EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Vēlreiz labrīt! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Latvijas Republikas Zemessardzes likumā” (Nr. 1409/Lp13), pirmais lasījums. Grozījumu mērķis ir noteikt rīcību zemessargu iesaistīšanai 72 stundu kaujas gatavības pārbaudēs, kā arī rīcību izņēmuma stāvokļa izsludināšanas vai kara laika iestāšanās gadījumā. Likumprojekts paredz zemessargu ieskaitīšanu aktīvajā dienestā karavīra statusā mobilizācijas gadījumā (izņēmuma stāvokļa izsludināšanas vai kara gadījumā), kā arī gadījumā, ja Ministru kabinets pieņem lēmumu par zemessargu mobilizāciju pirms īpašā tiesiskā režīma iestāšanās valstī. Ņemot vērā to, ka dienests Zemessardzē būtiski atšķiras no atrašanās Nacionālo bruņoto spēku rezervē, zemessargi netiks iesaukti aktīvajā dienestā rezerves karavīru un rezervistu mobilizācijas kārtībā. Zemessargu ieskaitīšana aktīvajā dienestā notiks vienkāršotā kārtībā, kuru noteiks aizsardzības ministrs. Tā kā izņēmuma stāvokļa tiesiskais režīms var tikt attiecināts tikai uz atsevišķu valsts teritorijas daļu, likuma 4. panta septītajā daļā paredzēta iespēja lemt par zemessargu daļēju mobilizāciju, pārējos zemessargus pakļaujot paaugstinātas gatavības režīmam. Lai nodrošinātu netraucētu un ātru zemessargu mobilizāciju pirms īpašā tiesiskā režīma izsludināšanas valstī, likumprojekts paredz pienākumu darba devējam atbrīvot mobilizējamo zemessargu no darba pienākumu pildīšanas, neizmaksājot viņam darba samaksu, jo zemessargs pēc tā mobilizācijas procesa pabeigšanas iegūst uz laiku karavīra statusu un saņem karavīram paredzēto algu. Zemessargu mobilizācija var būt gan vispārēja (var tikt mobilizēti visi zemessargi), gan daļēja (mobilizēti konkrēta reģiona zemessargi). Daļējas mobilizācijas gadījumā daļu zemessargu mobilizēs, bet otrai daļai tiks noteikts paaugstinātas gatavības režīms, kas nav mobilizācija, bet gan mobilizācijas sagatavošanas posms, kurš tiek paredzēts Mobilizācijas likumā, un tas nosakāms, lai nodrošinātu zemessargu operatīvu iesaisti NBS kaujas struktūrās apdraudējum
Kolēģi! Pašvaldību aizņēmumi ir pieejami tām pašvaldībām, kurām ir stabila budžeta situācija un kuras var atļauties aizņemties, zinot, ka varēs šos parādus atdot. Šis 9 miljonu atbalsts ir vajadzīgs tām pašvaldībām, kurām ir visgrūtāk ar finanšu un budžeta salāgošanu, finansējot ikdienas pasākumus. Un pašvaldībām netiks aizdota nauda ikdienas uzturēšanas izdevumu segšanai. Pašvaldības var aizņēmumus saņemt attīstības projektiem, bet šajā gadījumā runa ir par to, ka tās patiešām nevarēs pildīt savas pamatfunkcijas. Kolēģi, arī 2008., 2009. gadā, kad bija krīze, tad Latvijas valsts bija aizņēmusies... Arī tad, jāsaka, piegrieza skābekli pašvaldībām, bet tad pat starptautiskie aizdevēji, var teikt, ārvalstu vagari, saprata, ka valstij no savas puses ir jāuzņemas saistības un jāgarantē, ka valsts palīdzēs pašvaldībām nodrošināt minimālo sociālo atbalstu un pakalpojumus pašvaldību iedzīvotājiem tad, ja pašvaldības to nevarēs izdarīt. Šobrīd mūsu valdība ir skarbāka nekā starptautiskie aizdevēji tolaik. Šobrīd mūsu valdība vienkārši paņem naudu visām pašvaldībām nost: tieciet galā, kā nu pašas varat! Varēsiet nodrošināt sociālo atbalstu saviem pašvaldības iedzīvotājiem - varēsiet! Nevarēsiet - nu nekā! Tā nav pareizā attieksme, kolēģi. Mēs minējām šodien arī par milzīgajām reģionālajām attīstības atšķirībām starp Rīgu un reģioniem. Arī viena reģiona ietvaros ir ārkārtīgi lielas atšķirības. Un šis finansējums ir vajadzīgs tām, kurām klāsies visgrūtāk pēc jūsu veiktajām iedzīvotāju ienākuma nodokļa īpatsvara izmaiņām.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Arī šodien mēs tik daudz runājam par šo jautājumu! Kad es pirms septiņiem gadiem kļuvu par Saeimas deputātu, jau tad mēs sākām par to debatēt. Un šodien mēs netiksim galā ar tiem VDK maisiem, un gan jau vēl par to būs jārunā kādu laiku. Tāpēc man šķiet - kā cilvēkam, kurš dzimis 1982.gadā, pagājušajā gadsimtā -, ka tomēr ātrāk ir jāatver vaļā. Jā, tas būs kādam sāpīgi, bet izrunāsim, izjautāsim... Varbūt arī kāds no maniem radiem ir sadarbojies ar VDK, es to nezinu... Izrunāsim, pajautāsim, atvērsim vaļā un aizmirsīsim. Un nebūs vairs jāatgriežas atkal - gadu no gada! - vēl nākamos septiņus gadus. Nu cik var?!
Jā, kolēģi, šis tiešām ir Saeimas prestiža jautājums, jo tieši 13. Saeima bija tā, kas savas darbības sākumposmā skaidri un gaiši apņēmās atbalstīt mūsu mediķus un palielināt viņiem atalgojumu līdz zināmam līmenim, jau nosakot konkrētu procentu. Šajā gadījumā kolēģes priekšlikums, manuprāt, ir ļoti korekti sagatavots, jo tas neparedz līdzekļus no bruņotajiem spēkiem vai no kādas citas nozares. Šeit ir konkrēti priekšlikumi - no līdzekļiem neparedzētiem gadījumiem -, kā analogi norāda arī koalīcijas partijas un frakciju pārstāvji, iesniedzot savas deputātu kvotas. Tāpēc, kolēģi... šis laiks, kad daudzi mediķi gaida... Jā, varbūt taisnības labad jāsaka - daudzi, iespējams, vairs pat negaida nekādus Ziemassvētku brīnumus, ka šī Saeima vai valdība varētu sākt pildīt savus solījumus. Bet vēlreiz vēlos akcentēt, ka šis ir Saeimas prestiža jautājums, - ja esi devis savu vārdu un esi balsojis “par” pielikumu, tad vārds ir jātur un šis pielikums jānodrošina. Lūdzu, atbalstīsim šo priekšlikumu. Paldies.
Godātā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Dombravas kungs, beidziet šķelt sabiedrību! Ukrainā ir karš, un tie cilvēki, kas šeit nonāk, - tie nāk no karadarbības zonas. Un, ja viņi tur legāli uzturas, tādā gadījumā nevajag šobrīd viņus šķirot - tie vienkārši ir cilvēki no karadarbības zonas. Un līdz ar to lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu, ja reiz jūs (Dep. J. Dombravas starpsauciens.)... ja jūs pastāvat par Ukrainu. Un nerunājiet te šķērsām, jo (Dep. J. Dombravas starpsauciens.)... tāpēc ka jūs vienkārši traucējat man runāt. Es atvainojos, bet tā tas ir, un jūs reāli parādījāt savu divkosīgo dabu. Paldies.
Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Vispirms man gribas jūs vedināt uz tādu līdzību. Kā mēs informējam par Saeimas darbu? Oficiālā informācija, visi likumi un viss pārējais ir gan “Latvijas Vēstnesī”, gan likumi.lv; mums ir mājaslapa, mums ir... Principā tas arī viss... Galvenie ir divi informatīvie kanāli. Par visu pārējo vēsta plašsaziņas līdzekļi. Mums nav nekāda Saeimas “Vēstneša”. Visā demokrātiskajā pasaulē principā, mēs zinām, ir četras galvenās varas: lēmējvara, izpildvara, tiesu vara un mediju vara. Un kvalitatīva, neatkarīga un slēptu sponsoru neietekmēta informācija arī pašvaldībās, kā arī analītiskā žurnālistika ir sabiedrības lemtspējas pamats un reizē arī korupcijas kārdinājumiem pastāvīgi pakļautu ierēdņu (arī pašvaldības vadītāju) bieds, jo tieši žurnālisti daudzviet pasaulē pilda tādu kā sargsuņa funkciju - it īpaši, ja valsts atbildīgās institūcijas ar šo pienākumu nespēj vai negrib pietiekami kvalitatīvi tikt galā. Valstiskā līmenī mēs jau redzam, ka pēc būtības esam atteikušies no mediju tirgus neietekmēšanas, redzam, ka arī lielie valstiskie mediji nespēj nodrošināt kvalitatīvu informāciju, un tāpēc... es atvainojos tiem, kas seko manai latviešu valodas pareizībai, - nevis “mēdiji”, bet “mediji”... Tātad mēs paši sponsorējam no valsts budžeta Latvijas sabiedrisko mediju, lai tas varētu pildīt funkciju un informēt par notiekošo arī šeit, Saeimā. No vienas puses, ir jāatzīst, ka pašvaldības nereti patiešām ir spiestas veidot savus “vēstnešus”, lai sniegtu iedzīvotājiem aktuālo informāciju, jo šie valsts mediji informēt par notiekošo pašvaldībās īsti nav ieinteresēti. Arī Rīgā mēs redzam, kas notiek ar K.Barona ielu, ar “Rīgas satiksmi” un citām likstām. Ja plašsaziņas līdzekļi par to nestāstītu, “Rīgas Vēstnesis” to tiešām neizstāstītu. Gan mazajās, gan lielajās pašvaldībās - visās pašvaldībās! - ir vajadzīgs šis ceturtās varas funkcijas pildītājs. Situāciju tomēr padara sarežģītu tas, ka atsevišķās pašvaldībās par savu iedzīvotāju nodokļu nau
Kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā sēdē izskatīja likumprojektu “Grozījums Nacionālās drošības likumā” (Nr. 1521/Lp13). Likumprojekta mērķis ir noteikt aizsardzības ministram tiesības lemt par speciālo operāciju veikšanu ārvalstīs un aktīvās kiberaizsardzības operāciju veikšanu. Likumprojekts paredzēts operatīvai un iespējami savlaicīgai pretreakcijas īstenošanai uz militāro darbību rezultātā izraisītu valsti apdraudošu situāciju, kā arī šādu situāciju novēršanai nepieciešamo preventīvo pasākumu veikšanai. Likumprojekts paredz aizsardzības ministram tiesības pieņemt lēmumus par speciālo operāciju veikšanu ārvalstīs un aktīvās kiberaizsardzības operāciju veikšanu. Lēmumus nepieciešams saskaņot ar Ministru prezidentu un ārlietu ministru. Noteikts arī pienākums aizsardzības ministram informēt Nacionālās drošības padomi par šo operāciju norisi un rezultātiem. Nacionālo bruņoto spēku likuma 6.1 panta pirmās daļas 7. punkts paredz speciālās operācijas kā vienu no Nacionālo bruņoto spēku veicamajiem pasākumiem. Speciālo operāciju panākumi lielā mērā ir atkarīgi no spējas nekavējoties reaģēt uz apdraudējumu un maksimāli ilgā laika posmā nodrošināt plānotās operācijas diskrētumu. Tāpat šobrīd strauji pieaug valsti apdraudošo situāciju skaits kibervidē, kas saistītas ar pretlikumīgu piekļuvi informācijas sistēmām, elektronisko sakaru tīkliem, to darbības traucējumiem. Līdz ar to nepieciešams stiprināt bruņoto spēku spējas stāties pretī minētajiem izaicinājumiem. Šādu situāciju deeskalācija prasa bruņoto spēku papildu resursus un līdzekļus pretreakcijas spēju pilnveidošanai. Līdz ar to efektīvai reaģēšanai uz iespējamiem draudiem visās operacionālajās vidēs ir nepieciešams nacionālā līmenī attīstīt arī aktīvās kiberaizsardzības spējas un nepieciešamības gadījumā tās pielietot, ja cita veida centieni pretinieka apturēšanai nav bijuši sekmīgi. Aktīvās kiberaizsardzības operācijas ietver darbības kibervidē, kas vērstas uz uzbrukumu nepieļaušanu
Labdien, augsti godājamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Ministra kungs! Cienījamās dāmas, godātie kungi! Valsts armijas kaujas spējas ir atkarīgas gan no mūsdienīgiem ieročiem, gan no karavīru pārliecības par cīņas taisnīgo dabu. Ir lielas cerības, ka valsts, kura ir taisnīga pret saviem pilsoņiem, tiks arī labi aizstāvēta. Es šobrīd gribētu runāt - likuma kontekstā - par valsts aizsardzības dienestu. Manuprāt, mēs saskaramies ar būtisku jautājumu par to, kādiem pilsoņiem ir pienākums piedalīties valsts aizsardzības dienestā un būt atbilstoši sagatavotiem valsts aizsardzībai. Šobrīd rosinājumi likumprojektā paredz, ka tie būs vīrieši. Manuprāt, mūsdienu sabiedrībā ir iesakņojusies un organiski pastāv ideja par dzimumu līdztiesību, īpaši jauniešos, tieši tajā sabiedrības grupā, kas saskarsies ar pienākumu mācīties veikt militāros pienākumus, aizsargāt valsti un apdraudējuma gadījumā arī likt šīs zināšanas lietā. Idejai par līdztiesību sabiedrībā nevajadzētu tikt atceltai, saskaroties ar pienākumu mācīties aizsargāt valsti. Arī tādas valstis kā Zviedrija un Norvēģija ir lēmušas par to, ka visiem pilsoņiem ir jāsagatavojas valsts aizsardzībai. Nedomāju, ka tas tiek darīts tikai apdraudējuma dēļ. Es domāju, ka šīs valstis šādā veidā vairo taisnīguma un līdztiesības izjūtu sabiedrībā. Esmu pārliecināts, ka pilsoņu spēja aizsargāt savu valsti ir tieši saistīta ar pilsoņu pārliecību, ka valsts, kuru viņi aizstāvēs, riskējot ar savu dzīvību un veselību, ir taisnīga un laba. Mūsu valsts šobrīd veido jaunu konceptu, kura pamatā ir visu pilsoņu līdzdalība valsts aizsardzībā. Veidojot šo konceptu, mēs to nevarētu būvēt, balstoties uz 19. gadsimta idejām. Neredzu iemeslu, kāpēc līdztiesīgā sabiedrībā ir viena cilvēku grupa, kura dara kaut ko obligāti, bet cita saņem izņēmuma tiesības to nedarīt. Šāds princips, manuprāt, nebūtu taisnīgs. Mūsu izveidotajai kārtībai attiecībā pret šo pilsoņu pienākumu ir jābūt balstītai šodienas reālijās gan attiecībā uz militāro darbību kopumu, k
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Juridiskās komisijas šā gada 14. jūnija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Jautrītes Briedes apstiprināšanu par Satversmes tiesas tiesnesi”. Satversmes tiesā ir septiņi tiesneši. Saskaņā ar Satversmes tiesas likuma 4. pantu tiesnešus amatā apstiprina Saeima: trīs Satversmes tiesas tiesnešus apstiprina pēc ne mazāk kā 10 Saeimas deputātu priekšlikuma, divus - pēc Ministru kabineta priekšlikuma un divus - pēc Augstākās tiesas plēnuma priekšlikuma. Satversmes tiesas tiesneša pilnvaru termiņš ir 10 gadi. Jautrītes Briedes kandidatūru ir izvirzījuši 10 Saeimas deputāti. Ir jāapstiprina jauns Satversmes tiesas tiesnesis, jo šī gada 23. maijā Satversmes tiesas tiesneša pilnvaras beidzās Daigai Rezevskai, kura tiesneša amatā apstiprināta pēc Saeimas deputātu priekšlikuma. Jautrītei Briedei ir Latvijas Universitātē iegūts tiesību zinātņu doktora grāds. Kopš 2004. gada viņa ir Augstākās tiesas Senāta Administratīvo lietu departamenta senatore. No 2009. gada - asociētā profesore Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes Valststiesību zinātņu katedrā. Strādājusi arī Rīgas Juridiskajā augstskolā, Valsts reformu ministrijā, Valsts pārvaldes reformas birojā, Valsts cilvēktiesību birojā, Valsts administrācijas skolā. Jautrīte Briede ir divu monogrāfiju, Satversmes komentāru un Administratīvā procesa likuma komentāru, kā arī daudzu zinātnisku publikāciju autore un līdzautore. Jautrīte Briede ir Triju Zvaigžņu ordeņa kavaliere, kā arī apbalvota ar Tieslietu sistēmas II pakāpes Goda zīmi. Likums “Par tiesu varu” paredz, ka Tieslietu padome sniedz Saeimai viedokli par Satversmes tiesas tiesneša amata kandidātiem. Šā gada 10. jūnijā Tieslietu padome, balstoties uz profesionālo autoritāti un sasniegumiem profesionālajā jomā, pienesumu tiesību sistēmas attīstībā, profesionālo un personisko reputāciju pieejamo ziņu ietvarā, redzējumu par Satversmes tiesas vietu un lomu valstī, nolēma atzīt Jautrītes Briedes kandidatūru par piemērotu
Sveiki, kolēģi! Mēģināšu atbildēt uz lielākajai daļai uzdotajiem jautājumiem par izglītību, pirmām kārtām par attālināto mācīšanos. Tātad pirmām kārtām gribu teikt, ka mums ir ļoti, teiksim, labi šobrīd, ka ir šī nedēļa... nedēļa brīvlaika, kura laikā visus neatrisinātos jautājumus var vēl atrisināt. Bet par tiem, kas ir atrisināti. Pirmām kārtām mēs apzināmies, ka pilnīgi visiem skolēniem šobrīd nav pieejami... viedierīces vai arī pieeja internetam. Mēs šobrīd aktīvi apzinām situāciju, cik un kuriem konkrēti skolotājiem šādas iespējas nav pieejamas... skolēniem nav šī... šādas iespējas pieejamas. Un tur ir divi risinājumi... tiem, kam nav pieejami. Viens, protams, mēs varam nodrošināt, kā jau Papules kundze teica, arī tradicionālos materiālus, kuri nekur nav pazuduši... grāmatas un tā tālāk. Tāpat mēs meklēsim risinājumus kopā ar privātajiem partneriem, kā varbūt nodrošināt šo pieeju internetam un varbūt arī viedierīcēm šiem bērniem, kuriem šobrīd nav šādas iespējas. Par Auguļa kunga uzdoto... par bērniem no septiņu līdz deviņu gadu vecumam. Tā tiešām ir problēma. Tātad, ja šobrīd ir noteikts, ka līdz septiņu gadu vecumam... vecāki var dabūt slimības... B slimības lapu, lai... lai paliktu mājās ar bērniem, bet ko darīt šiem... septiņu līdz deviņu gadu vecumam, kas varbūt nav vēl gatavi tiešām divas nedēļas pavadīt mājās un paši mācīties visu to laiku... tātad par šo mēs domāsim. Es domāju, ka arī līdz vismaz deviņu gadu vecumam ir jābūt iespējai piešķirt B slimības lapu vecākiem. Šodien... Gribu ieskicēt, ka šodien pulksten vienos izglītības un zinātnes ministre Ilga Šuplinska ir sarīkojusi videokonferenci, kur ir aicināti skolu direktori, pašvaldību deputāti un pārstāvji, tāpat arī videotiešraides links ir Izglītības un zinātnes ministrijas mājaslapā. Aicinu visus, kam interesē atbildes uz šiem papildu jautājumiem, pievienoties un skatīties. Tālāk es gribētu arī teikt, ka... par skolotājiem... ir svarīgi uzsvērt visiem un teikt, ka skolotājiem, protams, nav nekādā
Var, protams, katrā no skolām izveidot tādu sistēmu, lai būtu tie čipi. Bet, lai tiktu līdz čipam, vecākiem ir jāsaņem maznodrošinātā vai trūcīgā statuss. Vai kāds no jums ir... zina to procedūru, kā tas notiek, un ka ir vecāki, kuri vienkārši laikus neiesniedz dokumentus? Un, ja vecākiem nebūs tāda statusa, ko tad bērns darīs? Varbūt jūsu premjeram arī varētu kāds pastāstīt, kāda Latvijā ir sistēma, lai cilvēks varētu pierādīt, ka viņa ienākumi nav pietiekami. Vēlreiz atkārtoju: šis jautājums ir par bērna tiesībām - par bērna tiesībām! Jūs pašlaik runājat par kaut ko, kas skar pieaugušo pasauli. Un dažiem šajā pieaugušo pasaulē tiešām ir vairāk ilūziju nekā priekšstata par reālo dzīvi.
Kolēģi! Es vēlreiz vēlos uzsvērt - neatkarīgi no tā, ka grozījumi Vispārējās izglītības likumā ir skatāmi jau trešajā lasījumā, labāks tajos nav kļuvis gandrīz nekas. Man ir prieks, ka termiņi, kas skar speciālās izglītības jomu, ir tomēr pavirzījušies par gadu, bet uzskatu, ka ne velti Šadurskis prasīja uz gadu atlikt arī kompetenču satura reformas. (Izglītības un zinātnes ministrs K.Šadurskis: “Ko?!”) Man nav ne mazāko šaubu, ka kompetenču saturā balstīta pieeja palīdzēs sasniegt mērķi - izglītot, sagatavot gudrus, kvalificētus absolventus ar plašu redzesloku, kuri būs gatavi jauniem izaicinājumiem un spēs sasniegt virsotnes. Taču tas nav iespējams tādā reformas izpildījumā, kāds pašlaik ir iecerēts. Joprojām tiek slēpti jauno programmu paraugi. Iespējams, tāpēc, ka tādu vispār vēl nav. Reforma ir nepārdomāti sasteigta un tiek uzgrūsta bērniem, skolotājiem un vecākiem kā steidzamība. Tieši tas ir priekšvēlēšanu populisms! Opozīcijas bažas par visu to - tas nav populisms! Manuprāt, galvenā reformas problēma ir faktā, ka rudenī ir vēlēšanas. Un Šadurskim ir nepieciešams par katru cenu pretnostatīt... Jau tā mums ir divkopienu sabiedrība, jo tas ir lielisks priekšvēlēšanu instruments, kurš vienmēr strādā. Tā ir ačgārna pieeja, un tā izslēdz veiksmīgu reformas īstenošanu, jo paši reformējamie to neatbalsta. Gan bilingvālās izglītības sistēmas, gan līdzšinējā satura problēma ir faktā, ka izglītības jomas uzraugi nav spējuši īstenot un izkontrolēt likumos jau paredzēto. Nav spējuši palīdzēt skolotājiem apgūt valodu (Dep. A.Latkovskis: “Palīdzējuši skolotājiem!”), nav spējuši izkontrolēt valsts valodas pietiekamu lietošanu skolās, nav spējuši motivēt jaunus, talantīgus skolotājus, piesaistīt darbam skolās un, vienkārši neko nedarot, turpinājuši vecmodīgu pieeju. Vēl vairāk! Šadurskis pievīla skolotājus ar to, ka sasolīja algas palielinājumu, bet tikai daļa no skolotājiem saņems vienreizējo pabalstu. Tas ir par priekšlikumu. (Dep. A.Adamovičs: “Nav par priekšlikumu!”) Val
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie Valsts prezidenta amata kandidāti! Cienījamās kolēģes! Kolēģi! Man kā cilvēkam, kurš nav pieradis pie politisko aizkulišu spēlēm, grūti saprast apkārtklejojošās runas, ka kāds no deputātiem, kurš pirms tam izteicis publisku apņemšanos šodien atbalstīt Valsts prezidenta amata kandidātu Egilu Levitu, varētu rīkoties citādi. Man, godīgi sakot, tas nedaudz uzsit asinis, jo es domāju, ka šodien ir reputācijas pārbaude ne tikai Valsts prezidenta amata kandidātiem, bet arī mums kā jaunievēlētam parlamentam. Es domāju, šodien sabiedrībai varam parādīt, ka mēs pildām savu publiski izteikto apņemšanos un vēlējam labāko no trīs kandidātiem. Manā skatījumā, tas ir Egils Levits. Es ļoti ceru, ka šodien mēs sabiedrībai parādīsim, ka varam ievēlēt Valsts prezidentu bez jau ierastajām politiskajām intrigām, kādas ir bijušas iepriekš. Uz mums skatās visa valsts. Es ļoti ceru, ka tie, kuri iepriekš teica vienu, bet šodien rīkosies citādāk, spēs arī paskaidrot, kāpēc tā ir bijis. Un es ļoti ceru, ka tas tā nav. Es balsošu par Egilu Levitu un varu arī solīt to mūsu frakcijas vārdā. Mēs šodien balsosim par Egilu Levitu. Paldies. (Aplausi.)
Artus, ko tu tikko pateici? (Smiekli.) Komisija tur kaut ko... tā... atbalstījusi... Tātad, ja Artuss Kaimiņš, es sapratu, ir iestājies pret šo izdevumu atsaistīšanu no minimālās algas, tad jautājums ir par to, kā rīkojas <PARTY>... Jūs joprojām tad vienā partijā, ne? (Dep. A. Kaimiņš: “Nesarunāties ar Prezidiju!”) Kaimiņa kungs? Jūs...? Viņi tad... <PARTY> deputāti... viņš pat ar jums kopā sēdēt negrib, tik ļoti mīl laikam jūs visus. Tas pats ar jautājumu, kā balsoja <PARTY> deputāti, un viena no šīm deputātēm vai ministre... Kā es jau teicu, mēs joprojām nevaram saprast, kā Petravičas kundze balsoja Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā. Es jums atbildēšu (Dep. D. Reizniece-Ozola: ““Pret”!”), ka Petravičas kundze Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā balsoja “pret” Juridiskā biroja priekšlikumu. Un tā ir ļoti vienkārša atbilde uz visu to “turp šurp”, ko mums tikko mēģināja paskaidrot Kaimiņa kungs. Vai jūs varētu varbūt, Kaimiņa kungs, piesēsties pie jūsu frakcijas deputātiem, lai jums būtu kaut kāda komunikācija? Jūs vispār tur runājat savā starpā vai ne? Varbūt jums tā vietā, lai runātu ar Prezidiju, vajag biežāk ar saviem kolēģiem <PARTY> runāt, Kaimiņa kungs? Tomēr “Valstij jāsāk ar sevi!”, un tā tālāk... Noskaidrojiet tomēr, kā jums tagad vajag balsot par šo Juridiskā biroja priekšlikumu! Nu vispār jums konkrēti jābalso “par”, vai ne? (Dep. A. Kaimiņa starpsaucieni.) Ja jūs, lūdzu...
Labrīt, kolēģi! Šodien otrajā lasījumā izskatīsim likumprojektu “Negodīgas tirdzniecības prakses aizlieguma likums” (Nr. 829/Lp13). Uz otro lasījumu tika iesniegti 15 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz precizēt termina “pircējs” skaidrojumu. Priekšlikums komisijā tika daļēji atbalstīts, iekļaujot to 2. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas paredz precizēt termina “pircējs” skaidrojumu, redakcionāls labojums. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas paredz aizstāt likumprojekta 2. pantā vārdu “ierobežot” ar vārdu “aizliegt”. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz redakcionālus labojumus. Komisijā ir atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz izslēgt likumprojekta 3. panta otrajā daļā vārdus “vai abi”. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz aizstāt likumprojekta 5. panta pirmās daļas 2. punkta apakšpunktā vārdus “nav noslēguši” ar vārdiem “ir noslēguši”. Priekšlikums komisijā ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 7. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas paredz 5. panta 2. punkta “c” apakšpunkta redakcionālus labojumus. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz aizstāt likumprojekta 5. panta pirmās daļas 16. punktā vārdus “nav vienojies” ar vārdiem “ir vienojies”. Priekšlikums komisijā ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 10. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz aizstāt likumprojekta 6. panta 2. punktā vārdus “nav noslēguši” ar vārdiem “ir noslēguši”. Priekšlikums komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 11. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 11. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 12. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz atbildību arī piespiedu naudu
Kolēģi! Mēs laikam esam likumdevēji, vai ne? Nu, es tā pieņemu. (Starpsauciens.) Tā vajadzētu būt. Tad, kad divpadsmitgadīgie, trīspadsmitgadīgie dabū kaut kur cigaretes, tie pārsvarā ir pieaugušie, kas viņiem tās iedevuši. Un te no svara ir audzināšana ģimenē un tas, kādā veidā mēs, pieaugušie, izturamies pret bērniem, vai mēs viņiem dodam alkoholu, vai mēs viņiem dodam cigaretes, vai mēs viņiem dodam vēl kaut kādas lietas pamēģināt. Bet likumdevējs... mēs likumos veicam ierobežojumus, lai tam nav piekļuves. Šajā gadījumā mēs runājam par to, lai bērniem, jauniešiem acu priekšā nav nepārtraukti cigaretes tajā vietā, kur stāv arī dažādi cita veida našķi, kurus bērni pie kasēm bieži vien... droši vien apskata. Es teiktu, ka te nav nekāda sakara ar kontrabandu. Te ir runa par ieradumu maiņu - padarīt tiešām smēķēšanu par nestilīgu lietu. Šis priekšlikums nenoņems rūdītus smēķētājus no trases, bet dos iespēju jauniem cilvēkiem nekļūt par tādiem. Paldies.