi bila volja in seveda tudi interes, da se v rebalans, kar pa lahko stori samo Vlada, ti zneski umestijo prej, se pa lahko tudi z amandmaji, če bi bila volja, veljavnost tega zakona spremeni. Tako, da ta podatek je zavajajoč in je neprepričljiv izgovor, da s tem zakonom ne bi reševali situacije, ki je v Beli krajini več kot kritična. Strinjam se s tem, da imamo danes tako imenovan sistemski zakon o skladnem regionalnem razvoju, vendar spoštovana koalicija: to je več ali manj samo moralna podpora – obliž za zelo hudo krvavitev, ki jo danes Bela krajina ima, in če kdo misli, da lahko s takšnim obližem rešimo situacijo, ki je tam, pa bomo zadevo še razširili tudi še na Pokolpje, tudi na Kočevsko. Ta zakon brez finančnih sredstev, ne ta, ki ga danes obravnavamo, ampak Zakon o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja ne more – ne more – zadeve premakniti v nekem doglednem času oziroma nikoli, še posebej če pogledamo, v kakšnem znesku se sredstva, ki so ključna za ta razvoj, sedaj celo zmanjšujejo. Strinjam se, če bi bilo v proračunu Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja na voljo milijardo ali dve evrov sredstev in da bi se potem skozi te mehanizme, ki jih tisti zakon predvideva, omogočala sredstva tudi zdaj za Belo krajino in za Pokolpje, se strinjam, da bi se lahko tudi takšni učinki dosegli in v takšnem primeru mi tega zakona ne bi niti pripravili niti vložili. Razlog, da smo mi šli s tem interventnim zakonom, je bil izključno v tem, da
Hvala lepa, predsednik. Gospod Šircelj, jaz se vam zahvaljujem, za vaša pojasnila, vendar tako, kot ste pojasnili sedaj, je treba samo k temu dodati, da je treba ravnati po pameti in upoštevati mnenja vseh strokovnjakov. Mi imamo dejansko v državi podjetja, ki so zelo zdrava, imajo pozitivne bilance. Vendar problem je v tem, da ves svoj dobiček namenjajo bankam, ker so dejansko ujete v bančnem sistemu in jih banke dobesedno danes izkoriščajo. Problem je v vrednotenju teh podjetij, kako se bodo vrednotila, kdo jih bo pokupil, ker dejansko so lahko tudi slabe terjatve, glede na kapaciteto dolga oziroma višino dolga. To je problem. Jaz svarim samo pred tem, da se ne zgodi takšen rop stoletja , ker so vedno v preteklosti bile pomanjkljivosti na nadzorstveni strani. Ne more nekdo nadzirati nekoga. Potem pa prepustite absolutno nadzorstvo opoziciji. To zapišite v zakon, pa smo potem zmenjeni. Hvala.
Najlepša hvala. Imam proceduralni predlog, gospod predsednik Državnega zbora. Verjetno je prišlo do nesporazuma. Verjetno niste dobro videli ali pa je nekomu popustila koncentracija. Nobenega dvoma ni, da so nekateri poslanci, konkretno poslanec dr. Gantar, dvignili roko, želeli so obrazložiti svoj glas v skladu z drugim odstavkom 72. člena Poslovnika. Ne vidim nobenega razloga in ne verjamem, da vi tega ne bi želeli omogočiti. Zato je moj proceduralni predlog vam nenazadnje tudi prošnja, da omogočimo normalno, demokratično diskusijo v Državnem zboru, da tudi vi kot predsednik Državnega zbora omogočite poslankam in poslancem, da obrazložijo individualno svoj glas. Diskutirali smo več kot 10 ur, 14 ur in ne vidim razloga, zakaj ne bi sedaj na koncu, potem ko smo si marsikaj povedali, imeli poslanke in poslanci še priložnost, da bi povedali, kaj si mislijo in kaj so tisti razlogi, ki jih bodo vodili pri končnem glasovanju v zvezi z razrešitvijo ali nerazrešitvijo aktualnega ministra za kulturo. Torej, apeliram na vas, da omogočite, da se Poslovnik udejanji in da ne pride do kršitve v Državnem zboru. Hvala.