EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, cienījamie kolēģi! Man patiešām liels prieks, ka <PARTY>s priekšlikums ir atbalstīts. Un mums kā vecākiem vairs nebūs jāveic šī apkaunojošā procedūra - nebūs jāved savi mazie bērni pie ārsta un jāprasa, vai viņi ir normāli vai nav. Paldies. Cienījamie kolēģi! Šis priekšlikums netika atbalstīts, bet... Nu, mēs ar Šadurska kungu bijām izgājuši debatēt šeit, Saeimas Sēžu zālē, par... protams, par skolotājiem un izglītību. Bet šis priekšlikums ir tāds: mācību stundas ilgums no 1. līdz 9.klasei ir 40 minūtes. Kāpēc es to piedāvāju, un kāpēc mēs to piedāvājam? Tāpēc, ka... Pirmām kārtām tādēļ, lai skolā stundu garums būtu vienāds, lai zvans neatskanētu, tā teikt, raibi rūtaini. Un otrām kārtām tādēļ, lai tiktu ievērots tieši tas, ko kompetenču izglītībā prasa maziem bērniem, - mācīties, atpūsties, mācīties, atpūsties. Nu, ja mācību stunda ir 40 minūšu gara, tad... Mazs bērns pirmajā klasē uzmanību var noturēt septiņas līdz deviņas desmit minūtes, ne ilgāk. Desmit minūtes mācāmies, piecas minūtes vingrojam, desmit minūtes mācāmies, piecas minūtes atpūšamies, desmit minūtes mācāmies - un stunda ir beigusies. Tāds ir mans priekšlikums. Aicinu atbalstīt manu priekšlikumu. Paldies. Cienījamie kolēģi! Nu, šie nākamie trīs ir tie priekšlikumi, par kuriem gan televīzijā, gan presē ir izskanējuši vislielākie pārmetumi Saeimas deputātiem - par to, ka ar šo balsojumu tiek ierobežotas skolēnu iespējas iegūt ļoti vispusīgu un augsta līmeņa izglītību. Vispārējās vidējās izglītības programmu virzieni. Zinot, cik šis jautājums ir aktuāls, es motivēšu mūsu balsojumu. Mēs šajā balsojumā atturēsimies ar domu, ka šie vispārīgās vidējās izglītības programmu virzieni tiks pilnveidoti un nebūs tikai četri, bet to būs vairāk. Bet nevar būt tā, kā ministra kungs teica: ja mums ir 14 mācību priekšmeti, tad iespējamais variantu skaits ir pāri par 900. To mēs noteikti neatbalstām, bet zināmās robežās mēs atbalstām un noteikti iesniegsim arī savus priekšlikumus. Paldies.
Vai tagad dzird? Labdien, augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Cienītie kolēģi! Es sliektos atbalstīt Valaiņa kunga priekšlikumu, neklausīties iepriekšējos runātājos, kam saprašana no pašvaldību pārvaldības ir kā apmēram cūkai no aviācijas. Un darīšanu kārtošana katram iedzīvotājam droši vien lai paliek viņu ziņā. Bet, ja mēs skatāmies kopumā uz pašvaldībām, uz pārvaldību, tad pēc dažu deputātu loģikas jau šobrīd Babītei un Mārupei vajadzētu būt pie Rīgas vai veidot vienu Rīgas novadu pa visu Latviju. Mums ir daudz un dažādi novadi un daudz un dažādas situācijas. Ja mēs skatāmies to slaveno... piesaukto Valmieru, tad skaidrs ir tas, ka Valmierai priekš attīstības kā pilsētai teritorijas diemžēl ir maz. Vai maziņš ārpus pilsētas teritorijas ir švakāks par to, kas ir pilsētā? Diemžēl tā nav. Ir mums pietiekoši (Skaņas defekts.)... ārpus pilsētām, kas ir spējīgi dzīvot, darboties, veikt visas funkcijas patstāvīgi, līdz ar to arī normāli attīstīties. Šeit svarīgs jautājums būs nākotnē... droši vien esošajai valdībai... par to, kā tad tiek veidots arī atbalsts attiecībā uz Eiropas struktūrfondu apgūšanu – vai atbalsta intensitāte vairāk no centriem tiek palielināta, lai visa Latvijas teritorija attīstītos vienveidīgi, vai ne. Šeit nav runa par to, kas ir un kādā veidā notiek politika. Šeit, manuprāt, tiešām vajadzētu mazliet saprast, par ko runā, un domāt par līdzsvarotu valsts kopējo attīstību. Līdz ar to kolēģi, es tomēr aicinātu būt saprātīgiem un atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Godātā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Ziņotājs gan pamatoti norādīja uz vairākiem trūkumiem, kādi ir šajā likumprojektā un kuri tika apskatīti komisijas sēdē. Bet vienlaikus jāteic, ka šie trūkumi faktiski ir identificēti un, Juridiskajam birojam strādājot kopā ar Labklājības ministriju un citām iesaistītajām ministrijām, tos ir iespējams ātri novērst, iesniedzot priekšlikumus. Taču jautājums šobrīd ir steidzams, jo mums ir jāievēlē jauns KNAB priekšnieks un jābūt skaidrībai, uz kādiem nosacījumiem (Starpsauciens: “A kāds sakars?!”) šis KNAB priekšnieks varētu strādāt. Ņemot vērā to, ka šos trūkumus ir iespējams novērst, jo faktiski tie ir identificēti un priekšlikumus var ātri sagatavot, deputāti ir iesnieguši priekšlikumu atzīt šo likumprojektu par steidzamu, kas, protams, nozīmē arī atbalstīt tā tālāku virzību. Paldies.
Cienījamie deputāti, sākot no beigām. Es gandrīz arī pievienojos tam, uz ko Gobzema kungs aicināja, - līdz trešajam lasījumam vēl padomāt, kā atrisināt šo jautājumu. Es mazliet gribu ieskatu vēsturē pateikt, ka no padomju laika pārnākušais nosaukums “republikas” (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru. Dep. A. Geidāns: “Nelauziet valsts mantu!”)... “republikas pilsētas” ir kaitinājis visus ļoti ilgus laikus un šī apspriede nav ne pirmā, ne pēdējā, un viņa parasti atdūrās pret... un joprojām atduras tikai pret šo te nosaukumu. Ja mēs stādāmies priekšā, ka Latvijā ir kaut kādi pašvaldību līmenī tomēr lielākie flagmaņi, ar ko Latvija ne tikai iekšējā konkurencē cīnās, bet iet arī starptautiski... iepriekšējā reizē, kad jau parādījās “lielās pilsētas”, nu, pārtulkojiet to angliski un tad brauciet kaut vai uz Beļģiju paskatīties, kā tu starptautiskajā arēnā varēsi paskaidrot par Rēzekni, piemēram, un citām pilsētām. Un tad no tā atsacījās. Arī prezidents, protams, vērš uz to uzmanību, bet joprojām, nu, te, godīgi sakot, gadus 10 neviens nav aizstājumu atradis, tāpēc, man šķiet, ir jāmēģina pielikt šobrīd pauzi un patiešām padomāt, kā to risināt, jo sākotnēji bija... Bondara kungs tur par to asociāciju... nu, joks jau bija domāts, bet sākumā jau bija tikai septiņas pilsētas, pēc tam vēl divas pēc skaita... Šobrīd ir jautājums arī, cik tad ir šo pirmo pilsētu, kam to nacionālo statusu piešķirt. Mēs izdomājām savulaik nosaukumu - nacionālās nozīmes centri, bet tas likumdošanai nepakļaujas, tāpēc var atbalstīt, var neatbalstīt šo priekšlikumu, bet droši vien šis nav punkts. Varbūt tiešām jāpievienojas Valaiņa kungam, varbūt ir laiks kaut kā savādāk to visu sagradēt, bet, ja jūs piekrītat... un es saprotu, ka tās ir diskusijas šobrīd, tad nepateikt šobrīd nekādu “stop”, bet... konkurss ir atklāts, bet “lielās pilsētas”, tas, kā jau teicu, mazliet, mazliet... nu tā, mazliet grūti ir sagremojams. Vietējā līmenī - jā, bet starptautiskajā pagrūti.
Godājamais sēdes vadītāja kungs! Godātie kolēģi! Jaunuzņēmumi, kas sarunvalodā... svešvalodā tiek saukti arī kā startup, ir svarīgs investīciju avots: tie nodrošina inovāciju rašanos, veicina jaunu biznesa modeļu veidošanos, talantu attīstību un stiprina riska kapitāla nozari. Šobrīd Latvijā darbojas aptuveni 320 jaunuzņēmumu, kas ne tikai spējuši piesaistīt investīcijas vairāk nekā 200 miljonu eiro apmērā, bet ir spējuši nodrošināt arī augsti kvalificētas, augsti apmaksātas darba vietas, kā arī nesuši Latvijas vārdu pasaulē ar savu produkciju, ar augstām tehnoloģijām. Pēc diskusijām ar jaunuzņēmumu un riska kapitāla nozares ekspertiem Ekonomikas ministrija ir izstrādājusi grozījumus Jaunuzņēmumu darbības atbalsta likumā. Rosinātās izmaiņas paredz paplašināt likuma tvērumu, tādējādi paplašinot valsts atbalsta saņēmēju loku un pielāgojot likumu nozares praksei. Tiks grozītas vairākas lietas. Kopumā šie grozījumi veicinās jaunuzņēmumu rašanos Latvijā, stiprinās mūsu ekonomiku, nodrošinās jaunas, augsti apmaksātas darba vietas un veicinās Latvijas iedzīvotāju labklājību. Līdz ar to, kolēģi, aicinu atbalstīt šī likumprojekta nodošanu Saeimai. Paldies.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie deputāti! Aizsardzības ministrija ir iesniegusi jūsu vērtēšanai lēmuma projektu, ar kuru lūdzam Saeimas atbalstu Latvijas Nacionālo bruņoto spēku dalības starptautiskajā <PARTY>TO operācijā Resolute Support Mission Afganistānā pagarināšanai līdz 2016.gada 31.decembrim. Šī ir <PARTY>TO apmācības operācija, kas tiek īstenota kopš 2015.gada 1.janvāra. Jāatzīmē, ka NBS iesaiste operācijā paredzēta līdzšinējā apjomā un iepriekš veikto uzdevumu ietvaros. Aizsardzības ministrija dalību operācijā nodrošinās atbilstoši piešķirtajiem valsts budžeta līdzekļiem. Šī gada 17.novembra sēdē Latvijas Nacionālo bruņoto spēku karavīru dalības starptautiskajā <PARTY>TO operācijā Resolute Support Mission pagarināšanai piekrita Ministru kabinets. Šobrīd apmācību jomā Latvijas karavīri atbalsta Afganistānas Nacionālās armijas 209.korpusa štābu un Inženieru skolu un kā padomdevēji darbojas arī Alianses apmācības spēku izveidotajā Reģionālajā apvienotajā vadības un koordinācijas centrā, kas nodarbojas ar Afganistānas drošības spēku apmācības koordināciju un informācijas apmaiņu ziemeļu reģionā, kurā vadošā valsts ir Vācija. Latvijas karavīri Afganistānā dien Marmalas bāzē Mazarišarīfā valsts ziemeļos, neliela daļa karavīru - arī Kabulā. Mūsu operacionālie partneri Afganistānā augsti vērtē mūsu karavīru spējas, paļaujas uz mums un ir gatavi sniegt mums visu nepieciešamo atbalstu misijas rajonā. Pavisam nesen, šī gada 23.novembrī, es piedalījos Vācijas aizsardzības ministres organizētajā apspriedē Berlīnē, kurā aizsardzības ministri no Afganistānas ziemeļos operējošās Alianses un partnervalstīm vienojās par nepieciešamību turpināt iesākto apmācības operāciju Afganistānā ar mērķi nodrošināt valsts drošības struktūru spēju konsekventu attīstību. Kā var raksturot šībrīža situāciju Afganistānā? Drošības situācija joprojām saglabājas nestabila. Šī gada rudens kaujas sezona bija liels izaicinājums Afganistānas nacionālajiem drošības un aizsardz
8. - Satiksmes ministrijas parlamentārās sekretāres Karinas Kornas priekšlikums, kas paredz precizējumus saistībā ar ceļa zīmēm. Atbalstīts 10.priekšlikumā. 9. - Satiksmes ministrijas parlamentārās sekretāres Karinas Kornas priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu. Jā, Kūtra kungs jau teica, ka apakškomisijā šis priekšlikums netika atbalstīts, jo radās ļoti daudz diskusiju par to, kādā veidā tiks mērīta šī distance. Jo arī policija atzīst, ka distanci var noteikt... ka distances pārkāpumus var noteikt tikai pēc notikušās avārijas. Tā ka komisijas vārdā aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt. Godātie kolēģi, turpinām skatīt priekšlikumus! 10. ir Juridiskās komisijas priekšlikums, tehniskas dabas grozījums. Atbalstīts komisijā. 11. - Satiksmes ministrijas parlamentārās sekretāres Karinas Kornas priekšlikums, kas ir precizējums saistībā ar veloceliņiem. Atbalstīts komisijā. Arī 12.priekšlikums ir Satiksmes ministrijas parlamentārās sekretāres Karinas Kornas priekšlikums. Bija atbalstīts. 13. - arī ir Satiksmes ministrijas parlamentārās sekretāres Karinas Kornas tehniskas dabas priekšlikums. Bija atbalstīts komisijā. Arī 14. ir Satiksmes ministrijas parlamentārās sekretāres Karinas Kornas priekšlikums. Atbalstīts komisijā. Tas arī ir tehniskas dabas priekšlikums, kas saistīts ar Ceļu satiksmes likuma precizējumiem par ceļa zīmēm. 15. ir tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kas ir saistīts ar izmaiņām sodu politikā. Komisijā ir atbalstīts. Arī 16. ir tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Komisijā guva atbalstu. Tīri tehniskas dabas priekšlikums. 17. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 18. - Juridiskā biroja priekšlikums, tehniskas dabas grozījums. Juridiskajā komisijā tika atbalstīts. 19. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kas ir saistīts ar grozījumiem par sodu iekasēšanu uz vietas. Ir atbalstīts. 20. ir iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums, kas ir saistīts ar nosacītu daļēju atbrīv
Sveicināta, godātā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Juridiskā komisija izskatīja grozījumus Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā, kurus izstrādāja Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija. Ko likumprojekts paredz? Likumprojekts paredz papildāt kodeksu ar 88.11 pantu “Siltumnīcefekta gāzu emisiju informācijas slēpšana vai sagrozīšana”. Sadedzinot kurināmo, veidojas gāzes, galvenokārt tā ir CO2 gāze, kuru tautā pazīst kā tvana gāzi un kura ir kaitīga gan dzīvnieku, gan cilvēku veselībai un, nonākot atmosfērā, rada klimata pārmaiņas. Pašlaik tiek monitorēts izmešu daudzums, bet netika paredzēta atbildība par informācijas nesniegšanu vai arī informācijas sagrozīšanu. Tagad šis likuma pants paredzēs atbildību naudas soda veidā fiziskām personām un juridiskām personām no 210 līdz 2400 eiro apmērā. Juridiskā komisija izskatīja un atbalstīja likumprojektu. Lūdzu, kolēģi, arī jūs atbalstīt šo likumprojektu. Priekšlikumu iesniegšana otrajam lasījumam - līdz šī gada 31.oktobrim.
Jā. Komisijas vārdā es varu teikt, ka arī komisijā šis jautājums tika diskutēts. Komisijā viennozīmīgi uzskatīja, ka šī sertifikāta ieviešana un izmantošana situāciju kopumā tikai uzlabos, noraidīja argumentus par potenciālu diskrimināciju un lēma šo priekšlikumu neatbalstīt. 6. ir tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Tas rosina papildināt likumprojektu ar jaunu pantu par kārtību, kādā veidā ieslodzījuma vietās tiek nodrošinātas un regulētas tikšanās ar radiniekiem un citām personām. Komisijā ir atbalstīts. 7. ir deputātes Stepaņenko priekšlikums. Rosina izslēgt likuma VII nodaļu. Komisijā nav atbalstīts.
Kolēģi! 6. un 7.priekšlikums ir saistīti savā starpā, un tie piedāvā Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības padomē iekļaut papildus vēl divus pārstāvjus, ņemot vērā to, ka likumprojektā šobrīd paredzēti grozījumi attiecībā uz pienākumu aizvietot bojāgājušos kokus. Padomē būtu iekļaujams Rīgas domes Apstādījumu saglabāšanas komisijas pārstāvis un Rīgas domes atbildīgās institūcijas amatpersona, kas atbild par vidi. Līdz ar to 6.priekšlikums ir par to, lai būtu nevis 10, bet 12 locekļi. Un 7.priekšlikums nosauc konkrēto normu - 11. un 12.apakšpunktu. Es aicinu jūs atbalstīt to, kolēģi! Paldies.
Sveiki, kolēģi! Apsveicu ar vēlēšanās sākumu un... vēlēšanu sākumu, un būs interesanti skatīties, kā tas attīstīsies tālāk. Bet par pašu komisiju te izskan dažāda informācija. Par atalgojumu man nav nekādas informācijas, un neko līdz šim arī neesmu dzirdējis. Tā ka, Krišjāni Feldmana kungs, skatīšos, sekošu līdzi, kas tur notiek. Bet par pašu Centrālo zemes komisiju. Mēs komisijā lēmām, un paldies kolēģiem par to atbalstu, skatot šo... komisiju. Viņi strādā no 1992. gada. Tas ir gandrīz 30 gadus, un reāli viss lielais darbs ir izdarīts. Ir palikušas tikai nianses, un tad tas ir jāpaveic... un mēs bijām arī iniciatori. Es atceros, kā komisijā mēs runājām - pēc iespējas mazāku laiku -, un tas, ko lūdza arī komisija un Valsts zemes dienesta iesaistītās puses, - noteikt šo gadu. Būtībā... man arī, ja atbalstīsiet un ļausiet vadīt, nav stratēģijas par to, lai ieviestu šeit kaut kādus jaunumus un veiktu kaut kādas milzīgas korekcijas. Būtībā šis darbs ir par to, lai šo komisiju aizslēgtu, saliktu dokumentus kastēs, aiznestu tos uz Valsts zemes dienestu. Izvēlējos un ieteicu par palīgu Ati Lejiņu, jo Atis ir centīgs, arī ārzemju latvietis, pieredzējis daudzas šīs lietas. Es domāju - kopā mēs gada laikā to izdarīsim. Jūs te runājat par naudas lietām. Mēs 100 tūkstošus gadā tērējam Centrālajai zemes komisijai jau 30 gadus. Tā ka paldies, kolēģi, un, ja atbalstīsiet, būšu pateicīgs. Pretējā gadījumā, nu, tad meklēsim citu vadītāju. Paldies.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Tātad šis likumprojekts ir skatīts jau arī iepriekšējā Saeimā, un mēs, skatot to Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā, balsojām par tā iekļaušanu arī šī sasaukuma darba kārtībā. Likumprojekta mērķis ir tieši precizēt jēdzienus par pasažieru regulāriem un neregulāriem pārvadājumiem, kā arī projektā ir paredzēts deleģēt Ministru kabinetu noteikt kārtību, kā šie pārvadājumi būtu veicami. Tomēr es vēl gribu atzīmēt, ka šīs izmaiņas ir akceptējuši arī Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera, Latvijas Pašvaldību savienība, Latvijas Lielo pilsētu asociācija, Rīgas domes Satiksmes departaments un citi. Es aicinu iekļaut 12.Saeimas darba kārtībā šos likumprojekta grozījumus.
Godātā Saeima! Man tieši... Nevaru saprast Dombravas kungu. Vai tiešām Maltas, Rēzeknes rajonā, cilvēkiem nepienāktos... Kāpēc nav tiesību ieguldīt kaut kādus līdzekļus infrastruktūras attīstībā? Tur dzīvo kaut kādi cilvēki, kuri nedrīkst to darīt? (Dep. S. Riekstiņš: “Kāpēc visai valstij par to jāmaksā?”) Protams, tur tā multihalle... to izmanto apkārt dzīvojošie cilvēki, bērni ne tikai no Maltas, arī no citiem pagastiem. Un es nepiekrītu mūsu ministres kundzei, ka pašvaldībai nebūs līdzekļu. Protams, viņi atradīs, kā gan savādāk! Viņi nevar pret saviem iedzīvotājiem...! Bet jautājums par kaut ko citu. Kur ir tās garantijas, kuras bija šajā likumā no valsts puses? Par to ir runa. Es piedāvāju atbalstīt 4. priekšlikumu grozījumos Bērnu tiesību aizsardzības likumā... un pabeigt to... (Aplausi.)
Labdien, kolēģi! Vispirms - tiešām sveicu visus pareizticīgos un vecticībniekus Ziemassvētkos! Ļoti žēl, ka valstī joprojām šī diena nav brīvdiena. Bet nu runāšu par to, ko mēs pašlaik apspriežam. Piekrītu visiem kolēģiem, kuri bija norādījuši uz to, ka šai apspriedei šodien pēc būtības nav nekādas jēgas, jo visi tie valdības rīkojumi ir jau stājušies spēkā un sabiedrība ir jau paudusi attiecīgu reakciju uz šiem rīkojumiem. Manuprāt, šie rīkojumi vainagoja iepriekšējo kļūdu apkopojumu. Es negribu tagad diskutēt par to, cik pareizs vai nepareizs bija kaut kāds pasākums, kas ir ietverts šajos rīkojumos. Izmantojot to, uz ko aicināja iekšlietu ministrs Ģirģena kungs... Absolūti piekrītu tam, ka pašlaik nav tāds laiks, lai strīdētos, bet jāapvieno spēki pozīcijai un opozīcijai. Tāpēc atgādinu, ka jau pagājušajā gadā esmu ierosinājusi iekļaut - steidzami! - opozīcijas pārstāvjus krīzes vadības centrā. Mēs esam gatavi palīdzēt valdībai un valdošajai koalīcijai pieņemt pareizus lēmumus, kuri būs balstīti uz zinātniskiem pētījumiem, uz visu zinātnieku... Un varbūt labosim to kļūdu, kura pašlaik ir absolūti... acīmredzama, - ka šie valdības rīkojumi neietver sevī pareiza... riska analīzes secinājumus. Un pēdējais. Man ir zināms, ka vakcinēšanas plānā valdības un Saeimas deputātu vakcinācija ir paredzēta tikai 2021. gada maijā. Manuprāt, tas ir absolūti nepieļaujami, un es aicinu visus Saeimas deputātus un visus valdības ministrus izdarīt tā, lai valdība un Saeimas deputāti tiktu vakcinēti pēc iespējas īsākā laikā, lai mēs esam tie pirmie, kuri parādītu pārējai sabiedrībai un Latvijas cilvēkiem, ka vakcinēšana ir pareizs solis un varbūt vienīgais solis, kas varētu glābt mūsu valsti pašreizējā situācijā. Aicinu kolēģus atbalstīt manu priekšlikumu, kā arī aicinu Ģirģena kungu nodot šo ziņu Ministru kabinetam. Paldies.
Labdien, augsti godātais Saeimas Prezidij! Godātie kolēģi! Lai Iekšējās drošības birojs varētu efektīvi nodrošināt tam noteikto funkciju veikšanu, nepieciešams paredzēt, ka Iekšējās drošības birojam ir tiesības piekļūt visiem biometrijas datu apstrādes sistēmā iekļautajiem datiem, kā arī veikt biometrijas datu apstrādi. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 23.maija sēdē izskatīja likumprojektu “Grozījumi Biometrijas datu apstrādes sistēmas likumā” otrajā lasījumā. Priekšlikumi netika iesniegti, un komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 6.jūnijs.
Kolēģi! Visi zina, ka Vācija ir turīga valsts, vai ne? Un visi arī zina, ka viens no Vācijas simboliem aviācijā ir Lufthansa. Un tad šķiet, ka šajā situācijā vajadzētu Vācijas valdībai grūst naudu Lufthansa, aci nepamirkšķinot. Bet vēl pirms dažām dienām mans bijušais kolēģis Vācijas finanšu ministrs Olafs Šulcs un arī SPD vadība teica, ka Lufthansa var necerēt uz vienkārši čeka izrakstīšanu. Ka, jā, Vācijas valdība sniegs atbalstu šai aviokompānijai, Vācijas simbolam, ka tas būs ar nosacījumiem un ar stingru kontroli, kā šie līdzekļi tiks izmantoti. Vācija zina, ko dara! Un Vācijas politiķi arī zina, ka nevar šķaidīties ar naudu vieglprātīgi, ka tā nav viņu nauda, tā ir viņu cilvēku, viņu nodokļu maksātāju nauda. Viņi zina, ka ir jābūt atskaitīšanās sistēmai. Un tieši tas arī ir tas, ko mēs ar šo priekšlikumu vēlamies panākt, – Saeimai jeb tautas priekšstāvjiem ir jāzina, kādas būs šīs investīcijas, kādēļ un kādam mērķim.
Labdien, cienījamie kolēģi! Komisija ir sagatavojusi grozījumu likumā “Par zemes reformu Latvijas Republikas pilsētās”, un tas ir jūsu priekšā. Likuma grozījums nepieciešams, lai saskaņotu šajā likumā ietverto regulējumu ar jau 2017.gada 1.jūnijā Saeimā pieņemtajiem un Valsts prezidenta izsludinātajiem grozījumiem likuma “Par valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizāciju” 54.panta otrajā daļā, kas paredz, ka strīdu gadījumos, ja privatizēta dzīvokļa vai mākslinieka darbnīcas īpašnieks ar zemes īpašnieku nevar vienoties par zemes gabala nomas maksu, kas pašlaik ir sešu procentu apmērā gadā no zemes kadastrālās vērtības, tad to varēs noteikt: no 2018.gada - līdz pieciem procentiem gadā, no 2019.gada - līdz četriem procentiem, un no 2020.gada - līdz trim procentiem gadā no zemes kadastrālās vērtības. Likumprojekts ir saskaņots ar Tieslietu ministriju, ar Ekonomikas ministriju un arī saskaņots ar Juridisko biroju. Komisijas vārdā aicinu likumprojektam piešķirt steidzamību. Lūdzu Saeimu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Godātie kolēģi, tā kā šis grozījums ir saskaņots gan ar Juridisko biroju, gan ar Ekonomikas ministriju un Tieslietu ministriju, kā es jau teicu, un nav paredzams, ka būtu nepieciešami kādi precizējumi šajā grozījumā, aicinu Saeimu šodien likumprojektu izskatīt un pieņemt arī otrajā, galīgajā, lasījumā. Paldies.
Godātie kolēģi! Es lūdzu... pagaidām vēl nevajag... Lūdzu vēl nesākt laika atskaiti. Es vēlētos tehniska rakstura informāciju jums paziņot. Godātie kolēģi! Vispirms šajās debatēs runās tie deputāti, kas ir pieteikušies pirms Saeimas sēdes. Debatētāju saraksts ir šāds: Ināra Mūrniece, Ministru prezidents Arturs Krišjānis Kariņš, Ārlietu komisijas pārstāvis Rihards Kols, Eiropas lietu komisijas pārstāve Vita Anda Tērauda. Tālāk. Virkne deputātu runās frakciju vārdā: Marija Golubeva, Inese Lībiņa‑Egnere, Linda Medne, Jānis Dombrava, tālāk ir pieteicies aizsardzības ministrs Artis Pabriks, tad Ojārs Ēriks Kalniņš, Atis Lejiņš, Ivars Zariņš, Aleksandrs Kiršteins, Aldis Gobzems, Andris Kazinovskis, Krista Baumane, Nikolajs Kabanovs, Inese Voika. Un tālāk pieteikšanās kārtībā - pārējie Saeimas kolēģi. Paldies. Tātad šis ir aktualizētais debatētāju saraksts. Es lūdzu man apvienot abus debašu laikus. Paldies. Augsti godātais Latvijas Valsts prezidenta kungs! Ministru prezidenta kungs! Ārlietu ministra kungs! Saeimas deputāti! Ekselences! Liels paldies ārlietu ministram Rinkēvičam par desmito Saeimai sniegto ārpolitikas ziņojumu un arī šodien par ļoti detalizēto un līdzsvaroto ziņojumu ārlietu debatēs parlamentā. Kolēģi, šīs ārpolitikas debates ir simboliskas. Šajās janvāra dienās mēs svinam Latvijas valsts starptautiskās atzīšanas de iure simtgadi. Un ir vēl kas īpašs - pirmo reizi ārpolitikas debates notiek virtuāli. Taču pirms simts gadiem - 1921. gada 28. janvārī - notika Latvijas Republikas Satversmes sapulces svinīgā sēde par godu Latvijas starptautiskajai atzīšanai. Tas bija liels svētku brīdis. Divas dienas agrāk, 1921. gada 26. janvārī, ar Apvienotās Karalistes, Beļģijas, Francijas, Itālijas un Japānas balsojumu par Latvijas valsts starptautisko atzīšanu mūsu diplomātijas vēsturē tika ierakstītas neaizmirstamas rindas. Paldies draugiem un sabiedrotajiem, kuri izšķirošajā brīdī bija kopā ar jauno Latvijas valsti! Latvijas starptautiskā atzīšana bija izcils Latvijas di