EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Augsti godātie Prezidija locekļi! Cienījamās deputātes un godātie deputāti! Jums nu šodien ir iespēja redzēt divas profesionālas sociālās darbinieces vienu pēc otras mūsu Saeimas tribīnē. Mans viedoklis, kolēģi, ir gluži pretējs. Mēs pēdējā laikā ļoti daudz runājam par mūsu valsts ārējo drošību. Man gribētos teikt, ka šodien ir pienācis laiks runāt arī par mūsu valsts iekšējo drošību. Un mūsu valsts iekšējā drošība pamatā ir sociālā drošība. Šis likumprojekts mums netapa pēkšņi, likumprojekts tapa ilgākā laika periodā, un tad, kad pagājušā gada vasarā mani uzrunāja Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības pārstāvji, es viņiem teicu skaidri un gaiši: “Mēs varam strādāt pie likumprojekta, es varu jums palīdzēt, mēs varam labot, vairākkārt pie tā atgriezties, bet nekādā gadījumā mēs par to nerunāsim pirms vēlēšanām.” Klausoties Viņķeles kundzi, man gribētos atcerēties 10. un 11.Saeimu. 10.Saeimas laikā Finanšu ministrija uzņēmās ļoti nopietnu uzdevumu: izstrādāt izdienas pensiju piešķiršanas vai arī nodrošināšanas koncepciju. Šo darba grupu vadīja mana kolēģe Ilze Viņķele, kura savulaik strādāja arī Sociālo un darba lietu komisijā. (No zāles dep. I.Viņķele: “Nē, tā nebija! Es nevadīju!”) Pēc tam Labklājības ministrija to uzņēmās, un šī atbildīgā persona tajā laikā bija labklājības ministre Ilze Viņķele. Viņķeles kundze šodien jums saka: “Jāizstrādā koncepcija, un Augulim par to jāatbild (No zāles dep. I.Viņķele: “Koncepcija ir gatava! Nu kā var...!”), un jāvirza Ministru kabinetā.” Ministru kabinets šo koncepciju skatīja, bet neapstiprināja. Tas nozīmē, ka bezgala grūti ir izstrādāt tādu koncepciju, kas atbilstu vairākām mūsu, teiksim, darba jomām. Bet šajā konkrētajā gadījumā nav runa par visiem skolotājiem, jo skaidri un gaiši... Ja esat izlasījuši vismaz virsrakstu, tad redzat, ka tie ir speciālās izglītības skolotāji, sporta skolotāji un pirmsskolas iestāžu skolotāji. (Dep. I.Viņķele atmet ar roku.) Un, kā mēs, kolēģi, atceramies, pirmsskolas izglīt
Cienījamie kolēģi! Gribu vērst uzmanību. Ar šo priekšlikumu mēs kļūstam, iespējams, unikāli, jo jau 1961. gadā Apvienoto Nāciju Organizācija savā Konvencijā pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti ir skaidri noteikusi, ka kaņepes var izmantot šķiedras un sēklas ieguvei. Šis priekšlikums... Ir runa par to, ka mēs vairs skaidri nedefinējam, nenosakām, ka kaņepes izmanto tikai šķiedras un sēklas ieguvei, bet atļaujam izmantot pilnu augu. No vienas puses, varētu teikt - nu kas tur slikts? Jo tas, ko saka uzņēmēji: “Mēs gribam taisīt no ziediem tēju. Neuztraucieties, THC līmenis tur ir ļoti zems vai principā nekāds.” Ir arī panākta vienošanās iekšēji - komisijā... Un policija ir apmierināta, jo tiek izmantotas tikai sertificētas sēklas, sertificētas šķirnes, lai audzētu šīs kaņepes. Bet tas, kas parādījās komisijā un kas, man liekas, ir ļoti būtiski, - nebija piekrišanas no Veselības ministrijas puses. Šobrīd vēstule gan uz Apvienoto Nāciju Organizāciju, gan uz Eiropas Komisiju par to, ka ir šāds priekšlikums, no Veselības ministrijas puses, cik es zinu, ir uzrakstīta. Nav skaidras atbildes, kā uz mums raugās. Es zinu, ka ne vienmēr mums vajag būt otrajiem vai trešajiem... Reizēm tiešām vajag būt pirmajiem. Bet vai šis ir tas jautājums, kur mēs gribam izlēkt un atļaut izmantot pilnu kaņepi jau šobrīd? Vai palikt tomēr pie iepriekšējā regulējuma, ka izmanto tikai šķiedras un sēklas? Un te nav runa ne par medicīnisko marihuānu, ne par kādām citām lietām. Bet ir ļoti svarīgi, ka šobrīd komisijā šī diskusija nebija viennozīmīga un Veselības ministrija neatbalstīja šo priekšlikumu. Tādēļ es arī aicinu atturēties no šī priekšlikuma atbalstīšanas. Paldies.
Kolēģi, vēlreiz. Es domāju: graut nav celt. Šis pieprasījums Ministru prezidentam savā ziņā ir likumsakarīgs. Jo - kā gan citādāk? Kā gan bija iespējams vispār kaut kāds cits iznākums situācijā, kad “<PARTY>” ar tādu milzu enerģiju nāca klajā ar priekšlikumu, ka ir jāatceļ veselības apdrošināšanas reforma, ka ir jāatceļ pakalpojumu grozi un ka tas viss, ko darījusi iepriekšējā valdība, ir nepareizi. Vienīgā problēma ir tā, ka jūs neuzlikāt neko vietā. Lai gan, kā jau es no šīs tribīnes teicu, tajā laikā, kad to atcēla ministre Viņķele, viņa nāca ar piedāvājumu. Diemžēl tam nebija jūsu atbalsta. Diemžēl mēs no šīs tribīnes jums teicām, ka būs problēmas. Būs problēmas ar to, ka vienkārši nebūs resursu, ko izmaksāt mediķiem algās. Šodien mēs esam šajā situācijā, un tas būtu ļoti nepieņemami, ja jūs šo pieprasījumu neatbalstītu, jo tas radies tieši jūsu bezdarbības dēļ.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar dokumentu Nr. 1529 - “Grozījumi Zvejniecības likumā”. Šajā dokumentā ir kopumā 21 priekšlikums. Tie saistīti ar dekodifikāciju. 1. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Pleša kunga priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Grasberga priekšlikums. Ir atbalstīts. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Grasberga kunga priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 8. priekšlikumā. 8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Grasberga kunga priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 10. priekšlikumā. 10. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 11. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Pleša kunga priekšlikums. Ir atbalstīts. 12. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Grasberga kunga priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 14. priekšlikumā. 13. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Pleša kunga priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 14. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 14. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 19. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Pleša kunga priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 20. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 20. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Un 21. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. Komisijas vārdā lūdzu atbalst
Nu jā, kā var tiešām bez kritērijiem pieņemt, kas ir liels un kas ir mazs? Nu, es vienkārši to nesaprotu. Mēs... skaidra kārtība būtu tāda, ka likumā mēs nodefinētu... Es vēlreiz atgādināšu, ko es teicu. Tātad ir konkrēts skaitlis, no kura mēs sākam pilsētu saukt par lielu. Vienalga, vai tie ir, nezinu, 15... 20... 10 vai 50 tūkstoši iedzīvotāju, bet tad ir skaidrs. Tad ir skaidrs kritērijs. Piemēram, lielā pilsēta ir 25 tūkstoši un vairāk, viss. No tā arī rēķināmies... vai 20. Tad ir skaidrs, kuras pilsētas var tiekties, arī veidot savu attīstību, lai kļūtu par lielajām, un kuras būs vienkārši pilsētas. Bet es domāju, ka šeit, nu, vispār, ja mēs tā skatāmies, tam vairs nav nozīmes, jo kas tad ir liels un mazs? Tad mēs varētu arī, nu, izglītības reformā... Nu, vai tad ir svarīgi, vai tā ir liela vidusskola vai maza vidusskola? Kāpēc mēs tur kritērijus nosakām? Nu, tad mēs varētu arī pateikt, ka, piemēram, var jau būt vidusskola arī ar 45 bērniem, viss kārtībā. Nu, viņi ir, jā, garā liela vidusskola... kāda problēma, ja? Tā mēs tad turpmāk valstī darīsim, ja? Es nezinu. Tāpat arī... varbūt arī varam citās jomās sākt, nu. Armijā jau arī nav nozīmes tam, vai vienība ir liela vai maza. Nu, tas nekas, mēs paņemsim vadu, nosauksim, ka tā ir liela vienība, ja, nosauksim vadu par bataljonu, un viss būs kārtībā armijā! Ļoti! Vads varēs cīnīties tāpat kā bataljons, ja? Es tomēr domāju, nu... Kolēģi, nu jūs saprotat, ko jūs esat paši sarakstījuši tajā savā reformas projektā, kurš tagad otrajā lasījumā tiks apstiprināts? (Starpsauciens: “Tas ir <PARTY> priekšlikums!”) Nē, jūs nesaprotat. Tieši tā! Un tāpēc ir jāatbalsta mūsu priekšlikums, kuru... vairs nevar atbalstīt, jo viņš jau ir nobalsots. Bet jūs... es vienkārši cenšos jums iestāstīt, par ko jūs esat nobalsojuši. Varbūt kāds no koalīcijas arī (Starpsauciens.) trešajā lasījumā... trešajā lasījumā iesniegs kādus labus priekšlikumus. (Starpsauciens: “Mēs zinām, par ko mēs esam nobalsojuši!”) Nē, man liekas, jūs nesaprotat, p
Labdien, kolēģi! Vienai no Aigara Strupiša intervijām (šī intervija tika publicēta izdevumā “Jurista Vārds”) ir nosaukums “Negodīgai taktikai nav vietas tiesas procesā”. Es vēlētos akcentēt divus vārdus “godīgums” un “taisnīgums”. Nav noslēpums, ka Latvijā cilvēki neuzticas tiesām. Neuzticas tāpēc, ka nesajūt, ka tiesas spriedumi ir tiešām taisnīgi. Šodien dzirdējām visādus vārdus – “judikatūra”, “kvalitāte”, “neatkarība”... Bet pats galvenais, lai tiesas spriedumi ir taisnīgi. Lai cilvēki sajustu, ka tie spriedumi ir taisnīgi. Runājot par konkrētiem darbiem, es gribētu novēlēt Strupiša kungam pievērsties ļoti nopietni taisnīgas judikatūras izveidošanai piespiedu nomas strīdos. Es zinu, ka viņam ir jau zināma pieredze, piemēram, ar Šlitkes kungu šajā jautājumā. Un otrais, protams, ko sagaida ļoti liela mūsu sabiedrības daļa, un tas ir par taisnīgumu, – tas ir taisnīgs spriedums Zolitūdes traģēdijas lietā. Es ļoti ceru, ka Strupiša kungam izdosies savā profesionālajā darbā izdarīt tā, lai mūsu tiesām nebūtu ne negodīgas taktikas, ne negodīgas stratēģijas un lai taisnīgums būtu tas galvenais rezultāts, kurš tiks panākts Strupiša kunga darbības rezultātā. Vēlu veiksmi!
Labrīt, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu Nr.986/Lp12. Otrajam lasījumam komisija saņēmusi septiņus priekšlikumus. 1. ir atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 2. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Arī tas komisijā ir atbalstīts. 3. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 5.priekšlikumā. 5. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts. 6. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju. Un arī 7. ir Edgara Putras - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra - priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 19.decembris. Strādājam ar likumprojektu Nr.955/Lp12. Otrajam lasījumam esam saņēmuši deviņus priekšlikumus. 1. ir Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Arī 2. - Juridiskā biroja priekšlikums - komisijā ir atbalstīts. Arī 3. - Juridiskā biroja priekšlikums - komisijā atbalstīts. Savukārt 4. - Juridiskā biroja priekšlikums - daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 5. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. Un noslēdzošais ir 9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 12.decembris.
Labdien, cienījamie kolēģi, vēlreiz! Lēmuma projekta mērķis ir noteikt kontaktpersonu atgriešanos izglītības procesā, neievērojot īpašos mājas karantīnas nosacījumus, kā arī saglabāt līdz ārkārtas situācijas beigām vakcinācijas vai pārslimošanas izpildes noteikumus, kas attiecas uz studiju procesa īstenošanu klātienē. Lēmumā paredzēts: lai piedalītos klātienes izglītības procesā pamata un vidējās izglītības pakāpē, izglītojamais, kurš noteikts par kontaktpersonu, var neievērot mājas karantīnas nosacījumus, ja tiek veikta izglītojamo rutīnas skrīninga testēšana. Proti, vairs netiek piemērota prasība 10 dienas ievērot mājas karantīnu. Komisijas vārdā es aicinu šo lēmumu atbalstīt.
Labdien, kolēģi! Šis priekšlikums tiešām ir ļoti atbalstāms, un arī kaut vai ir šī piebilde, tad, nu, es redzu, ka šeit ir arī risinājums un mums būtu jāņem vērā tieši šis reģionālais princips. Šodien, atverot Slimību profilakses un kontroles centra mājaslapu, redzam, ka mums ir trīs novadi, tātad viens ir Vidzemē Jaunpiebalgas novads, mums ir arī Rucavas novads un Durbes novads, kur saslimstība 14 dienu laikā ir nulle. Es redzu, ka mums jau ir pirmie trīs novadi, kas būtu gatavi atgriezties... varbūt ļaut bērniem sportot un skatīties, kas notiek, jo, ja mēs skolās esam jau pieņēmuši šo reģionālo principu, tad mēs varam iet arī tālāk un bērnus laist sportot. Es redzu, ka ir arī jāļauj profesionāļiem daudz vairāk trenēties, jo pašreiz ir ļoti daudz halles ciet, manēžas ciet, bet mūsu sportistiem ir profesionāli jāgatavojas. Tā ka es ceru, ka veselības ministrs Daniels Pavļuts tiešām ņems vērā, ievēros šo reģionālo principu, paskatīsies karti, kāda ir saslimstība pa reģioniem, un arī atbalstīs. Tas būtu arī viss. Paldies.
Godātā priekšsēdētāja! Godātie deputāti! Man kā opozicionāram jāinformē pārējie opozīcijas deputāti, ka mēs bijām tie - tieši opozīcija! -, kas iniciēja visu šo kandidātu iztaujāšanu. Tā bija atklāta iztaujāšana, un tā notika. Katrs no viņiem izklāstīja savu programmu, mēs uzdevām papildu jautājumus. Es nevaru vērtēt... negribu būt absolūts regulēšanas speciālists, bet tāda saruna notika, un visi, kas gribēja, varēja nākt - arī tie, kas nav komisijas locekļi. Un tādi deputāti bija. Tāpēc teikt, ka minēto kandidātu iepazīšana nenotika, nav pareizi. Protams, katrs drīkst balsot, kā grib. Bet es tikai aicinu pārējos opozīcijas kolēģus neizplatīt nepatiesu informāciju, ka Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā mēs viņus neuzklausījām. Tieši mēs, <PARTY>, bijām tie, kas iniciēja šo iztaujāšanu, un tā arī notika. Paldies.
Labdien, Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Likumprojektu “Grozījumi Dzīvnieku aizsardzības likumā” (Nr. 1151/Lp13) esam izskatījuši trešajā lasījumā, nesaņemot nevienu priekšlikumu un to vienbalsīgi atbalstot virzīšanai Saeimas sēdē. Likumprojekta mērķis ir aizliegt dzīvnieku audzēšanu un turēšanu, ja vienīgais to mērķis ir kažokādu ieguve. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir vienojusies, ka liegums stāsies spēkā 2028. gada 1. janvārī. Šāds termiņš dod skaidru signālu, ka šis uzņēmējdarbības veids Latvijā vairs nebūs atļauts, un dod iespēju un laiku uzņēmējiem pārorientēt savu saimniecisko darbību uz citām nozarēm. Aizliegums audzēt kažokzvērus Latvijā ir ticis saskaņots Eiropas Komisijā, un pret to nav saņemti iebildumi no citām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Dzīvnieku audzēšana ar mērķi iegūt kažokādas ir neētiska, un šādai uzņēmējdarbībai mūsdienu sabiedrībā vietas nav. Šis lēmums ir liels solis iekļaujošā, respektējošā un līdzcietīgā sabiedrībā, ļaujot Latvijai virzīties civilizētas un eiropeiskas attīstības virzienā. Īpaši, arī komisijas vārdā, vēlos izcelt un pateikt paldies biedrībai “Dzīvnieku brīvība”, kura ar savu aktivitāti ļoti palīdzēja mūsu komisijas darbā un deva savu pienesumu kvalitatīvas likumdošanas veidošanā. Šis, manuprāt, ir izcils sabiedriskā aktīvisma piemērs, 10 gadus cīnoties par sev nozīmīgām idejām, veidojot publiskus sižetus, atspoguļojot zvēru skaudro dzīvi... un darbu fermā. Arī organizējot piketus, kādu šodien visi redzējām no rīta pie Saeimas. Protams, tas nāk kopā ar ekspertīzi un padziļinātām zināšanām tieši aizlieguma procesā. Ceru, ka šādu aktivitāšu Latvijā būs arvien vairāk. Tādēļ lūdzu Saeimu atbalstīt likumprojektu... Lūdzu Saeimu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Dzīvnieku aizsardzības likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūgums atbalstīt pirmajā lasījumā. Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 15.maijs. Jā, cienījamie deputāti, arī šis jautājums ir saistošs! Un arī pie Valsts prezidenta izveidotā ekspertu grupa iesaka tāpat kā Eiropas Parlamenta vēlēšanās arī Saeimas vēlēšanās piedalīties tām partijām, kurās biedru skaits ir lielāks nekā pašlaik likumā noteiktais. Un, saņemot šādu priekšlikumu arī no deputātiem saistībā ar likuma grozījumiem, Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija izskatīja to, atbalstīja un lūdz arī Saeimu to apstiprināt pirmajā lasījumā.
Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Juridiskajā komisijā tika saņemts viens priekšlikums - Juridiskā biroja priekšlikums -, kas paredz papildināt 26.pantu “Naudas sods” ar skaitļiem “88.11”; tas nozīmē naudas sodu par gāzes emisijas kvotu informācijas sagrozīšanu vai nepatiesas informācijas sniegšanu. Juridiskajā komisijā izskatīts un atbalstīts. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. Komisija atbalsta. Paldies par atbalstīšanu. Priekšlikumus trešajam lasījumam lūdzu iesniegt līdz šā gada 28.novembrim.
Kolēģi! Vinstons Čērčils (Starpsaucieni: “Ūūū! Jā!”) reiz ir jautājis: “Ar ko atšķiras politiķi no valstsvīriem?” Un atbildi arī viņš deva: “Ar to, ka politiķi domā par nākamajām vēlēšanām, bet valstsvīri - par nākamajām paaudzēm.” (Starpsauciens: “To es saprotu!”) Un es domāju, ka jūs katrs - it sevišķi Nacionālā apvienība, kas tik ļoti rūpējas par demogrāfiju, - zināt šo demogrāfijas koku (Rāda attēlu.), kā izskatās šobrīd Latvija un kāda tā izskatīsies pēc gadiem pieciem, desmit, divdesmit. Kā mēs šeit redzam, ir liela daļa pensionāru, ir darbaspēka vecumā esošie strādājošie, no kuriem 100-250 tūkstoši šobrīd Latvijā nav sociāli minimāli nodrošināti, un ir tā daļa, kas nāks iekšā darba tirgū. Un, kā jūs redzat, tā ir par trešdaļu mazāka nekā šobrīd darbaspēka tirgū esošā. Tas nozīmē, ka šī daļa uzturēs tos, kas turpmāk ies pensijā, ieskaitot arī tos, kas nebūs samaksājuši šīs sociālās iemaksas. Pārfrāzējot Čērčilu, ir svarīgi domāt ne tikai par nākamajām paaudzēm, bet arī par esošajām paaudzēm - par tām, kurām mēs esam parādā, kuras ir uzturējušas šo valsti agrāk. Un tie ir esošie pensionāri. Tāpēc man ir liels izbrīns, ka mēs daudz diskutējam par uzņēmējiem. Šeit sēž ar Latvijas Pensionāru federāciju saistīts cilvēks, un es gribētu dzirdēt viņa viedokli, kā viņš no pensionāru skatpunkta, esošo pensionāru skatpunkta, reaģē uz to, ka 2019.gadā sociālā budžeta uzkrājums, iespējams, pat samazināsies un ka tā samazinājums apdraud jau esošo pensiju sistēmu. Mani izbrīna Bondara kunga argumenti (esmu tādus dzirdējis arī pārraidēs), ka sociālajā apdrošināšanā vajadzētu piedāvāt cilvēkiem izvēles iespēju: katrs godīgi pateiktu, vai viņš grib tajā piedalīties vai negrib. Bet ko tas nozīmētu ilgtermiņā? Varbūt arī autobraucējiem ļaut izvēlēties, vai viņi grib OCTA vai negrib? Tā ir valsts obligātās sociālās apdrošināšanas sistēma, un tā strādā tikai tad, ja tajā piedalās visi savu iespēju robežās. Ja iespējas brīvi izvēlēties tajā piedalīties būtu katram, tas nozīmētu, ka
Labdien, cienījamie deputāti! Šajā reformā pašvaldību daudzums tiek samazināts trīskārt. Jebkurā gadījumā būs gan plusi, gan būs, kā zinām, mīnusi, bet mēs varam teikt, ka dzīve noteikti būs citādāka. Gribu pateikt paldies komisijas deputātiem, kas tomēr arī ieklausījās pārējo lielo, nu jau valstspilsētu, gadījumos, ka nav nekādas vajadzības šobrīd iet uz kaut kādiem (Nav saklausāms.)... Jā, varbūt, ļoti iespējams, kāds tāpat (Nav saklausāms.)... liepājnieki un apkārtnes iedzīvotāji, tāpat kā Jelgavas, varbūt paši pēc 10, varbūt pēc 15 gadiem sapratīs, vai viņi izsecinās... Tad jūs mani neredzēsiet! (Smiekli.) Bet tas nekas. Jā, varbūt pēc 10–15 gadiem būs jauns etaps un būs atkal kaut kas izmainījies šai mainīgajā pasaulē, un paši iedzīvotāji prasīs jau kādas izmaiņas, vairāk lauku un pilsētu sadarbību, bet šobrīd, nu, nav tas īstais brīdis – pēc tam, kad esam izanalizējuši... Tas atgādina arī to, ka pašas ap Liepāju esošās pašvaldības tā vietā, lai būtu pa mazām grupiņām vai cīnītos par sevis saglabāšanu, tomēr spēja sanākt visas kopā, vienoties par nākotni un piedāvāt savu redzējumu. Par Liepāju mēs varam teikt gluži tāpat. Viņiem atšķirībā varbūt no vienas otras citas pilsētas, kas objektīvi pati prasa arī teritoriju apkārt, – Liepājai ar apkārtni nav bijuši ne radikāli strīdi, ne domstarpības. Tādā ziņā, es domāju, sadarbība jau tur ir bijusi, un tādā pašā mērā tā attīstīsies turpmāk. Šobrīd ņemt kaut ko vēl nost, beidzamā brīdī kaut ko... Tas izklausās pēc rēķinu kārtošanas. Es aicinu visus tomēr būt objektīviem, un šis ir gadījums, kad komisijas viedoklī vajadzēja arī ieklausīties un, jā, šo priekšlikumu pilnīgi noteikti noraidīt. Paldies.
Labdien, kolēģi! Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisija virza izskatīšanai Saeimā likumprojektu “Par Džona Martina Tallija atzīšanu par Latvijas pilsoni”. Džons Martins Tallijs ir ASV pilsonis. No 1995. gada viņš uzturas Latvijā, nodibināja ģimeni, pašreiz audzina dēlu - Latvijas pilsoni. Viņš ir saņēmis Latvijas... pastāvīgas uzturēšanās atļauju. Džons Martins Tallijs ir izveidojis vienu no lielākajiem Latvijas telekomunikāciju iekārtu un aprīkojuma ražošanas uzņēmumiem - SIA “Mikrotīkls”, kas savu produkciju eksportē uz daudzām pasaules valstīm. Līdztekus pamatdarbībai uzņēmums aktīvi iesaistās labdarībā, veicot apjomīgus ziedojumus Bērnu slimnīcas fondam, Latvijas Universitātei, Latvijas Tehniskajai universitātei un citām Latvijas izglītības iestādēm. Pētniecības izglītības atbalstā un citos projektos uzņēmums pēdējos gados kopumā ir ziedojis vismaz piecus miljonus eiro. Džons Martins Tallijs sniedzis atbalstu Bērnu klīniskās universitātes slimnīcas Onkoloģijas nodaļai, izveidojis Latvijas bērnu onkoloģijas fondu. Par ieguldījumu mecenātismā un nopelniem Latvijas labā Džonam Martinam Tallijam 2017. gadā tika piešķirts Atzinības krusts un viņš ir iecelts par Atzinības krusta komandieri. Atbalstu pretendenta vēlmei iegūt Latvijas pilsonību ir paudušas vairākas sabiedrībā pazīstamas personas. Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisija sagatavojusi šo likumprojektu par Tallija atzīšanu par Latvijas pilsoni, izvērtējot viņa individuālās situācijas apstākļus, darbības un pienesuma valstij un sabiedrībai nozīmīgumu, kā arī ņemot vērā apstākli, ka esošā normatīvā regulējuma neparedzētu gadījumu dēļ viņam rodas nepārvaramas grūtības iegūt Latvijas pilsonību, taču pilsonības iegūšana atbilst ne tikai Pilsonības likuma mērķiem, bet arī būtiskām valsts interesēm. Tātad mūsu komisija lūdz minēto likumprojektu nodot tikai Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Komisija lūdz virzī
Kolēģi! “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā” un “Grozījumi Izglītības likumā” - tā ir vienota pakete. Tāpēc es jums atgādināšu, par ko vispār ir runa. Šeit, kā jūs atceraties no pirmā lasījuma, ir piedāvājums pakāpeniskai pārejai uz mācībām latviešu valodā vispārējās izglītības vidusskolas posmā un izmaiņām bilingvālajā izglītībā pamatskolā. Un sākumskolā tātad paliek... pirmsskolā paliek bilingvālā apmācība. Komisijā notika plašas debates par abiem likumprojektiem. Deputāti bija iesnieguši vairākus priekšlikumus, kuri faktiski noraidīja Izglītības un zinātnes ministrijas un Saeimas pirmajā lasījumā atbalstīto pakāpenisko izglītības iegūšanu vidusskolā latviešu valodā. Komisija, izsakot sapratni par deputātu Lazarevas, Morozova un Pimenova iesniegtajiem priekšlikumiem, tomēr šos priekšlikumus noraidīja. Deputāti izteica bažas par pedagogu apmācību un metodiskajiem materiāliem; tāpat tika izteikti priekšlikumi paredzēt privātām skolām apmācību ārpus kopējās apmācības sistēmas. Komisija arī noorganizēja vienu komisijas sēdi, kurā Latviešu valodas aģentūra informēja par pedagogu apmācības programmām. No otras puses, Sudrabas kundzes priekšlikumi paredzēja pāriet uz valsts valodu jau pirmsskolas mācību iestādēs. Tāda ir deputātu priekšlikumu būtība. Un tagad par likumprojektu “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā”. Ir iesniegti kopumā 11 priekšlikumi. 1. - deputātes Lazarevas priekšlikums. Nav atbalstīts. 2. - deputātes Lazarevas priekšlikums. Nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”) Tālāk 3. - deputāta Morozova priekšlikums. Nav atbalstīts.