EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Kolēģi! Šis priekšlikums tāpat kā iepriekšējais... tie visi ir saistīti... Bet, tāpat kā uz iepriekšējā priekšlikuma aizstāvēšanu, arī uz šī priekšlikuma aizstāvēšanu es nevarēju ierasties Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā darba organizācijas dēļ... ko organizēja koalīcija, Znotiņa kungs. Un te... Kur ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšsēdētājs Bondars...? Tas bija izdarīts visrupjākajā veidā, lai opozīcijas deputāti nevarētu ierasties. Bija noteikta darba kārtība, bet pēkšņi tā bija grozīta. Viss bija izdarīts ļoti lielā steigā, lai tikai pa kluso un ātri varētu to akceptēt un jūs nedzirdētu mūsu argumentus, un mums nebūtu iespējas runāt ilgāk kā šīs piecas minūtes šeit. (Dep. A. Zakatistovs: “Vajag kaut ko pateikt, nevis runāt!”) Tā ka es arī ieteiktu (Starpsauciens.) ziņotājiem, kas komisijas vārdā ziņo, šeit paust komisijas viedokli, nevis savu personīgo viedokli. Un tagad par priekšlikumu. Tas, ko es arī vēlējos komisijā un šeit... Tātad priekšlikums ir par to, ka interneta pakalpojumu sniedzēji ziņo... atkal, kārtējo reizi, ziņo... par tiem, kuri saņem šos pakalpojumus. Tas ir, ziņo viņi atkal par iedzīvotājiem. Un šis ir par šo absolūto interneta cenzūru. Nav izprotams, kāpēc vienai valsts institūcijai, kurai nav tiesību ierosināt kriminālprocesu vai kaut ko citu uzsākt, - kāpēc tai būtu jāapstrādā dati par simtiem tūkstošu Latvijas iedzīvotāju. Viņi tagad apstrādās šos datus un ziņos. Kopš kura laika Latvijā ir ieviesta interneta cenzūra, Kariņa kungs? Jūsu valdība ir pirmā, kura ievieš interneta cenzūru Latvijā. Tāpēc es aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt. Es aicinu arī tāpēc, ka tam nav pilnīgi nekādas ietekmes uz budžetu. Tās ir absolūtas muļķības, ja kāds teiks, ka tam ir ietekme uz budžetu. Faktiski jūs budžeta ietvaros esat paslēpuši jaunus veidus, kā kontrolēt Latvijas iedzīvotājus. Kolēģi! Turpināsim diskusijas par azartspēlēm. Diskusijām vajadzēja būt Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, bet Bondara kungs veiksmīgi sakārtoja Budže
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Šis likumprojekts paredz izveidot studējošo un absolventu reģistru, un droši vien galvenais mērķis ir saprast, kurās darbavietās un cik daudz saņem absolventi pēc attiecīgās augstskolas beigšanas. Droši vien ministrija domā šo reģistru ņemt par pamatu, lai izvērtētu, kura augstskola strādā labāk, kura - sliktāk. Proti, ministrija domā to vērtēt, ņemot par kritēriju tikai šo - algas apjomu. Manuprāt, ja tā tas tiks darīts, tad... Protams, uzreiz nav skaidrs, kā tiks aprēķināts ieguvums no reģionālajām augstskolām, jo reģionos tās algas ir mazākas. Un, kopumā ņemot, šis likumprojekts, manuprāt, faktiski vairo birokrātiju, jo šie dati tik un tā tiks iegūti no Valsts ieņēmumu dienesta (par strādājošajiem studentiem un absolventiem) un no Nodarbinātības valsts aģentūras (par tiem absolventiem, kuri ir bezdarbnieki), bet augstskolas rektors būs, kā saka, atbildīgs par šo datu sniegšanu. Manuprāt, šis likumprojekts ir jānoraida. Aicinu balsot “pret”.
Labdien, cienījamie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Saeimas vēlēšanu likumā” pirms otrā lasījuma. Priekšlikumi netika saņemti. Lūgums likumprojektu atbalstīt otrajā lasījumā. Priekšlikumus trešajam lasījumam lūdzu iesniegt līdz šā gada 20.jūnijam. Jā, jūnijam. Cienījamie kolēģi, šis likumprojekts ir saistīts ar iepriekš minēto. Izskatot likumprojektu “Grozījums Personu apliecinošu dokumentu likumā” otrajā lasījumā, komisija ir atbalstījusi vienu Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikumu. Lūgums atbalstīt. Un lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumus trešajam lasījumam lūdzu iesniegt līdz šā gada 20.jūnijam.
Godātie kolēģi! Šī likumprojekta izskatīšana acīmredzami pierāda to haosu, kāds valda valdībā un valdošajā koalīcijā un ka loģika nedarbojas. Ko nozīmē izslēgt 30. pantu šajā likumā? Šis likuma pants sastāv no divām daļām. Otrā daļa, kā jau Tēraudas kundze pareizi teica... tas beidz darboties 31. martā. Nebūtu nekādas problēmas, bet ko vienlaikus piedāvā, arī izsaka Bordāna kungs par to, kas skar pirmo daļu? Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonām ar speciālajām dienesta pakāpēm, kurām ir tiesības saņemt Iekšlietu ministrijas Veselības un sporta centra apmaksātu medicīniskās rehabilitācijas kursu viena gada laikā pēc nelaimes gadījuma darbā, pārciestas traumas vai ķirurģiskas operācijas un kurām šā kursa saņemšanas termiņš beidzas ārkārtējās situācijas laikā vai mēneša laikā pēc medicīniskās rehabilitācijas saņemšanas... ierobežojumu atcelšanas... ir tiesības saņemt Iekšlietu ministrijas veselības un sporta centra apmaksātu medicīniskās rehabilitācijas kursu triju mēnešu laikā pēc minēto ierobežojumu atcelšanas. Un vienlaikus... ar šo Bordāna kunga priekšlikumu izslēgt 30. pantu arī šī daļa, 30. panta pirmā daļa, tiek izslēgta. Nu un tagad... Tās ir tās rūpes, ko jūs visu laiku mutiski sakāt... vārdos, - ka jūs rūpējaties gan par policistiem, gan par visiem pārējiem?! Nu tad nemelojiet! Es piedāvāju... komisijas laikā... sadalīt šo pantu un balsojumu divās daļās, bet diemžēl tā steiga un haoss, kas notiek, to nepieļāva. Es aicinu tātad kopumā balsot “pret” šo Bordāna kunga priekšlikumu, lai vismaz pirmā daļa paliek. Otrā daļa tāpat nestrādās. Paldies.
Labdien, kolēģi! Skatām grozījumus likumā “Par zvērinātiem revidentiem”. Uz otro lasījumu esam saņēmuši 74 priekšlikumus. 1.priekšlikums - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 3. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 4. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 5. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 8. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 7.priekšlikumā. 9. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 10. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju. 11. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju. 12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. Arī 14. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir komisijā atbalstīts. 15. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Atbalstīts. 16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 17. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Nav atbalstīts. 18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 19. - komisijas priekšlikumā. 19. - atbildīgās komisijas, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas, priekšlikums. Atbalstīts. 20. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Atbalstīts. 21. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko daļu numerāciju. 22. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts. 24. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Es arī gribētu teikt, protams, lielu paldies tiesībsargam par plašo un detalizēto ziņojumu. Un laikam jau nav pārsteigums, ka visvairāk te ir skartas gan bērnu tiesības, gan arī garīgās veselības problēmas. Un kāpēc nav pārsteigums? Jo, ja runājam par bērnu tiesībām, jūs neticēsiet - vēl pavisam nesen (ja laiku mērām gados, tad tas ir pavisam nesen) bija laiki, kad pat ārstiem likās, ka bērniem nesāp. Tas nozīmē, ka ļoti daudzas ārstnieciskas manipulācijas tika veiktas bez atsāpināšanas, jo bērniem taču nesāpot... Tikai pavisam nesen tika saprasts, ka arī bērniem sāp. Un laikam tikpat nesen tika sākts runāt par to, ka bērniem ir arī tiesības. Šajā gadījumā runājam par bērnu tiesībām. Tās ir tiesības saņemt labu izglītību un labu veselības aprūpi, lai augtu par pilnvērtīgiem sabiedrības locekļiem. Ja runājam par to, kas ir laba izglītība un labs veselības aprūpes pakalpojums, tad... noteikti tur ir skolotājs un ārsts, un medmāsa, kas saņem atbilstošu samaksu, lai nevis izgāztu žulti pār bērniem, bet priecīgi darītu savu darbu. Un te noteikti man ir jānovērtē tas, ko tiesībsargs panāca, runājot par virsstundu apmaksu, jo tur bija mediķu diskriminācija. Bet te nu man jāmin arī tas, ka šis jautājums nav tik viennozīmīgs; šī jautājuma duālā daba ir tajā ziņā, ka joprojām nav sasniegts tāds atalgojums, kāds ir nepieciešams mediķiem, lai to netrūktu ne tikai Rīgā, bet arī reģionos. Otra lieta. Runājot par garīgo veselību, te man jāsaka: ja dzird balsis, tad tā ir ļoti konkrēta lieta, un tad mēs runājam par garīgo veselību. Un garīgās veselības aprūpe joprojām - joprojām! - ir stigmatizēta un nepietiekami sasniedzama Latvijas reģionos. No šī aspekta man jāteic, ka tiesībsarga preventīvās vizītes reģionos ir bijušas ļoti... nu, tādas veicinošas tajā ziņā, ka psihiatrijas plāns... psihiatrijas attīstība, es domāju, Latvijā turpmākos gadus varētu notikt daudz straujāk, ņemot vērā, ka šobrīd ir izstrādāts tāds ļoti labs plāns, lai būtu
Cienījamie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir izskatījusi un lūdz Saeimu skatīt likumprojektu “Grozījums Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” otrajā lasījumā. Atgādināšu tikai kolēģiem, ka šis likumprojekts ir saistīts ar vēsturisko ciemu nosaukumu saglabāšanu un Valsts adrešu reģistra sakārtošanu. Komisija otrajam lasījumam ir saņēmusi 11 priekšlikumus. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisija atbalsta. 2. - deputāta Jāņa Dombravas priekšlikums. Komisija neatbalsta.
Labrīt, godājamie kolēģi! Pieprasījumu komisija ir izskatījusi Saeimas deputātu Ingas Bites, Ingunas Sudrabas, Valērija Agešina un pārējo kolēģu pieprasījumu izglītības un zinātnes ministram Kārlim Šadurskim “Par mērķdotācijas sadalījumu”. Pieprasījumu komisijas deputāti pieprasījuma iesniedzēju vārdā uzklausīja Ingu Biti, uzklausīja arī izglītības un zinātnes ministru Kārli Šadurski un Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības priekšsēdētāju Ingu Vanagu. Par būtību un saturu droši vien informēs pieprasījuma iesniedzēji, bet komisijas deputātu vairākums, visu noklausījušies, bija “pret”. Precīzāk - ar astoņām balsīm pret trim pieprasījums tika noraidīts. Līdz ar to komisijas vārdā es aicinu arī jūs noraidīt šo pieprasījumu.
Labdien, augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likuma 4. panta pirmajā daļā noteikts, ka Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja priekšnieku ieceļ amatā uz pieciem gadiem Saeima pēc Ministru kabineta ieteikuma. Pamatojoties uz minētā likuma 4. panta pirmo un otro daļu, Ministru kabinets ar šī gada 9. marta rīkojumu Nr. 157 izsludināja atklātu konkursu. Konkursa sludinājums oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis” publicēts šī gada 10. martā, laidiens Nr. 49. Konkursa komisiju vadīja Valsts kancelejas direktors, un tās sastāvā bija Satversmes aizsardzības biroja direktors, Valsts drošības dienesta priekšnieks un ģenerālprokurors. KNAB priekšnieka amata pretendentu atlasē papildus - ar padomdevēja tiesībām - piedalījās trīs KNAB Sabiedriski konsultatīvās padomes pilnvarotie pārstāvji. Pretendentu atlase tika veikta saskaņā ar Ministru kabineta 2016. gada 2. augusta noteikumiem Nr. 516. Uz izsludināto KNAB priekšnieka vakanci Valsts kancelejā tika saņemti divi pieteikumi. Saskaņā ar Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likuma 4. panta trešo daļu pretendentu vērtēšanas komisija pieņēma lēmumu ieteikt un virzīt Jēkabu Straumi. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija lēmuma projektu “Par Jēkaba Straumes iecelšanu Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja priekšnieka amatā” (Nr. 948/Lm13) sagatavoja savā šī gada 1. jūnija sēdē, atbalstot Ministru kabineta ieteikto kandidatūru. Latvijas Republikas Saeimas lēmums “Par Jēkaba Straumes iecelšanu Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja priekšnieka amatā”: “Saeima nolemj: iecelt Jēkabu Straumi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja priekšnieka amatā. Lēmums stājas spēkā 2022. gada 15. jūnijā.”
Prezidij! Dāmas un kungi! Kolēģi! Negribēju īsti runāt, bet no šīm debatēm sāku saprast, ka mums ir deputāti, kas īsti nesaprot, kas ir reprezentatīvā demokrātija. Vai tad tiešām mums jālikvidē visas komisijas un visas sēdes notiks te no pirmdienas līdz piektdienas pusnaktij, un visi diskutēs šeit, Saeimas sēdē? Tas būs tā kā... nu pēdējo reizi mēs to redzējām Atēnās pirms trim tūkstošiem gadu. Tad tur sasauca vīrus pilsētas laukumā, un atkarībā no oratora spējām... pacelts zobens nozīmēja “jā”, un citādi - “nē”. Tā gan nestrādā reprezentatīvā demokrātija. Bet, nu, es tiku citēts. Es aicinu izmantot šo izdevību un izlasīt visu manu rakstu mājaslapā, ko es esmu teicis Latvijas Radio, un tad jūs varēsiet redzēt, ko es patiešām esmu teicis. Protams, ka tas ir ārkārtīgi svarīgi - stiprināt saites ar Kanādu, tas ir vienkārši loģiski. Jūs domājat, ka mēs neaizstāvam mūsu intereses. Es aicinu visu tekstu izlasīt, kādas ir atrunas Eiropas Savienībai, kādas ir atrunas specifiski Latvijai. Es tās visas neminēšu, bet tādas ir. Bet vislabākais ir tas, kas parādījās sociālajos medijos par cūku mēri... Uzminiet, kas ir vainīgs pie cūku mēra Latvijā? Jā, nu, protams, CETA, tāpēc ka mēs to parakstīsim. (Dep. L.Čigāne: “Kas to teica?”) Tā bija cienījamā deputāte Stepaņenko kundze. Ko var darīt? Es tā domāju, kā tad kanādieši, kas grib šito līgumu un ir cīnījušies par to ar mums 10 vai 12 gadus, un beidzot mēs esam atraduši pareizos komponentus, kas ir labi viņiem un kas ir labi mums, un tad viņi būs nolīguši eskimosu šamaņus, kas tagad izplatīs cūku mēri Latvijā? Bet kāpēc tad viņi neizplata to cūku mēri Baltkrievijā? Tur īstenībā ir cūku mēris, un cūku mēris ir arī Krievijā un visur Eiropā. Bet tas parāda to līmeni, tas parāda opozīcijas līmeni. Cūku mēris ir Latvijā tāpēc, ka ir CETA! Nu, piedodiet! Nu, kur mēs esam nonākuši!? Lasīsim tekstu, būsim saprātīgi, uzticēsimies mūsu Eiropas lietu komisijai! Uzticēsimies mūsu pārstāvjiem Briselē, uzticēsimies mūsu ministriem! Nu, kas te
Labdien, cienījamie kolēģi! Es gribēju par šo priekšlikumu. Pirmā daļa priekšlikumam, manuprāt, ir ļoti loģiska un arī atbalstāma, un es paļaujos, ka Ministru kabinets vienmēr izvērtē visas ekonomiskās situācijas un riskus un arī dod vērtējumu. Arī eksperti vienmēr to ir uzsvēruši, ka tas ir svarīgi. Bet par otro daļu, kas saistās ar atbalsta mehānismiem, pasākumiem, vēlos informēt, ka ir būtiska atšķirība no iepriekšējā tā saucamā lokdauna un no iepriekšējā viļņa, kad mēs sniedzām atbalstu visām nozarēm nešķirojot, jo visi bija ietekmēti un visi bija, gandrīz varētu teikt, vairumā gadījumu slēgti, izņemot pirmo nepieciešamību. Tad šie atbalsta instrumenti, kas tiek izmaksāti jebkuram, kam ir, varētu teikt, ienākumu kritums, kā arī bija dīkstāves pabalsti, nebija jāskaņo ar Eiropas Komisiju. Bet tikko mēs, varētu teikt, izlemjam atbalstīt tos, kas ir tieši ietekmēti un slēgti... un varbūt ne būvniecības nozare, kas var turpināt strādāt, ne citas rūpnīcas, kas turpināja strādāt... tad mums ir jāskaņo visi šie atbalsta mehānismi ar Eiropas Komisiju. Šis 30 dienu termiņš nav reāls, jo Eiropas Komisijas lēmumu pieņemšanas laiks jau vien parasti ir 30 dienas, ja ne vēl mazliet, kā saka, precizējot, vairāk, līdz ar to šis būtu neiespējamais (Skaņas pārrāvums.)... Un otrs jautājums, kas, manuprāt, arī ir ļoti svarīgs, ka... uz iepriekš diskutēto... ka ir svarīgi tomēr individuāli piemērot katrai situācijai šos atbalsta mehānismus, jo viens mēnesis jeb četras nedēļas, kas tika slēgtas iepriekš, bija, varētu teikt, sadalītas divos mēnešos. Tāpēc atbalsts bija nepieciešams 50 procenti katrā no šiem mēnešiem un algu subsīdija, manuprāt, bija atbilstošs risinājums, kas dod elastīgākas iespējas arī darbiniekiem atsākt strādāt vai strādāt daļējā slodzē tiem, kas nav tieši apkalpošanas jomā... tiem turpināt veikt nepieciešamos darbus uzņēmumā. Tā ka aicinu šo priekšlikumu noraidīt un neatbalstīt.
Cienījamie klātesošie! Vakar no šīs tribīnes ļoti gari un plaši tika diskutēts par nepieciešamo izglītības sistēmas reformu. Arī par to, kas katrai iesaistītajai pusei šajā jomā ir jādara un par ko jāatbild. Pašvaldībām kā izglītības iestāžu dibinātājām, protams, jānodrošina šo skolu saimnieciskā uzturēšana, infrastruktūras sakārtošana atbilstoši mācību procesa nodrošināšanas prasībām, mācību materiālu tehniskās bāzes pilnveidošana, jāgādā par bērnu drošību mācību iestādē, par viņu atvešanu uz skolu un aizvešanu mājās, par interešu izglītību, kā arī par ēdināšanu un citām lietām. Savukārt Izglītības un zinātnes ministrijas uzdevums būtu sakārtot mācību saturu, kas vērsts uz kvalitatīvas izglītības iegūšanu, un darba samaksas nodrošināšanu visiem pedagogiem, sākot jau no pirmsskolas, kas šobrīd nenotiek. Jo pedagogi, kas nodarbojas ar bērniem no pusotra gada vecuma līdz četru gadu vecumam, atalgojumu saņem no pašvaldībām. Tas savukārt rada zināmu nevienlīdzību, jo daudzām pašvaldībām finanšu iespējas ir stipri ierobežotas, tāpēc daudzās pirmsskolas izglītības iestādēs trūkst darbinieku, trūkst motivācijas uzņemties šo grūto, atbildīgo darbu, kurā tiek izvirzītas tikpat augstas prasības attiecībā uz izglītību un pieredzi kā pārējiem pedagogiem. Tā kā mēs apsveram priekšlikumus par reālu mācību uzsākšanu bērniem no sešu gadu vecuma, šis pirmsskolas sagatavošanas posms ir ļoti svarīgs, un no tā kvalitātes būs atkarīgas bērnu tālākās izglītības sekmes. Ja jau ir reforma, tad tagad ir īstais laiks sakārtot lietas tā, lai turpmāk katrs dara to darbu, kas tam piekrīt. Tāpēc <PARTY> aicina no valsts budžeta, sākot ar 2018.gada 1.septembri, nodrošināt darba samaksu arī pirmsskolas pedagogiem. Lūdzam mūsu priekšlikumu atbalstīt, jo, es ceru, mēs visi saprotam, ka bērni ir mūsu nākotne. Paldies.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šī gada 17.aprīļa sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Gerdas Rozītes-Pupkevičas iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Par kandidāti. Gerda Rozīte-Pupkeviča ir dzimusi 1985.gadā. Viņa ieguvusi profesionālo maģistra grādu tiesību zinātnē un jurista kvalifikāciju. Iegūtā kvalifikācija atbilst piektajam profesionālās kvalifikācijas līmenim. Gerdas Rozītes-Pupkevičas līdzšinējā darba pieredze saistīta ar jurisprudenci, tajā skaitā viņa strādājusi par tiesas sēžu sekretāri un tiesneša palīgu. Gerda Rozīte-Pupkeviča kā tiesneša amata kandidāte stažējas no 2017.gada augusta līdz šim brīdim. Par viņu ir saņemta pozitīva atsauksme no Rīgas pilsētas Latgales priekšpilsētas tiesas. Atsauksmē norādīts, ka tiesneša amata kandidāte spēj interpretēt tiesību normas atbilstoši konkrētas lietas faktiskajiem apstākļiem, kā arī izprot pastāvošo tiesu praksi. Atsauksmes secinājums: tiesneša amata kandidāte Gerda Rozīte-Pupkeviča pilnībā atbilst tiesneša amatam. No Rīgas apgabaltiesas atsauksmes redzams, ka Gerdai Rozītei-Pupkevičai piemīt īpašības, kas nepieciešamas tiesneša amata pienākumu pildīšanai. Viņa apzinās tiesneša amata lomu un atbildību un ir piemērota kandidāte tiesneša amata pienākumu veikšanai. Tiesu sistēmas uzraudzības departamenta direktore savā atsauksmē norāda, ka kopumā stažēšanās laikā Gerdas Rozītes-Pupkevičas zināšanas novērtē ar “teicami”, un uzskata, ka viņa var priekšzīmīgi pildīt tiesneša amata pienākumus. Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija dod pozitīvu atzinumu Gerdas Rozītes-Pupkevičas iecelšanai rajona (pilsētas) tiesas tiesneša amatā. Ņemot vērā minēto, komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši šo lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu iecelt Gerdu Rozīti-Pupkeviču par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Paldies.
Ļoti cienītā sēdes vadītāja! Es gribētu... Pieteicos šīm debatēm, galvenokārt pamatojoties uz Gobzema kunga sāktajām pārdomām par Fiskālās disciplīnas padomi. Te es gribētu teikt, ka arī šajā gadījumā man grūti iebilst pret Fiskālas disciplīnas padomes nepieciešamību. Es teiktu, ka tā viennozīmīgi ieņem ļoti būtisku lomu, un, ja mēs varam kaut kādā veidā stiprināt Fiskālās disciplīnas padomi, tas ir ļoti labi. Bet kur ir tā sliktā lieta? Sliktā lieta ir tā, cik ļoti mēs ieklausāmies tajā, ko Fiskālās disciplīnas padome mēģina mums pateikt. Un te nu gan, kolēģi, ir diezgan daudz pārmetumu, es domāju, tieši jums attiecībā uz to, cik mēs ļoti ieklausāmies. Mēs tērējam milzu resursus Fiskālās disciplīnas padomei, lai viņi uzraudzītu mūsu budžetu, un šobrīd apstākļi ir tādi, ka mums tādu fiskālo griestu īsti nav. Tad pareizi rodas tas jautājums - kam mums tāda Fiskālās disciplīnas padome vajadzīga? Tomēr, ja mēs paanalizējam, kādu atzinumu ir devusi Fiskālās disciplīnas padome par šo budžetu, tad tur gan parādās daudz atziņu un uzsvaru, ko Fiskālās disciplīnas padome ir veikusi, manuprāt, īstajā brīdī. Ir vērts aizdomāties un uzdot sev jautājumu, kāpēc mēs šos jautājumus neņemam vērā. Atcerieties! Kad bija pirmie kovida viļņi, ja tā var teikt, saslimstības viļņi, Fiskālās disciplīnas padome bija tā, kas norādīja, ka šie atbalsta instrumenti ir nepietiekami. Mums bija Finanšu ministrijas parlamentārais sekretārs, kas atļāvās Saeimas deputātiem uzdot retorisku jautājumu, vai mums tiešām šajā brīdī, kad ekonomika ir slēgta, vajadzētu atbalstīt visus, kas elpo. Nu, bija tāda situācija, kolēģi, jūs visi to atceraties, un tieši Fiskālās disciplīnas padome bija tā, es domāju, kas ar kārtīgu mietu iedeva pa pieri visai valdošajai koalīcijai un parādīja, ka tomēr šajā brīdī ir jāatbalsta uzņēmēji, un šis atbalsts sākās. Bet, ja skatāmies uz šo budžetu, šo daudzgadu budžetu, tad, manuprāt, te arī ir vietā Fiskālās disciplīnas padomes atzinumi gan par investīciju politiku, ko tik ļ
Tātad šeit komisijas vārdā ir svarīgi uzsvērt, ka, nosakot šos deviņus procentus, tiek domāts, ka jāņem vērā viss komersantam sniegtais atbalsts - darbības atbalsts ne tikai obligātā iepirkuma ietvaros, bet arī cits darbības atbalsts, kas ir bijis līdz tam, kā arī viss investīciju atbalsts. Jā, tas ir 34. priekšlikumā. Jā. Tālāk. 35. - ekonomikas ministra Ralfa Nemiro priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 36. - komisijas priekšlikumā. Un 36. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Jā, tas ir analoģiski, kā mēs to bijām jau runājuši, debatējot par iepriekšējo priekšlikumu. Proti, šeit vērā tiek ņemts viss elektroenerģijas atbalsts, kā arī investīciju atbalsts. Un diemžēl šinī redakcijā parādījās... pretēji tam, ka mēs komisijā bijām nolēmuši, ka faktisko izmaksu nebūs, šeit tās ir iekļautas. Tas ir tas, uz ko es vēršu uzmanību kā ziņotājs, un aicinu trešajā lasījumā precizēt šo redakciju. 27. - ekonomikas ministra... 37. - ekonomikas ministra Ralfa Nemiro priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Tas paredz: “Kopējo kapitālieguldījumu iekšējās peļņas normas maksimālā likme un līmeņatzīmes tiek noteiktas tādā apmērā, lai garantētu valsts atbalsta samērīgumu.” Šeit atslēgvārds ir “samērīgums”. Tātad - lai atbalsts būtu nevis pārmērīgs, bet samērīgs. 38. - ekonomikas ministra Ralfa Nemiro priekšlikums. Tas ir saistīts ar definīciju - kas ir “elektrostacijas darbības vienotā tehnoloģiskā cikla princips”. Šis ir ļoti svarīgs princips, kuram ir jābūt likumprojektā. Tas palīdzēs novērst tās krāpniecības, kuras nu ir kļuvušas visiem zināmas. Proti, komersanti, lai varētu kvalificēties atbalstam, ļoti bieži sadala savu staciju nosacīti vairākās daļās. Un pēc būtības to enerģijas daļu, kas viņiem būtu jāizmanto pašpatēriņam, viņi uzskaita... ka viņi to ir izmantojuši it kā citam komersantam, bet patiesībā šī enerģija ir nepieciešama šim tehnoloģiskajam ciklam, lai nodrošinātu konkrētās stacijas darbību. Un, lai šāda krāpniecība nebūtu iespējama, ir ieviesta šāda definīcija. Šī defin