EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Cienījamie kolēģi! Attīstoties tehnoloģijām un pieaugot darbaspēka izmaksām, Latvija arvien vairāk zaudē zemāku izmaksu darbaspēka priekšrocības. Latvijas izaugsmi noteiks tās spēja izmantot zināšanas ražošanas procesu modernizācijai un biznesa modeļu maiņai, tehnoloģiju attīstīšanai, prasmei radīt un komercializēt idejas un pētnieciskās izstrādes. Latvijas inovētspēja ir daudz zemāka nekā lielākajai daļai Eiropas Savienības dalībvalstu. Eiropas Komisijas sagatavotajā Eiropas inovācijas rezultātu pārskatā Latvija ierindojas 23.vietā, atpaliekot arī no mūsu kaimiņvalstīm. Saeimas Ilgtspējīgas attīstības komisija 2017. un 2018.gadā vairākās savās sēdēs sadarbībā ar plašu zinātnieku loku izskatīja jautājumu par zinātnes un inovāciju ekosistēmu Latvijā. Komisija pieņēma lēmumu par nepieciešamību valdībai sadarbībā ar universitātēm un citām augstākās izglītības iestādēm, zinātniskajiem institūtiem, biznesa pārstāvjiem un finanšu ekspertiem izveidot konsolidētu un saprotamu inovāciju ekosistēmu Latvijā. Ir nepieciešama valsts budžeta un privātā sektora līdzfinansēta vienas pieturas aģentūra - Latvijas inovāciju un tehnoloģiju atbalsta fonds, kas darbotos saskaņā ar valdības izstrādātajām programmām vai privāto investoru pasūtījumiem, nodrošinot pētījumu un ražošanas mijiedarbību. Komisija, izstrādājot lēmuma projektu, izvērtēja līdzīgus fondus vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs - Zviedrijā, Somijā, Dānijā. Komisijas deputāti “par” fonda izveidi nobalsoja vienbalsīgi. Aicinu atbalstīt Ilgtspējīgas attīstības komisijas sagatavoto lēmuma projektu. Un nobeigumā es citēšu Latvijas Universitātes rektora profesora Indriķa Muižnieka rakstīto par šo lēmuma projektu: “Tā pieņemšana Saeimā varētu beidzot dot nepieciešamo impulsu Latvijas augstākās izglītības, zinātnes un tehnoloģiju pārneses sistēmas attīstībai.” Lūdzu atbalstīt.
Labdien, cienījamie kolēģi! Uzskatu, ka šo priekšlikumu mēs noteikti nedrīkstam atbalstīt. Šis pants regulē plašāka zemes gabala (0064... gruntsgabals), kas pieder pašvaldībai, lietošanu, bet ar Rīgu nav bijušas nekādas sarunas par to un nav bijusi Rīgas iesaiste 2. pielikuma... zemes robežas zīmēšanā. Norādīts, ka piegulošās teritorijas galvenais izmantošanas veids ir sakrālās celtnes vizuālās uztveres un darbības nodrošināšana, paredzot vairākus būtiskus ierobežojumus. Iepazīstoties ar 2. pielikumā norādīto kartogrāfisko attēlojumu, rodas vairāki jautājumi par vizuālās uztveres atšķirībām, skatoties no 64. gruntsgabala, kas pieder Rīgas pašvaldībai, un citiem blakus esošajiem, pat vēl tuvāk - blakus baznīcai - izvietotiem gruntsgabaliem... Atzīstot nepieciešamību uzlikt apgrūtinājumu blakus esošai teritorijai, tomēr ir skaidri redzams, ka nav izsvērta citu gruntsgabalu apgrūtināšana ar lietu tiesībām, kā tikai vēršoties pret Rīgas pašvaldībai piederošo. Uzskatu, ka šādā veidā komisija ir paudusi selektīvu attieksmi pret dažādiem tuvumā esošiem zemes gabaliem. Komisijas juristi pieļauj, ka... apzinās, ka attiecībā uz privātpersonu šāda apgrūtināšana nebūtu tik viegli panākama. Tā ir neatbalstāma tiesību prakse no likumdevēja puses. Tas pavisam noteikti var novest pie Saeimas un valsts galvaspilsētas attiecību saasināšanās un iespējamām tiesvedībām nākotnē. Uz to komisijā norādīja arī pieaicinātie zemesgrāmatu nodaļas pārstāvji, uzsverot, ka pēc jauno zemes robežu noteikšanas, zemes plāna ierakstīšanas zemesgrāmatā... ir iespējama vien pašam zemes īpašniekam, respektīvi, Rīgas domei. Tāpat gribu norādīt, ka komisijā palika neatbildēts jautājums - vai un cik tiesiski ir valstij apmaksāt nodibinājumam piederoša zemes gabala izstrādi... robežplāna izstrādi. Tāpēc vēlreiz aicinu neatbalstīt šo tehniski, manuprāt, apšaubāmo priekšlikumu. Paldies.
Augsti godātie kolēģi! Mani labākie novēlējumi jaunajā gadā un viss tāds. Man tāds jautājums. Kamēr mēs neesam pieņēmuši jauno Nacionālo attīstības plānu, spēkā ir vecais, tā saucamais, vai ne? Vismaz jūsu koalīcija, cik es atceros, to nav grozījusi. Tāpēc spēkā arī ir esošais Nacionālā attīstības plāna uzstādījums - palielināt apstrādes rūpniecības īpatsvaru iekšzemes kopproduktā līdz 20 procentiem. Vai ne? Tas ir spēkā. Jūs arī... daudzi no jums daudz runājuši par to, ka vajag radīt jaunas darba vietas apstrādes rūpniecībā, veicināt apstrādes rūpniecību un tā tālāk. Tā ir. Kolēģi, tad skaidrs, ka viens no veidiem, kā jūs varētu veicināt apstrādes rūpniecību, ir piesaistīt ārvalstu investīcijas. Arī diezgan loģiski. Tad jums arī jāsaprot, kādi ir tie spēles noteikumi, kā piesaistīt tās ārvalstu investīcijas tieši apstrādes rūpniecībai. Jo mēs... skaidrs, ka mēs neesam vienīgā valsts, kura cenšas to darīt. Pasaulē vispār tādu valstu ir diezgan daudz. Absolūtais minimums ir tā saucamā industriālā zona. Proti, neviens investors tagad nenāks investēt kaut kādā zaļā pļavā. Viņam ir nepieciešams minimāls komplekss - zemes gabals, atbilstošs elektrības pieslēgums, infrastruktūra (transporta, sakaru) un tā tālāk. Kāda ir Latvijas pieredze? Pie mums visa izaugsme apstrādes rūpniecībā notiek pārsvarā SEZ - Ventspils, Liepājas, Rēzeknes. Kopumā valstī nekāda īpaša izaugsme tieši rūpniecībā nenotiek. Tātad - ko vērtē investori? Vēlreiz, kolēģi, - industriālā zona kā tāda, minimums... Mums tādas zonas ir... ārpus Rīgas - Liepājā, Ventspilī, Rēzeknē, Jelgavā. Ir arī Lietuvai, Polijai, Baltkrievijai... vairākas zonas. Investori vērtē piekļuvi transporta infrastruktūrai. Mēs neesam vienīgā valsts, kurai ir ostas. Lietuvai ir ostas, Polijai ir ostas. Citiem... Baltkrievijai ir pieeja vismaz tai pašai Klaipēdas ostai. Tātad šeit mēs ne ar ko neatšķiramies no mūsu konkurentiem Polijā, Baltkrievijā, Lietuvā. Tālāk. Darbaspēks - pieejamība, kvalitāte, izmaksas. Mūsu darbaspēks lētāks,
Cienījamā Saeimas vadītāja! Godātie kolēģi! Likumprojekta galvenais mērķis ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2017.gada 17.maija direktīvas par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli prasību pārņemšana Latvijas nacionālajos normatīvajos aktos. Direktīva un likumprojekts ir tapuši, ņemot vērā pieredzi un kļūdas saistībā ar teroraktiem Eiropas Savienībā. Par šiem teroraktiem jūs dzirdat un varat lasīt vai katru dienu. Likumprojektā paredzēts izstrādāt jaunas jēdzienu definīcijas un izveidot jaunu ieroču un munīcijas klasifikāciju Latvijā. Eiropas Komisijas pozīcija ir, ka direktīva pārņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību Protokolu par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelegālas izgatavošanas un aprites apkarošanu. Direktīvā iekļautie risinājumi ir vērsti uz to, lai stiprinātu normatīvo aktu regulējumu ieroču aprites jomā un pēc iespējas mazinātu nelegālo ieroču aprites īpatsvaru. Jāsaka gan, ka direktīvas transponēšanas termiņš bija 2018.gada 14.septembris. Tomēr šobrīd tikai piecas valstis ir implementējušas direktīvas prasības nacionālajos normatīvajos aktos. Tās ir Čehijas Republika, Dānija, Francija, Itālija, Portugāle un Apvienotā Karaliste. Komisija nesaskatīja iespēju šo likumprojektu virzīt kā steidzamu divos lasījumos. Komisija likumprojektu izskatīja un atbalstīja šā gada 9.oktobra sēdē. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 5.novembris.
Cienītā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Tātad šis priekšlikums ierosina papildināt 6. panta trešo daļu pēc vārdiem “Kristīgās ticības mācību” ar vārdiem “un dievturības mācību”. Dievturība ir starp Eiropas neopagāniskajām kustībām, kustībām, kas balstās tradicionālajā kultūrā, tostarp folklorā. Nepieņemot vismaz šo Evas Mārtužas priekšlikumu, mēs noliedzam folkloras garīgās vērtības. Otra lieta. Es saprotu... es runāju arī ar komisijas vadītāju... ka šie īstenībā samērā radikālie priekšlikumi, kas prasītu rūpīgu diskusiju, tika iesniegti uz trešo lasījumu. Manuprāt, pie dievturības jautājumiem būs jāatgriežas. Ja ne tagad, tad tuvākā nākotnē, jo tā patiešām ir saruna par tradicionālajām garīgajām vērtībām, garīgo sistēmu, nenoliedzot tradicionālo... kristietīgo reliģiju tās dažādajās konfesijās, izpausmēs, bet runa ir par dievturību. Iespējams, ka uz priekšu ir jārunā par... jāskaidro plašāk terminoloģija, jo, klausoties, skatoties... jā, klausoties nekādu kontrargumentu Evas Mārtužas priekšlikumiem nebija, bija tikai balsojums “pret”. Rodas sajūta, ka ir zināma neizpratne un zināma neiedziļināšanās vēsturiskajā kontekstā. Vismaz šo priekšlikumu es ļoti lūdzu atbalstīt, jo, atbalstot to, jūs atbalstāt tradicionālās kultūras vērtības un to izzināšanu. Lūdzu atbalstīt.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Faktiski manis teiktais sakrīt ar iepriekšējo runātāju... priekšlikuma saturu un arī ar Jalinska kundzes priekšlikumu. Runa ir par to, ka Valsts ieņēmumu dienestam ir oficiālā elektroniskā adrese. Visām valsts iestādēm ir pienākums atbildēt uz savu klientu pieteikumiem un ierosinājumiem. Nesen man gadījās... bija tāds starpgadījums - bija jāsamaksā sods par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpšanu. Es aizsūtīju to naudas summu elektroniski uz kontu, pa kuru es iepriekš biju maksājis soda naudu, bet tā nebija ieskaitīta. Es uzrakstīju iesniegumu CSDD, un no turienes man tika atsūtīts priekšlikums vērsties pie Valsts ieņēmumu dienesta, lai tas atmaksātu man šo summu. Bija pielikta klāt arī Valsts ieņēmumu dienesta oficiālā adrese. Es uzrakstīju uz šo adresi pieteikumu un pievienoju klāt maksājuma apstiprinājumu, proti, PDF formāta veidlapu. Bet pēc nedēļas es saņēmu lielu, lielu vēstuli no VID, kurā bija rakstīts, ka mani nav iespējams identificēt. Bet interesanti gan, ka... viņi, protams, izmantoja šablonu... tomēr kāds ierēdnis tērē laiku, lai man šajā gadījumā atbildētu. Es domāju, ka vajag arī izmantot iespēju cilvēkiem veikt saziņu ar VID, nereģistrējoties elektroniskajā sistēmā, jo gadījumi var būt dažādi. Piemēram, cilvēkam nav elektronisku rīku identifikācijai; viņam, piemēram, nestrādā viedtālrunis; viņam ir pieeja internetam, bet viņš nevar identificēties ar savu smartfonu. Šādā gadījumā cilvēkam ir jādod iespēja vērsties pie valsts iestādes ar... sakarā ar, teiksim, mazāk sarežģītām procedūrām. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Cienījamais Prezidij! Kolēģi! Grozījums Ieslodzījuma vietu pārvaldes likumā vērsts uz to, lai dotu iespēju Iekšlietu ministrijas Iekšējās drošības biroja amatpersonām bez speciālas atļaujas apmeklēt ieslodzījuma vietas. Šo likumprojektu mēs skatām trešajā lasījumā, un uz trešo lasījumu priekšlikumi nav saņemti. Aicinu jūs atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā. Cienījamie kolēģi! Grozījumi Valsts probācijas dienesta likumā tiek skatīti trešajā lasījumā, un grozījumi ir vērsti uz to, lai nodrošinātu probācijas klientiem paredzēto sociālo rehabilitācijas pakalpojumu līdzfinansēšanas kārtību no valsts puses. Ir saņemti trīs priekšlikumi. 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts. 2. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir atbalstīts. Un 3. - arī Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā. Likumprojekts “Grozījumi Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonu ar speciālajām dienesta pakāpēm dienesta gaitas likumā” tiek skatīts trešajā lasījumā. Un pārsvarā grozījumi ir izstrādāti, lai dotu tiesisku pamatu Iekšlietu ministrijas Iekšējās drošības biroja darbībai. Ir saņemti divi priekšlikumi. 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 2.priekšlikumā. 2. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Siliņas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Likumprojekts “Grozījumi Šengenas informācijas sistēmas darbības likumā” tiek skatīts trešajā lasījumā. Grozījumi sākotnēji bija izstrādāti, lai Iekšlietu ministrijas Iekšējās drošības birojam nodrošinātu piekļuvi Šengenas informācijas sistēmai, bet vēlāk, pirms trešā lasījuma, likumprojekts tika papildināts, dodot tādas pašas tiesības arī Valsts robežsardzei. Kopumā trešajam lasījumam ir saņemti septiņi priekšlikumi. 1. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikum
Cienījamie kolēģi! Es saprotu, ka ierosinātie grozījumi likumā ir nepieciešami. Bet es gribu iebilst pret paviršību Saeimai iesniegto dokumentu sagatavošanā, jo šis dokuments sagatavots tiešām pavirši. Tas uzliek nesamērīgu un absolūti neloģisku slogu Valsts ieņēmumu dienesta amatpersonām. Aicinu jūs izlasīt mums piedāvāto tekstu – grozījums likumā paredz pilnvarot Valsts ieņēmumu dienesta ierēdņus izskatīt iesniegumus un atmaksāt valsts budžetā pārmaksāto vai nepareizi iemaksāto naudas soda summu. Es nesaprotu, kāpēc gan Valsts ieņēmumu dienesta amatpersonām būtu kaut kas jāatmaksā, izskatot iesniegumus? Līdz ar to es tiešām iebilstu pret šo tekstu. Aicinu to papildināt ar pazaudētajiem vārdiem “un pieņemt lēmumu atmaksāt”. Paldies.
Cienītie kolēģi! Es tomēr gribu skaidrot <PARTY>s priekšlikuma būtību. Es nedomāju, ka šis priekšlikums izplata kaut kādus mītus vai ved uz kādu diskusiju. Nē! <PARTY> ierosina veikt darbus, kas ļautu tieši atjaunot Latvijas Policijas akadēmiju otrā līmeņa augstākās izglītības iegūšanai, un tā būtu iekšlietu sistēmā. Un ne pie Latvijas Nacionālās aizsardzības akadēmijas, ne kaut kur citur. Tas ir tieši konkrēts mērķis - Latvijas Policijas akadēmijas atjaunošanas finanšu pamatojums, izpēte, kur tas varētu būt, kalendārais grafiks pasniedzēju rekrutēšanai un rektora ievēlēšanai, lai ar 2019.gada 1.septembri varētu sākties mācību process. Un vēl ko es neminēju savā runā, bet gribu tagad teikt. Ļoti svarīgs šīs akadēmijas uzdevums ir veikt zinātnisko darbu, kas no 2010.gada ir apstājies un kas varētu veicināt daudzu problēmu risināšanu nozarē, tajā skaitā Policijas akadēmija varētu veikt arī esošā personāla kvalifikācijas celšanu. Paldies.
Labdien! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijā strādājām ar likumprojektu “Grozījumi Republikas pilsētas domes un novada domes deputāta statusa likumā”. Tika iesniegti divi priekšlikumi, kuri tika komisijā izskatīti. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir redakcionāls un ir komisijā atbalstīts. 2. - Saeimas deputāta Kaspara Ģirģena priekšlikums, kurš paredz izslēgt likumprojekta 15.1 pantu un komisijā netika atbalstīts. Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Labrīt, kolēģi! Strādājam ar grozījumiem Ēku energoefektivitātes likumā otrajā lasījumā - ņemot vērā, ka likums ir steidzams, - tātad pēdējā, galīgajā, lasījumā. Kopumā komisijā ir saņemti 11 priekšlikumi. No tiem 1. ir Ministru prezidenta biedra ekonomikas ministra Arvila Ašeradena priekšlikums, kurš komisijā ir guvis atbalstu. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 3. - Ministru prezidenta biedra Arvila Ašeradena priekšlikums. Atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 6. - Ministru prezidenta biedra ekonomikas ministra Arvila Ašeradena priekšlikums. Atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir guvis atbalstu. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā. 9. ir Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums, kurš ietver 8.priekšlikumu un ir atbalstīts. 10. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. Un pēdējais, 11., - Ministru prezidenta biedra ekonomikas ministra Arvila Ašeradena priekšlikums, kurš komisijā ir guvis atbalstu. Līdz ar to esam izskatījuši visus 11 priekšlikumus. Aicinu balsot par šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Jā, kolēģi, apbrīnojama bija šī cilvēku kustība... ar Mārtiņu Bondaru, kurš visu laiku pārvietojās, klāt neesot zālē... Tad pirms manis, tad pēc manis... Es nedaudz... izlēmu runāt pēc Pleša kunga teiktā par funkcionālajām teritorijām un atgādināt uz šī fona nedaudz to, kā Liepāja tika pie... nu, brīvlaišanas, sauksim to tā. Un atšķirība starp Liepāju un Jelgavu, kas faktiski ir vienādas gandrīz... Jelgava - ar pieaugošu dinamiku. Es pieņemu, ka jau tuvu pie reālā... pie tā paša daudzuma... Vienīgā atšķirība ir, ka tur varbūt ar novadiem tik gludi negāja kā Liepājā, bet Liepāja un apkārtējā teritorija pierādīja vienu lietu, un es absolūti arī viņiem piekrītu. Jā, ir taisnība par funkcionālām teritorijām. Un tā bija Valmieras izvēle, un tā bija Jēkabpils izvēle, jo, ļoti iespējams, to efektīvi varēs izmantot un patiesībā iegūs teritoriju apkārt pat... nevis Valmiera... Bet tādām pilsētām, kur tā kritiskā masa jau ir 60 tūkstoši, 70 tūkstoši... nu, faktiski divas reizes lielāka nekā Valmiera un Jēkabpils... vai vairāk... Tur tas jau var kļūt par bīstamu... Un tur var būt ļoti lieli zaudējumi - atšķirībā no efektīvas pārvaldības -, jo tādu teritoriju jau pārvaldīt ir ļoti problemātiski. Un tagad katrs, kas šobrīd nobalsos par Jelgavas, tā teikt, ielikšanu milzīgā teritorijā... Pēc šīs argumentācijas kāpēc tad Rīgu nevarēja apvienot ar visu šo - Pierīgu? Manā skatījumā, Pierīgu vispār nevajadzēja aiztikt, tur pietiekoši augstas kapacitātes, finanšu kapacitātes, pašvaldības. Lai taču viņi dzīvo... Tur pavisam citas problēmas, nevis... Bet tas, kas šobrīd tiek darīts, pie tam bez argumentācijas, publiskās vismaz... Kāpēc tur ir Krāslava, kāpēc nav Jelgava? Nu, tas ir zināmā mērā ārkārtīgi liels absurds, un man šķiet, ka, jā, ja reiz ir... un es nedomāju, ka kāds pārdomās par Rēzekni... tad jebkurā gadījumā tas ir tikai tehnikas jautājums. Es domāju, ka pilnīgi noteikti arī divas iepriekš minētās pilsētas, par ko ir priekšlikums, vienkārši jāieliek tur atpakaļ un jāmēģina
Labdien, cienījamie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija to visu izdiskutēja un, uzklausot likumprojekta autoru pārstāvi Kola kungu, Tieslietu ministriju, KNAB, tiesībsarga pārstāvi, NEPLP, Valsts valodas centru un Saeimas Juridisko biroju, ar divām balsīm “par”, piecām balsīm “pret” un diviem deputātiem atturoties neatbalstīja likumprojekta “Grozījums Priekšvēlēšanu aģitācijas likumā” virzību skatīšanai Saeimas sēdē. Šobrīd likumprojektu Saeimas sēdē skatām atbilstoši Saeimas kārtības ruļļa 86. panta sestajai daļai. Likumprojekts paredz papildināt Priekšvēlēšanu aģitācijas likumu ar 5.1 pantu “Priekšvēlēšanu aģitācijas valoda”. Tajā paredzēts, ka priekšvēlēšanu aģitācija, kuras izvietošanas izdevumi tiek iekļauti izdevumos, uz kuriem attiecas ar normatīvajiem aktiem noteiktie priekšvēlēšanu izdevumu apmēra ierobežojumi, veicama tikai valsts valodā. Vēlos vērst uzmanību uz vairākiem aspektiem, kas izskanēja komisijas sēdē, skatot likumprojektu. Likumprojekta autori jaunās normas saista ar nepieciešamību plašākā kontekstā stiprināt valsts valodas pozīcijas, kā līdzekli izmantojot aizliegumu aģitēt citā valodā. Minot virkni starptautisku piemēru, Juridiskais birojs norādīja, ka konkrētā likuma būtība ir personas līdzdalība valsts politiskajās norisēs, nevis valsts valodas stiprināšanas funkcija. Ņemot vērā izskanējušos apgalvojumus par šādu normu esamību Eiropas Savienības valstīs, Latvijas Republikas Saeima Eiropas Parlamentārās izpētes un dokumentācijas centrā saistībā ar šo likumprojektu pieprasīja informāciju par ierobežojumiem saistībā ar valodu lietojumu priekšvēlēšanu aģitācijas sakarā. Uz 17. novembri bija saņemtas atbildes no 22 valstīm. No atbildēm secināms, ka šādi ierobežojumi ir Bulgārijā un Portugālē. Pārējās 20 Eiropas Savienības valstīs vai nu nav valodas ierobežojumu, vai vismaz tiek atļauta aģitācija minoritāšu valodās. Likumprojekta autori paredz, ka uzraudzības funkcija tiks nodota Valsts valodas centram. Atgādināšu, ka šobrīd uzraudzīb
Cienījamā priekšsēdētāja! Godājamie deputāti! Šo nākamo sešu likumprojektu pakete ir saistīta ar attiecīgo Eiropas Savienības direktīvu, kura paredz uzlabot situāciju ar akcionāru, it sevišķi mazo akcionāru, tiesību aizsardzību. Tā ir 2017. gada 17. maija direktīva 2017/828, kas groza iepriekšējo direktīvu. Un šajā paketē ir paredzēti vairāki bloki, tādi kā akcionāru identificēšana, aktīvu pārvaldītāju un pilnvaroto padomdevēju pārredzamība, akcionāru tiesības balsot par vadītāju atlīdzību (tas ir ļoti būtisks papildinājums!), akcionāru iesaiste saistīto pušu darījumu apstiprināšanā. Un... jā. Nu, faktiski tie ir tie galvenie uzdevumi. Un sīkāk tad pie pārējiem likumprojektiem... Es aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā. Termiņš - 17. maijs. Godājamie deputāti! Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par privātajiem pensiju fondiem”” laikam skar ikvienu no mums. Un arī lielu daļu Latvijas iedzīvotāju, kuri ir iesaistīti dažādu līmeņu pensiju fondos. Pamatots ir jautājums, kāpēc bieži vien šie fondi nav bijuši pietiekami efektīvi... sākot ar dažādām komisijām... Mēs esam izskatījuši arī apakškomisijā šos jautājumus, to skaitā jautājumu, kāpēc attīstītajās valstīs šīs komisijas ir vairākas reizes mazākas nekā Latvijā, bet peļņa šiem fondiem ir lielāka. Un tāpēc... Ieviešot šo direktīvu, ir paredzēts novērst veselu rindu trūkumu. Fondi, tādi kā privātie pensiju fondi, apdrošināšanas sabiedrības... tā ir dzīvības apdrošināšana... un dažādu aktīvu pārvaldnieki var būt ietekmīgi akcionāri akciju sabiedrībās. Un ir svarīgi arī parastajiem akcionāriem vai fondu dalībniekiem saņemt informāciju par to, kādās akciju sabiedrībās šie fondi naudu ir ieguldījuši. Tātad tagad tiek paplašinātas fondu dalībnieku tiesības iegūt informāciju arī no tādām akciju sabiedrībām, kuras varbūt... kurās varbūt attiecīgā fonda nav, bet nākotnē var piedalīties šo akciju sabiedrību izlaisto akciju iegādē. Un jebkuru informāciju, kas ar to ir saistīta, turpmāk fonda dalībniekiem būs iespējams pieprasīt. Tā sa
Es lūgtu apvienot laikus. Godātie kolēģi! Manis jau iepriekšējā debašu runā pieminētajā Saeimas paziņojumā par administratīvi teritoriālās reformas turpināšanu tika nolemts par jauno administratīvi teritoriālo iedalījumu konsultēties ar pašvaldībām. Pēc valdības konsultācijām ar Ventspils pilsētas pašvaldību, kā jau es teicu, palika neatbildēti vairāk nekā simts rakstveidā uzdotie jautājumi, un atbildes pēc būtības tika saņemtas tikai uz diviem no tiem. Savukārt Saeimas komisijas sēdē, kad pašvaldību pārstāvji aicināja sēdes dalībniekus pēc būtības diskutēt par jaunā Ventspils novada izveidi un beidzot atbildēt uz to uzdotajiem jautājumiem, tika radīta konsultāciju ilūzija; pašvaldības uzdeva jautājumus un joprojām nesaņēma uz tiem atbildes. Administratīvi teritoriālās reformas komisijas vairākums nepievērsa ne mazāko uzmanību faktam, ka socioloģiskā aptaujā gan Ventspils pilsētas, gan Ventspils novada iedzīvotāju vairākums iebilda pret jaunā novada izveidi. Ir vispārzināms, ka 2019. gada 14. oktobrī, tikai vienu dienu pirms valdības sēdes, kurā tika apstiprināts šis likumprojekts, tajā tika izdarīti grozījumi, valdošajai koalīcijai politiski, voluntāri nolemjot republikas pilsētas statusu saglabāt Liepājai, Rēzeknei un Daugavpilij, bet šādu statusu nepamatoti atņemt Ventspilij un Jelgavai. Es biju klāt vienā no komisijas sēdēm, un deputāte Regīna Ločmele-Luņova uzdeva pamatotu jautājumu - ar ko tad Rēzekne atšķiras no Ventspils un Jelgavas? -, uz ko neviens vai nu nespēja, vai nevarēja, vai negribēja atbildēt; atbilde vienkārši izpalika. Atbildīgās ministrijas pārstāvis toties komisijas sēdē par šo faktu atklāti meloja, norādot, ka tas ir nozaru ministriju atbildīgo dienestu viedoklis un tas izriet no valdības sēdes materiāliem, kas... neatbilst patiesībai. Komisiju pat neinteresēja šie viedokļi, komisijai pieņemot nepārbaudītu, neobjektīvu un vienlīdzības principu pārkāpjošu lēmumu. Līdz ar to jauna Ventspils novada izveides piedāvājums nav balstīts uz pētījumiem
Labrīt, kolēģi! Sociālo un darba lietu komisijā tika skatīts likumprojekts “Grozījumi Darba aizsardzības likumā”, kura mērķis ir nodrošināt efektīvāku darba aizsardzības prasību piemērošanu. Vienlaikus tiek modernizēta darba aizsardzības dokumentācijas izstrādes kārtība un precizēta... un skaidrāk noteiktas prasības sadarbībai darba aizsardzības jautājumos starp darba devēju un darbinieku. Uz trešo lasījumu saņemts viens priekšlikums - komisijas priekšlikums -, kas paredz papildināt likumprojektu ar noteikumu par likuma spēkā stāšanos 2020. gada 1. jūlijā. Aicinu atbalstīt Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikumu.