EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, kolēģi! Ministru kabinets ir iesniedzis mums, komisijai, grozījumus likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”. Pacentīšos izstāstīt ļoti īsi, jo anotācija ir ļoti gara un pamatīga. Zemkopības ministrija, kas ir atbildīgā, ir aprakstījusi visu, kas saistīts ar šo likumprojektu. Jo, kā zināt, zemes jautājumi, lauksaimniecības zemes jautājumi, vienmēr ir bijuši sensitīvi mūsu valstī. Lietas būtība. Iestājoties Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (OECD), Latvija apņēmās līdz pagājušā gada 31. decembrim novērst neatbilstības Liberalizācijas kodeksam, ieviest nediskriminējošas normas attiecībā uz visām OECD valstīm. Ņemot vērā, ka esam apņēmušies un organizācijā esam iestājušies, protams, ir jāveic izmaiņas mūsu likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”, lai viņš atbilstu... ka visas OECD valstis ir vienādas tiesībās - ka ir tiesības šo valstu gan privātpersonām, gan juridiskajām personām iegādāties zemi mūsu valstī. Patīk mums tas vai nepatīk, tas ir jāpilda, un līdz ar to Zemkopības ministrija ir izdarījusi šos grozījumus minētajā likumā, lai tas tā varētu turpmāk notikt. Komisija ir likumprojektu atbalstījusi pirmajā lasījumā, un aicinu jūs, deputāti, atbalstīt to. Priekšlikumu iesniegšana - līdz 30. janvārim... šī gada.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! <PARTY>s frakcija, droši vien tāpat kā jūs visi, ir par lielāku atklātību. Bet gan mūsu vidū, gan arī, saprotu, jūsu vidū viedokļi atšķiras... it sevišķi, uzklausot debates gan no vienas, gan no otras puses, kļūst skaidrs, ka atšķiras pieeja jautājumā par to, kādā veidā šo atklātību nodrošināt, - tas, ko stāsta Dolgopolova kungs, un tas, ko komisija ir pieņēmusi... ka šī atklātība, kas attiecas uz algām, ir jāparedz vienā citā likumā, nevis šajā likumā. Es gan šobrīd pieturos pie tā viedokļa, kas lielā mērā sakrīt ar Inta Dāldera iesniegtajiem priekšlikumiem, kas uzskata, ka tai atklātībai jābūt iespējami plašākai. It sevišķi tādēļ, ka likums, kura ietvaros tiek domāts atrunāt visus jautājumus, kas saistīti ar atalgojuma publiskošanu, šobrīd īsti nav sakārtots un tajā ir tikai deleģējums Ministru kabinetam. Manuprāt, nav arī no juridiskās tehnikas viedokļa, kā jūs mīlat teikt, pareizi tā darīt, ka mēs tagad vienā likumā atsaucamies uz citu likumu, otrā likumā atsaucamies uz trešo likumu, ceturto, piekto un tās ķēdītes beigās uzdodam Ministru kabinetam beidzot noteikt, kādā veidā kuram un cik daudz ir jāpublicē mājaslapā. Līdz ar to es pats personīgi balsošu “par” Inta Dāldera iesniegtajiem priekšlikumiem, un, ja tie netiks atbalstīti, tad droši vien man būs jābalso “pret” likumprojektu kopumā, jo, manuprāt, otrajā lasījumā mēs tomēr izdarījām kļūdu. Un visbeidzot. Uzklausot gan vienas puses, gan otras puses argumentāciju, izskatās, ka neatkarīgi no tā, kā mēs šodien balsosim, septembrī, dāmas un kungi, mums būs kopā jāstrādā pie Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likuma un būs tas jāver vaļā, būs jāmēģina tajā vienā likumā atrunāt visu, kas saistīts ar šo jautājumu par atalgojuma publiskošanu. Paldies.
Labdien, kolēģi! Vēlos pievērst jūsu uzmanību likumprojektam “Grozījumi Krimināllikumā”. Juridiskā komisija kā atbildīgā komisija nav saņēmusi nevienu priekšlikumu pirms izskatīšanas otrajā lasījumā. Vēlos atgādināt, ka šie ir grozījumi Krimināllikumā, kas saistīti ne tikai ar nelikumīgu cilvēka orgānu izņemšanu, bet arī... paredz kriminālatbildību arī gadījumā, ja nelikumīgi cilvēkiem izņemtie orgāni tiek izmantoti implantācijai. Aicinu atbalstīt šos grozījumus Krimināllikumā otrajā lasījumā. Paldies. Šā gada 25. aprīlis.
Kolēģi! Nemēģinot atspēkot visas neprecizitātes un arī, nu, varbūt tīšas muļķības, kas te tika sarunātas, ko iepriekšējie runātāji minēja, tomēr gribu teikt, ka Izglītības un zinātnes ministrija no savām rezervēm pārdala... papildus vēl vienu miljonu mācību līdzekļiem... Tāpat arī tiek veltīti seši miljoni no šīm kovida naudām, kas tika pieminētas. Principā visa šī nauda (vismaz 80 procenti) aiziet tieši pašvaldību atbalstam - attālināto mācību procesa nodrošināšanai un pašvaldību iestāžu atbalstam. Tāpēc... Nu, nevajag maldināt, nevajag izteikt kaut kādus pieņēmumus, kas neatbilst patiesībai, un nevajag šķelt sabiedrību! Valsts cenšas par šo procesu rūpēties... kopēji. To dara gan ministrija, gan pašvaldības. Un kopēji mēs, ar katru sazvanoties... Šonedēļ, piemēram, katru dienu... Ar astoņām skolām meklējam šos risinājumus - kā mēs varam vēl palīdzēt, kā pietrūkst skolām, katrai konkrētajai, un kā tās uz to skatās. Tāpat ir Eiropas fondi, kuri ir paredzēti arī šim digitalizācijas procesam un kurus pašvaldības var izmantot, un kurus jau arī iepriekšējā, teiksim, periodā ir veiksmīgi... citas pašvaldības ļoti labi izmantoja šos fondus skolu modernizācijai, digitalizācijai un tā tālāk. Aicinu noraidīt šo un nākamos un atbalstīt komisijas priekšlikumu. Vēlreiz paldies! Kolēģi, komisijas vārdā: šis priekšlikums nav atbalstīts. 11. - deputāta Kucina priekšlikums, kas analoģisks iepriekšējiem. Aicinu neatbalstīt. 12. - deputāta Pimenova priekšlikums, kas paredz izslēgt tieši šos elektroniskos resursus, interaktīvo mācību platformu un šīs pārējās lietas no iepriekš jau, teiksim, veidotā saraksta. Principā paredz atstāt redakciju, kāda tā iepriekš bija likumā, tātad - neatļaujot šīs digitālās mācību platformas skolām... pašvaldībām finansēt... Komisijā nav atbalstīts.
Labrīt, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Man ir tikai viens jautājums - kas tas tāds ir? Astridai Lindgrēnei bija tāds personāžs - omulīgs vīriņš, kurš bija ļoti zinošs visās lietās, arī glezniecībā. Reiz viņš sēdēja dīvānā un zīmēja gailīti, un, kad Brālītis prasīja: “Kur tad gailītis?”, viņš teica: “Lapsai vēderā.” Kur ir pārmaiņas Veselības aprūpes finansēšanas likumā? Jā, es esmu dzirdējusi ministri klaigājam: “Cik viss slikti! Cik dramatiski viss ir atstāts veselības aprūpē!” Vai “dramatiski” ir tas, ka ir 85 miljoni klāt pie atalgojuma ārstiem un medmāsām? (Starpsauciens.) “Cik nenormāli dramatiski viss ir!” Un 600 tūkstoši... papildu vizītes pie ārsta un izmeklējumi pacientiem? “Nenormāli slikti viss ir! Es nākšu un uztaisīšu vienu grozu.” Kur tas ir? 2021. gadā sāksim domāt? Tā nav lapsiņa, kurai vēderā ir gailītis. Tie ir tīri meli. Es aicinu neatbalstīt šo. Es aicinu nākt ar skaidru piedāvājumu, kā mainīt šo likumu. Kur būs finansējums veselības aprūpei? Šobrīd tas tiek atstāts nekurienē! Kolēģi, jūs visi solījāt, ka veselības aprūpei būs papildu finansējums un ka būs viens grozs. Šis ir viltus viens grozs. Paldies. (Aplausi.)
Bērziņa kungs! Paldies jums par uzaicinājumu ierasties komisijas sēdē, kad tiks skatīts Tiesu namu aģentūras izdarītā vērtējums. Paldies jums arī par... Paldies jums par man doto iespēju pēc Saeimas sēdes iečukstēt jums ausī, kurš bija tas deputāts. (Dep. A.Bērziņš: “Man jau iečukstēja!”) Es jums noteikti iečukstēšu, ka tas bija Jānis Klaužs. (Zālē smiekli.) Ministra kungs, paldies, ka jūs ieradāties uz šo sēdi! Jo daudzi ministri varbūt pat būtu ignorējuši. Es to patiešām augsti vērtēju. Tas ir patiešām ministra cienīgi, un tas ir zināmā mērā tas, ko... tas ir tas, ko mēs ceram sagaidīt no katra politiķa. Taču man gribētos jums norādīt uz to, ka tomēr visa manta, kas pieder valstij, ir nodokļu maksātāju manta. Tas nav tā, ka, ja nodokļu maksātāji ir iemaksājuši valsts budžetā, tad tikai tas iemaksātais ir nodokļu maksātāju īpašums. Nē! Arī tā manta, kas pieder Tiesu namu aģentūrai, Valsts nekustamo īpašumu aģentūrai, Latvijas Bankai un citām valsts institūcijām, - arī tā ir nodokļu maksātāju jeb Latvijas tautas manta. Otrkārt. Jūs ļoti labi zināt, ka Tiesu namu aģentūrai nav ne redzējuma, ne plāna, ne arī Tieslietu ministrija šo aģentūru kaut cik jēdzīgi uzrauga. Tā tas ir. Un to jūs nevarat noliegt. Tas apstiprinās visos dokumentos, un tas ir redzams pilnīgi visās atbildēs, ko mēs esam saņēmuši saistībā ar Tiesu namu aģentūru. Un visbeidzot. Jūs minējāt, ka Tiesu namu aģentūrai ir šie trīs uzdevumi - apsaimniekot nekustamo īpašumu, uzturēt informatīvās sistēmas un arī pārdot grāmatiņas. Grāmatiņu pārdošanu es patiešām redzu šeit, bet to nekustamo īpašumu Šķūņu ielā, ministra kungs, to, ko jūs jau piecās izsolēs mēģināt pārdot, es nespēju atrast šajā mājaslapā. Nu patiešām! Es pat nevaru saskatīt. (Rāda klātesošajiem savu datoru.) Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 19.sējums ir svarīgāks par to Šķūņu ielas namu? (Dep. A.Kaimiņš: “Jā? Nevar būt!”) Nu ko jūs! Nu tā ir smiešanās! Tā ir ņirgāšanās! Tad vismaz uztaisiet normālu mājaslapu (Dep. A.Kaimiņš: “Ir uzta
Cienījamā Saeimas sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Šis priekšlikums ir izstrādāts, lai sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumu sniedzēji un tie pakalpojumu sniedzēji, kas sniedz pakalpojumus, kas saistīti ar izklaidi, tai skaitā restorāni, bāri, naktsklubi, gan iekštelpās, gan ārtelpās varētu darboties bez darba laika ierobežojuma, jo no 1. jūlija vairs netiek piešķirta virkne dažādu pabalstu, kas attiecas tieši uz darba ņēmējiem, - dīkstāves pabalsts, slimības pabalsts, slimības palīdzības pabalsts -, bet tai pašā laikā saglabājas dažādi ierobežojumi, kas cilvēkiem liedz strādāt un kas uzņēmējiem uzliek par pienākumu ievērot dažādas prasības. Līdz ar to viņi arī nevar nodarbināt cilvēkus tādā apjomā, kā to varēja darīt pirms tam. Tā situācija sanāk tāda: ja cilvēks iepriekš strādāja pilnu slodzi, tad šobrīd viņu var nodarbināt, piemēram, uz pusslodzi vai uz vēl mazāku stundu skaitu, bet no 1. jūlija ir stājies spēkā arī sociālo iemaksu objekts, no kura ir jāmaksā sociālās iemaksas. Cilvēkam netiek dota iespēja strādāt, uzņēmējs nevar viņam to nodrošināt, bet nodokļi ir jāsamaksā kā no pilnas slodzes vai vismaz kā no minimālās algas. Līdz ar to tas nostāda uzņēmējus neapskaužamā situācijā. Principā uzņēmumi tiek iznīcināti, nosakot papildu nodokļu slogu un ierobežojumus to darbībai. Līdz ar to lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu un atļaut, nu, vismaz vasaras laikā strādāt, nosakot tādu darba laiku, kā uzņēmējs pats to izvēlas. Vasara ir arī tas laiks, kad tik tiešām tomēr šeit kāds tūrists vēl iegriežas, kad arī paši vietējie iedzīvotāji var apbraukāt Latviju, tad neliegsim šo iespēju uzņēmējiem vismaz atgūties pēc pandēmijas vasaras laikā. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Diemžēl man jūs kādas pāris minūtes vēl jāaizkavē, jo, pēc manas izpratnes, sagatavotais lēmuma projekts ne visai precīzi atspoguļo gan tās debates, kuras notika Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijā, gan šim jautājumam sasaukto Vides un klimata politikas apakškomisijas sēdi. Raugiet tiesiskā regulējuma izvērtējumu, kas tiek paģērēts no Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas! Nu, tas ir mazbūtisks, jo tur nekā neskaidra nav. Tur nekas īpašs nav jāizvērtē, viss tāpat ir skaidrs par visām trim Baltijas valstīm. Kas ir jāizvērtē? Ir jāizvērtē būtībā finansiālais aspekts. Jo, raugiet, citu valstu pieredze rāda, ka depozīta sistēmas ieviešana ietekmē citu atkritumu veidu apsaimniekošanas izmaksas. Un līdz ar to varētu sanākt tā, ka arī šīs depozīta sistēmas ieviešana varētu paaugstināt izmaksas tieši iedzīvotājiem atkritumu apsaimniekošanas ziņā. Es pēc būtības aicinu Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju tajā informatīvajā ziņojumā, kas jāiesniedz nākamā gada 1.martā, ietvert informāciju par depozīta sistēmas iespējamo ekonomisko un finansiālo ietekmi uz esošo dalītās atkritumu vākšanas sistēmu Latvijā, ņemot par piemēru Lietuvas pieredzi un tātad arī šos skaitliskos datus. Lietuvā depozīta sistēma paralēli dalītās atkritumu vākšanas sistēmai tika ieviesta šī gada janvārī, un tātad arī šis termiņš - 1.marts - nozīmē to, ka varēs Latvija diezgan skrupulozi analizēt šo pieredzi, kas gada laikā gūta Lietuvā. Es personīgi domāju, ka šī pieredze būs negatīva un šīs izmaksas būs arvien lielākas, un tās jau... no Lietuvas ir ziņas, ka izmaksas ir pieaugušas - krietni pieaugušas! -, salīdzinot ar plānotajām. Pēc būtības ir jāizpēta Lietuvas pieredze. Un, ja mēs runājam par iniciatīvas iesniedzēju, tātad - sagatavotāju, mērķiem... Šie mērķi, manuprāt, pilnīgi noteikti nebija, nu, par varas makti, par katru cenu panākt depozīta sistēmas ieviešanu Latvijā. Manuprāt, šīs iniciatīvas autoru doma bija samazināt tiešām iepakojuma d
Cienījamie kolēģi! Mans priekšlikums paredz šobrīd ierobežot biržā noteiktās cenas jeb faktiski kompensēt iedzīvotājiem attiecīgi cenu virs 10 centiem par kilovatstundu. Ja šodien ieskatāmies Nord Pool biržas cenās, tad, to visu pārvēršot uz kilovatstundām, redzam, ka diemžēl šīs cenas ir kļuvušas ļoti augstas. Piemēram, no 19.00 līdz 20.00 - 56 centi, no 8.00 līdz 9.00 - 60 centi. Vienubrīd pat pārsniedza 1,20 eiro. (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Kolēģi! Es gribu ar šo priekšlikumu ierobežot pirmām kārtām šo cenu kāpumu, un tas dotu cilvēkiem iespēju saprast, ka viņiem kaut kāda kompensācija ir paredzēta gadījumā, ja cena tiek pārsniegta... par 10 centiem kilovatstundā. Tāpat es piedāvāju šajā gadījumā finanšu avotu - tieši to, kas visvairāk uz šīs cenu starpības nopelna. Un tas ir “Latvenergo”. Kā jau mēs zinām, gan Latvijas, gan Lietuvas, gan Igaunijas energokompānijas šobrīd strādā ar ļoti augstu peļņu. Un brīdī, kad iedzīvotājiem ir jāmaksā par šīm elektroenerģijas cenām, mēs varētu atrast attiecīgu finanšu avotu. Tā nebūtu valsts parāda, ārējā parāda, audzēšana, kas ir notikusi šīs valdības ietvaros, bet gan, tieši otrādi, skatīšanās uz “Latvenergo” resursiem. Kolēģi! Es uzskatu, ka šobrīd tās cenas, kuras mēs varam biržā redzēt, ir satraucoši lielas; tās ir pat rekordlielas, ja salīdzina ar pagājušā gada periodu. Nu, tad vēl varbūt divus gadus iepriekš... Tāpēc priekšlikums, kas noteiktu attiecīgi griestus, palīdzētu ļoti daudzām mājsaimniecībām pārvarēt šo enerģētisko krīzi. Turklāt priekšlikums paredz, ka mēs varētu noteikt šo atbalstu, sākot ar 12. augustu, kad likums stāsies spēkā (šis ir steidzams likumprojekts), un turpināt līdz 2023. gada 30. aprīlim. Taču gadījumā, ja biržas cenas strauji krīt - un to mēs visi varam novērot Nord Pool biržā -, tad, protams, mēs varam vienoties par šī priekšlikuma izmaiņām. Taču šobrīd mēs runājam par tiesībām un iespējām Latvijas iedzīvotājiem nodrošināt saprotamu maksājumu; 10 centi par kilovats
Godātie kolēģi! Es tiešām izsaku pateicību, ka tiek nodrošināta mūsu epidemioloģiskā drošība; ka mēs varam sēdēt attālināti viens no otra un tādējādi šajos ārkārtējās situācijas, pandēmijas apstākļos varam būt droši. Es vēlos informēt visus deputātus, ka jūsu e-pastos ir pieejama... nosūtīta vēstule (saskaņā ar Saeimas priekšsēdētājas rezolūciju), kas tika sākotnēji gatavota kā atbildes vēstule deputātam Aldim Gobzemam; Juridiskais birojs to ir sagatavojis kā atbildes vēstuli, kas satur izklāstu gan par Satversmes, gan par Saeimas kārtības ruļļa normām un par to atbilstību tai procedūrai, kādā mēs patlaban strādājam. Šis dokuments jums visiem ir pieejams jūsu e-pastos, un jūs ar to varat iepazīties. Paldies.
Labdien, cienījamā sēdes vadītājas kundze! Sociālo un darba lietu komisija ir izskatījusi un atbalstījusi trešajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Militārpersonu izdienas pensiju likumā”. Priekšlikumi nav iesniegti. Komisijas vārdā lūdzu Saeimu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Sociālo un darba lietu komisija ir izskatījusi un atbalstījusi trešajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi likumā “Par izdienas pensijām Iekšlietu ministrijas sistēmas darbiniekiem ar speciālajām dienesta pakāpēm””. Priekšlikumi nav iesniegti. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt trešajā, galīgajā, lasījumā.
Kolēģi! Man jāatbild Kazinovska kungam. Attiecībā uz vīrusu es pat vēl rokojos normāli, nevis šitos taisu... Man... domāju, ka man nav nekā. (Smiekli. Aplausi.) Bet attiecībā uz 2000. gadu - jā, es jau centos pirmajā sēdē stāstīt, kā laiki ir mainījušies. Ieskats vēsturē - 2000. gads, reģionus vajadzēja un tad bija jātaisa. No tā laika, ja kāds nav pamanījis, ir daudz kas mainījies, viss ir gājis uz priekšu, pašvaldībām ir citas funkcijas atdotas. Es visu laiku klausos un gribētu arī dzirdēt, kas tad būs iekšā tajos reģionos. To, ka valsts no savas bezizmēra kabatas dos neizmērojamu naudu, ko dalīt attīstībai, to es esmu dzirdējis. Bet kuras funkcijas atdos šīs 40 pašvaldības - to es neesmu dzirdējis. Tāpēc es domāju, Pleša kungs, ka pēc 10 gadiem nākamais censonis aiz jums arī teiks, ka 10 gadus te nekas nav darīts, reģioni nav uztaisīti, un atkal būs jauns priekšlikums, jo, tāpat kā tas nostāvēja 15 gadus, tā šis nostāvēs tikpat ilgi. Paldies.
Paldies. Godīgi sakot, šis priekšlikums, par kuru ir runa, nav ne populisma paraugs, ne arī mēģinājums izgudrot jaunu līdzekli cīņā pret pandēmiju; šis priekšlikums ir viens no mēģinājumiem nodokļu politiku pielāgot pandēmijas izraisītās ekonomiskās krīzes pārvarēšanai, un tāpēc tas vērtējams, vadoties no tā apsvēruma. Runājot vispār par nodokļu politiku kā tādu, jāatceras - tās uzdevums ir ne tikai uzpildīt vai piepildīt valsts maku, bet arī panākt valsts ekonomisko un sociālo attīstību, jo tā nauda šo mērķu sasniegšanai arī vajadzīga. Runājot vispār par nodokļu politikas grozījumiem, - jā, tiešām, krīzes apstākļos tas ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā pielāgoties krīzei un paātrināt krīzes pārvarēšanu un tās seku likvidēšanu. Un šis ir viens no tādiem instrumentiem. Ne velti jau šodien ir izskanējis, ka tāds paņēmiens ir izmantots vairākumā Eiropas Savienības valstu (tikai ne Latvijā) un ka tas ir efektīvs līdzeklis. Un vispār, ja runājam par nodokļiem kā tādiem, es gribu atgādināt arī piemēru no nesenās vēstures: progresīvā iedzīvotāju ienākuma nodokļa vietā parādījās divi nodokļi - iedzīvotāju ienākuma nodoklis un solidaritātes nodoklis. Tas bija eksperiments, lai pārvarētu finansiālo krīzi, un tam arī bija sava vieta, un tas arī bija realizēts. Taču šinī gadījumā ir jautājums ne par to - paliks vairāk naudas valsts kasē vai mazāk naudas -, bet par to, kā tas iespējami attīstīs vai saglabās ēdināšanas sektoru mūsu ekonomikā. Atbalstot šo priekšlikumu, es gribu pateikt tikai vienu - ja netiek radīta vērtība, neparādās arī pievienotā vērtība, ko var apcirpt ar nodokli. Aicinu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Labdien, kolēģi! Vispār ir izveidojusies tāda ļoti interesanta situācija attiecībā uz nelegālajām interaktīvajām spēlēm. Daudzi varbūt nezina, ka īstenībā šā gada laikā... organizēt nelegāli interaktīvās azartspēles... ka par to nav nekāds sods... nav nekāds sods - administratīvais sods... Es paskaidrošu - kāpēc. Tātad: kā mēs zinām, notika dekodifikācija, un šie sodi bija jāpārnes... administratīvie sodi bija jāpārnes uz attiecīgo... uz attiecīgajiem nozaru likumiem. Attiecībā uz Azartspēļu un izložu likumu 15. jūlijā bija Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēde, kur... bija paredzēts noteikt, ka par nelegālo azartspēļu rīkošanu pienākas attiecīgs administratīvais sods. Bet toreiz bija tā, ka uz otro lasījumu bija iebalsoti Valaiņa priekšlikumi attiecībā uz to, ka pašvaldībām būtu daudz lielāka iespēja slēgt azartspēles savās teritorijās. Protams, tas nepatika atsevišķiem politiskajiem spēkiem, un šis likumprojekts tika “norauts” uz trešo lasījumu. Tas bija gatavs uz trešo lasījumu, bet tas tika “norauts”. 15. jūlijs. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija - to var apskatīties. Tā ka nu mums ir interesanta situācija: būtībā var nelegāli taisīt azartspēles... interaktīvās... Latvijā. Es uz to neaicinu, bet tāda ir tā situācija. Paldies.
Labrīt, godājamie kolēģi! Tātad “Grozījumi Augstskolu likumā”. Otrajam lasījumam ir saņemti 23 priekšlikumi. 1. - izglītības un zinātnes ministra Šadurska priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 2. - izglītības un zinātnes ministra Šadurska priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un arī iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 4. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 5. - izglītības un zinātnes ministra Šadurska priekšlikums. Ir atbalstīts 6.priekšlikumā. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 7. - izglītības un zinātnes ministra Šadurska priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 8.priekšlikumā. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 10. - izglītības un zinātnes ministra priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 11. - izglītības un zinātnes ministra priekšlikums. Ir atbalstīts 12.priekšlikumā. 12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 13. - izglītības un zinātnes ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. 14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā. 15. - izglītības un zinātnes ministra priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā. 16. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 19. - komisijas priekšlikumā. 18. - izglītības un zinātnes ministra Šadurska priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 19. - komisijas priekšlikumā. Un 19. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 20. - izglītības un zinātnes ministra priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 21. - izglītības un zinātnes ministra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 22. - komisijas priekšlikumā. 22. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas p
Labdien vēlreiz visiem! 19.jūnijā mēs, visi 11 cilvēki, kas bijām komisijā, nobalsojām “par”, un komisijā bija arī ministra skaidrojums. Viņš piekrita, ka šeit ir vajadzīgs saiklis “vai”. Tātad sanācis ir tā, ka pa trim mēnešiem mums visa latviešu valoda ir izmainījusies. Vienkārši mēs, man liekas, nelietderīgi tērējam laiku. Ko tad tajā ministrijā jūsu cilvēki dara, ja viņi nemāk pareizi sakārtot likumu un nemāk pareizi salikt uzsvarus, uzlikt punktu uz “i” vai zem “k” palikt komatiņu apakšā, lai iznāktu “ķ”? (Izglītības un zinātnes ministrs K.Šadurskis: “Ministrija nevar novērst dumjus priekšlikumus!”) Ja šī “un” un “vai” dēļ ir uz nedēļu aizkavētas apsolītās pedagogu algas (visiem Latvijas pedagogiem ir apsolīti šie 710 eiro), nu tad... Tas ir smieklīgi, ja šis ir galvenais iemesls, kā jūs to pasniedzāt presē! Ja tie ir kvalitātes rādītāji, tad par to var diskutēt, bet presē bija rakstīts: saiklis “un” un “vai” aptur pedagogu algu palielināšanu. Tieši tā, ne citādāk. Man liekas, ka vispirms tad vajag kārtīgi visus šos lēmumus un likumus, un priekšlikumus ministrijā izstrādāt un atnest gatavu likumprojektu, un tad paskaidrot mums, visiem tiem, kuri nesaprot, kas ir “un” un “vai”. Jo sanāk, ka mēs neviens šeit to nesaprotam. Pareizi? (Izglītības un zinātnes ministrs K.Šadurskis: “To jau nerakstīja ministrija, draugs!”) Arī jūs ne! Paldies.
Atgādinu, ka komisija šo priekšlikumu nav atbalstījusi. 3.priekšlikums, ko iesniegusi Izglītības, kultūras un zinātnes komisija, un arī 4. šīs komisijas iesniegtais priekšlikums nav atbalstīti, jo faktiski mēs par tiem esam nobalsojuši jau iepriekšējā likumprojektā. Analogs ir arī 4. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Līdz ar to ir izskatīti visi otrajā lasījumā iesniegtie priekšlikumi. Lūdzu atbalstīt likumprojektu kopumā otrajā lasījumā. Priekšlikumus lūdzam iesniegt līdz 29.maijam.