EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Jā, liels paldies. Arī es uzskatu, ka diskusija par studentu dalību padomēs ir pamatota. Tomēr ir ļoti jāpārdomā arī tie riska faktori, kādi var veidoties, jo, ja mēs iedomājamies, ka visi šie padomes locekļi būs ārkārtīgi augsta līmeņa pieredzējuši cilvēki, kas ļoti skaidri apzinās savas spējas un ir spējīgi arī manipulēt ar citiem cilvēkiem, tad, teiksim, tā bīstamība, ka šis students var nokļūt kaut kādā, nu, ietekmē, ir pieļaujama. Un gadījumos, kad... dažās augstskolu padomēs... mazākajās ir samērā mazs skaits cilvēku, tad tur arī tā milzīgā atbildība... atbildība katram padomes loceklim ir ļoti liela. Es personīgi domāju, ka studentu pārstāvis varētu būt padomes sastāvā kā novērotājs - nepieciešamības gadījumos viņš varētu ziņot par situāciju, kāda padomē veidojas saistībā ar lēmumu pieņemšanu, tālāk - satversmes pārstāvjiem, studentu pārstāvjiem un arī studentu apvienības pārstāvjiem, kur... tālāk arī senātā debatēt jautājumus... Bet, es domāju, šis jautājums ir trešā lasījuma jautājums. Un šādā veidā, kā te ir piedāvāts, - ka studentu pārstāvis varētu uzlikt veto, viņam būtu veto tiesības jautājumos, kuri ir svarīgi studiju procesam... Nu, principā jebkurš jautājums, kas ir saistīts ar augstskolas darbību, var tikt tulkots kā jautājums, kas ir ar veto tiesībām aplikts. Tāpēc man liekas, ka šajā piedāvājumā tomēr ir pārāk liela iespējamība apturēt vispār kaut kādus normālus procesus un diskusijas un uzlikt milzīgu atbildības slogu uz vienu cilvēku. Tā ka es tomēr šajā gadījumā palikšu pie tā, ka es balsošu “pret”. Paldies.
Kolēģi! Dāmas un kungi! No vienas puses, protams, Ašeradena kunga dalība komisijā būtu pat vēlama. Viņš noteikti ir ļoti kompetents šajā jautājumā, un tas ir teikts bez jebkādas ironijas. Bet tiešām - ja mēs paskatāmies parlamentārās izmeklēšanas komisijas darba uzdevumu, tad redzam, ka tas nav tikai par OIK ieviešanas apstākļiem (tur, protams, Ašeradena kungam nebūtu nekāda sakara loģiski un vēsturiski); komisijas darba uzdevumā ir arī citi punkti, proti, par šī atbalsta sniegšanas uzraudzību, kontroli. Tas skar tieši visu to ministru atbildību, kuri ir bijuši līdz šai dienai. Un tur ir acīmredzams interešu konflikts. Es aicinu... Man nav nekas pret Ašeradena kungu personīgi vai kā citādi, bet es aicinu tomēr tiešām izlasīt likumu un saprast, ka, ja mēs stiprinām šādu sastāvu, mēs pārkāpjam likumu. Viennozīmīgi!
Jā, labvakar, cienījamie kolēģi! Es gribētu atgādināt, ka visstraujāk izmirstošajām valstīm pasaulē... Turklāt šī tendence saglabājas ilgstošā laika posmā. Es runāju tagad par Latviju. Un ko es vēl gribētu atgādināt - es atradu statistiku, ka 2017. gadā mājsaimniecības ar bērniem ir tikai 27,3 procenti, bet tikai 1,8 procentiem no kopējā mājsaimniecību ar bērniem skaita ir trīs un vairāk bērnu... To norāda Centrālās statistikas pārvaldes dati. Minētais daudzbērnu ģimeņu skaits nekādā veidā nevar nodrošināt demogrāfiskā stāvokļa uzlabošanu. Un, zinot statistiku, ka 2019. gads... Mums ir kritums. Mums mirstība ir lielāka nekā dzimstība, un bērnu skaits ir rekords, jā, par pēdējiem 30 gadiem. Tas ir pirmām kārtām. Un cik no šīm ģimenēm, kam ir trīs un vairāk bērni... cik viņi ir paņēmuši kredītu, lai kaut kādā veidā uzlabotu savu dzīvesveidu - ne tikai dzīvesveidu, vispār dzīvi. Viņi riskē, ņem kredītus, mēģina kaut kā... kaut ko iedot labāk un vairāk saviem bērniem. Un nevar tos ieskaitīt attaisnotajos... tos kredīta procentus. Nu, tas ir... nu, ja runā par Ziemeļvalstīm... tendenci, nu, atvainojiet, mēs jau... Vai nu mums ir atpakaļejoša gaita, vai mēs kaut ko jaucam. Tas ir pirmām kārtām. Un ko es vēl gribēju pieminēt? Šodien klusē visu laiku... Un man ļoti žēl, ka Možvillo, kuram Linda Liepiņa uzdāvināja mandātu... Pirmais priekšlikums, kuru viņš parakstīja, bija opozīcijas runu samazinājums. Paldies, kolēģi. Aicinu atbalstīt.
Cienījamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Latvijas sodu izpildes kodeksā” (Nr.277/Lp12). Uz trešo lasījumu tika iesniegti seši priekšlikumi. 1. ir Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 3. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā, kurš arī ir atbalstīts. 5. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. Visi priekšlikumi ir izskatīti. Līdz ar to lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies Rancāna kungam par ziņojumu. Es saprotu, ka komisijā par šo priekšlikumu balsis sadalījās precīzi uz pusēm - četri pret četri. Es tomēr ceru, ka Saeimas vairākums nobalsos “par” šo priekšlikumu, jo pēc būtības tas paredz ievērot principu, ka, ja valdība nosaka kādus ierobežojumus, kas aizskar kādu personu vai personu grupu tiesības vai likumiskās intereses, tad attiecīgi tiek nodrošināti atbilstoši atbalsta pasākumi tām personu grupām. Valdība savā likumprojekta redakcijā ir paredzējusi, ka šādā gadījumā tā izvērtē nepieciešamību paredzēt atbalsta pasākumus. Tā ir tā vienīgā lieta, bet ļoti būtiska lieta, ko mēs piedāvājam mainīt, - ka nevis izvērtē nepieciešamību paredzēt atbalsta pasākumus, bet paredz atbilstošus atbalsta pasākumus. Šajā kontekstā, kolēģi, es domāju, jūs piekritīsiet, ka arguments, ka šis regulējums nav šī likuma objekts, neiztur kritiku, jo arī likumprojekts, ko valdība ir mums piedāvājusi nobalsot, faktiski paredz kārtību, ka, jā, šādā gadījumā valdība izvērtē nepieciešamību paredzēt atbalsta pasākumus. Vienīgais, kas mainās: mēs pasakām, ka tas ir saistoši valdībai - nevis vēl ko vērtēt, bet jau paredzēt atbilstošus atbalsta pasākumus. Es domāju, ka tas ir loģisks priekšlikums, un es aicinu to arī atbalstīt. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Tātad jau vairāku gadu garumā ir bijušas šīs asās diskusijas par to, kas var būt dzimumšūnu donors - gan no sieviešu, gan vīriešu puses. Ir tikai daži nosacījumi. Pirmām kārtām gan vīrietim, gan sievietei jābūt veseliem. Otrām kārtām tātad ir jābūt reproduktīvajā vecumā. Es gribu atgādināt, ka reproduktīvais vecums - tas ir vecums, kādā var dzemdēt bērnus, - pēc Pasaules Veselības organizācijas datiem, ir daudz garāks. Sievietēm tas ir no 15 līdz 49 gadiem. Taču mūsu likumdošanas akti noteic, ka persona par bērnu ir uzskatāma līdz 18 gadiem. Un kādēļ līdz 35 gadiem...? Tādēļ, ka sievietes olšūna ar 35 un vairāk gadiem vienkārši noveco. Ir iespējamas dažādas ģenētiskas mutācijas. Pēc Pasaules Veselības organizācijas pētījumiem, visveselākais, piedodiet, spermatozoīds arī ir no 18 līdz 45 gadiem. Tātad īstenībā tas veselības kritērijs šajā komisijas lēmumā un arī Veselības ministrijas lēmumā un Labklājības ministrijas lēmumā ir ielikts. Taču, runājot par šo vienu vārdu - “dzemdējusi” -, es noteikti izvērstu plašāku diskusiju, bet droši vien šādu diskusiju tomēr vairs nevajag, jo Aijas Barčas priekšlikums, kas, var teikt, ir jaunais komisijas priekšlikums un kas paredz vārda “dzemdējusi” izņemšanu, ir atbalstāms, jo tas noņem spriedzi. Ar to, ka sievietes, piedošanu, tiek dalītas divās grupās, šķirotas, mēs parādām kaut kādus rasistiskus, piedodiet, domāšanas virzienus. Bet, ja mēs šo vārdu izņemam laukā, tādā gadījumā mēs noteikti šo jauno komisijas priekšlikumu varam atbalstīt. Tā ka aicinu atbalstīt Aijas Barčas izteikto priekšlikumu, kurā ir ietverts 7. - Labklājības ministrijas priekšlikums. Paldies. Aicinu balsot par šādu variantu.
Komisijas vārdā vēlētos bilst, ka šis priekšlikums komisijā nav atbalstīts. 121. - deputātes Regīnas Ločmeles priekšlikums, kurš arī paredz līdzekļus maskām... arī paredz līdzekļus ņemt no līdzekļiem neparedzētiem gadījumiem, tikai summa atšķiras. Komisijā šis priekšlikums nav atbalstīts. Komisijas vārdā vēlētos bilst, ka 121. priekšlikums komisijā nav atbalstīts. Kolēģi, 122. - deputātu Danas Reiznieces‑Ozolas, Gundara Daudzes, Māra Kučinska, Jāņa Dūklava un Viktora Valaiņa priekšlikums, kurš paredz pārdalīt līdzekļus no transportlīdzekļa ekspluatācijas nodokļa par labu diennakts zobārstniecības pakalpojumu apmaksai no valsts. Komisijā šis priekšlikums (Skaņas defekts.)... nav atbalstīts. 123. - deputātu Danas Reiznieces-Ozolas, Gundara Daudzes, Jāņa Dūklava, Māra Kučinska, Janīnas Jalinskas un Viktora Valaiņa priekšlikums, kas paredz no akcīzes nodokļa pārdalīt resursus par labu Veselības ministrijai. Tas būtu saistīts ar rindu mazināšanu pie speciālistiem. Komisijā šis priekšlikums nav atbalstīts. 124. - Ministru kabineta priekšlikums, ar kuru pārdala līdzekļus par labu Veselības ministrijai, lai turpinātu attīstīt e-veselības sistēmu. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts. 125. - Ministru kabineta priekšlikums, kurš paredz līdzekļu pārdali no līdzekļiem neparedzētiem gadījumiem uz Veselības ministriju. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts. 126. - Ministru kabineta priekšlikums, kurš paredz pārdalīt no Finanšu ministrijas resursus prokuratūrai. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts. 127. - Ministru kabineta priekšlikums. Paredz līdzekļus (Skaņas defekts.)... Un komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts. Kolēģi! 128. priekšlikums arī ir... paredz pārdalīt līdzekļus... līdzekļus neparedzētiem gadījumiem - uz radio un televīziju. Un komisijā šis priekšlikums arī ir atbalstīts. 129. - Ministru kabineta priekšlikums. Ir komisijā atbalstīts... jā, komisijā atbalstīts. Kolēģi! 130. - Ministru kabineta priekšlikums, kurš paredz līdzekļu pārdali no līdzekļiem nepared
Jā, labdien, cienījamie kolēģi, vēlreiz! Par vairākām lietām. Vispirms - par vēsturi, tad - par sirdsapziņu, tad - par darbiem un vārdiem. Vispirms par vēsturi. Latvija bija pēdējā Eiropas Savienības valsts, kas ieviesa politisko finansējumu... valsts finansējumu politiskajām partijām. Un tajā tālajā laikā, kādā 2004.gadā, Vispasaules antikorupcijas konferencē es biju ļoti pārsteigta, uzzinot, ka mēs esam vienīgā valsts Eiropā, kurā runā par lielām korupcijas problēmām un par to, kas to rada. Un šis ir viens no iemesliem, kas to rada, kas sevišķi rada politisko korupciju un no kā arī rodas tās sekas... no kā arī rodas tās sekas, kāpēc ir vieni vai otri lēmumi un kāpēc tie ir vai nav pieņemti. Un es nestāstīšu tālāk šo vēsturi. Elksniņa kungam uzreiz jau varu pateikt: Elksniņa kungs, varat neuztraukties, nav šajā zālē... Šajā zālē balsu šim likumprojektam nav. (Dep. A.Elksniņš smejas.) Un te nekauniniet zaļos un zemniekus, viņi tieši tā arī ir savā frakcijā lēmuši: ja nevar iedot pensionāriem, tad nevajag dot arī politiskajām partijām. Tā ka mēs, protams, parunājam, lai katrs savu viedokli šeit izteiktu, bet tātad tas ir tas... Un te īsais jautājums... īsais sakāmvārds šajā sakarā, Nellij, ir tāds: “Kas maksā, tas pasūta mūziku!” Un nepasūta to mūziku... Jā, pasūta... pirms vēlēšanām vienmēr pasūta kāds mūziku... arī tiem nabaga pensionāriem, bet kopumā neviens nepasūta to mūziku, lai valstī varētu veikt reformas un pieņemt arī kādu nepopulāru lēmumu un lai valsts varētu attīstīties straujāk un labāk, ieskaitot arī partiju sistēmu. No tā, cik tā sistēma būs stabila, cik tā būs pārliecināta par sevi, ka tā spēj veikt valstī reformas un to, kas valstij ir vajadzīgs... nevis no tiem, ko tu vari uzrunāt kaut kādā veidā un kas skaļāk pieprasa to, kas viņiem pienākas, nevis to... par to domājot - par kolektīva attīstību... Tātad tas ir tas, kas rada šīs problēmas. Jau piecreiz piesauktais jautājums, vai mēs to šobrīd varam vai ne... Paldies Cilinska kungam, kurš ir viens n
Cienījamā Saeimas sēdes vadītāja! Godātie kolēģi deputāti! Šajā Eiropas valstī jauns skolotājs, kurš tikko atnācis no augstskolas, saņem 3000 eiro mēnesī. Valsts uzskata skolotājus par amatpersonām un stingri nodrošina, lai viņu nodarbinātība nepārsniegtu 40 stundas nedēļā. Garantētais atvaļinājums ir trīs mēneši gadā. Tas ir sadalīts proporcijās: sešas nedēļas vasarā un divas nedēļas - katrā - rudenī, ziemā un pavasarī. Šajā laikā skolotāji patiešām atpūšas - nesēž skolā un netaisa mītiskus plānus un atskaites. Šī Eiropas valsts pastāvīgi piesaista skolotājus kvalifikācijas paaugstināšanai, rezultātā katram skolotājam šajā zemē ir divas specialitātes, un tās ir pavisam dažādas, piemēram, matemātikā un mūzikā vai angļu valodā un sportā. Tādējādi viņi vienmēr ir gatavi aizvietot kolēģus, protams, par papildu samaksu. Tas, par ko es tikko stāstīju, ir ierasts Latvijas pilsoņu praksē, kuri strādā par skolotājiem, - viņi strādā par skolotājiem Vācijā. Diemžēl tendences Latvijas izglītības sistēmā ir pretējas manis nupat ieskicētajai ainai. Tāpēc Latvijas skolotāji pagājušajā mēnesī masveidā ieradās pie Saeimas, lai paziņotu par savām - pārkāptajām - sociālajām tiesībām. Dokumentu, par kuru tagad mēs balsosim, frakcija <PARTY> ir sagatavojuši atbilstoši Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības paustajām idejām. Latvijas pedagogu darba un atalgojuma sistēmas neatbilstība attīstītas, sociāli orientētas, demokrātiskas valsts līmenim fiksēta arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas veiktajos pētījumos mūsu valstī. Latvijas skolotājus līdz galam nogurdinājuši pēdējo divu gadu nemitīgie kovida “sabrukumi”. Ļoti var gadīties, ka viņiem jaunais mācību gads atkal būs jāpārvērš par tā sauktajām tālmācības mokām. Uz tā visa fona valdība sola tikai pēc četriem akadēmiskajiem gadiem novērst esošos traucējumus darba grafikā un pedagogu atalgojumā. Acīmredzot... tas var izraisīt sociālo neapmierinātību mācību vidē. Vai Latvijā ir vajadzīgs skolotāju streik
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Man šķiet, likumprojekta iesniedzējiem jābūt godīgiem un vajag nosaukt šo dokumentu par likumu par Skultes lidmašīnu, jo vienīgais objekts, kas pašlaik atrodas Latvijā un kaut kādā veidā ir saistīts ar bijušās PSRS bruņotajiem spēkiem, ir lidmašīna IL-28, kas stāv Pierīgas ciematā... Skultē pie lidostas. Taču man ir sarežģīti uzskatīt, ka vispār šo pieminekļu jautājums ir liela problēma Latvijai. Tieši otrādi. Liekas, ka likumprojekta iesniedzēji rīkojas pretvalstiski, jo viņi piesaista tagad mūsu republikai lieku negatīvu uzslavu, proti, dažu valstu, kaimiņvalstu, mediji un līderi sāk uzbudināties, ka, redziet, Latvijā “nonāvē” padomju simboliku, teiksim tā, iznīcina pieminekļus. Varbūt tas dod pamatu uzbrukumiem Latvijai... politiskiem uzbrukumiem, es domāju. Protams, Nacionālās apvienības frakcija dažreiz uzstājas, vadoties no tādas frāzes - jo sliktāk, jo labāk. Diemžēl jūs nesaprotat, ka darbības, ko jūsu aktīvisti īstenoja Jēkabpilī, - tas ir nekas cits kā tiesiskais nihilisms. Ja ir kaut kādas pretenzijas pret bijušo pieminekli artilēristiem, tās vajag īstenot caur pašvaldību, pieņemt attiecīgu lēmumu un pēc tam rīkoties, nevis kā zagļiem naktī izvest, demontēt ar spēku šo lielgabalu. To pašu jūs tagad domājat izdarīt ar lidmašīnu, bet tas jums neizdosies, kungi, jo šis objekts ir diezgan pamatīgs, labi nostiprināts. Tur dzīvo cilvēki, kas ļoti labi zina jūsu vēlmes, zina arī to, ka... teiksim, pirms kāda laiciņa norauj tabulu pie postamenta. Tā ka šis objekts tiek apsargāts, vietējie cilvēki zina to, un jums tas vienkārši neizdosies, jūs provocējat konfliktu. Jums ir izdevīgi izprovocēt konfliktu un pēc tam... Jūs domājat, ka jūs varat sasniegt savus politiskos mērķus. Tas ir ļoti, ļoti bīstami esošajā situācijā, kad Latvijā notiek pandēmija un mums jābūt politiski saskaņotai un saliedētai sabiedrībai; jūs mākslīgi īstenojat faktiski starptautisku konfliktu, jo ir zināms, ka vairākumam cilvēku, kas pieder pie nacionā
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Latvija šobrīd ir viena no 10 valstīm pasaulē, kur ir vērojams straujākais iedzīvotāju skaita kritums. Es domāju, tik mazai valstij kā mums tā ir pilnīga katastrofa. Mums ir laba valdības deklarācija, kurā ir rakstīts arī par tautas ataudzi. Es domāju, ka tas šobrīd ir viens no galvenajiem jautājumiem. Visas partijas, kas šodien šeit ir, ir solījušas pabalstus: par pirmo bērniņu - 50, par otro - 100, par trešo - 150 eiro, attiecīgi arī par katru nākamo. Ja valsts nedos signālu, ka mēs domājam par ģimenēm un bērniem, tad jau pēc 20 gadiem, ticiet man, mums vairs nebūs vajadzīgas skolas, mums nebūs armijas, nebūs arī naudas līdzekļu... nebūs, kas mums pelna pensiju. Arī daudzi no šeit, zālē, sēdošajiem netiks pie savām pensijām. Tik zema dzimstība vēl nekad nav bijusi. Mēs paskatījāmies - pēdējos mēnešos ir piedzimuši tikai nedaudz vairāk par diviem tūkstošiem bērnu. Un man ar tādu rūgtumu sirdī šodien ir jautājums - vai tiešām šī Saeima un šī valdība, un mēs pēc mūsu valsts dibināšanas simtgades gribam ieiet vēsturē ar to, ka nedarīsim neko... darīsim visu, lai iznīcinātu mūsu valsti? Šodien mums ir bažas par daudz ko - mēs uztraucamies par dažādām ārējām briesmām, par mūsu lielajām kaimiņvalstīm... no visām pusēm... Bet es domāju, ka šobrīd lielākās briesmas mūsu valsts pastāvēšanai - tie esam mēs paši. Tāpēc, cienījamie kolēģi, būsim godīgi savu vēlētāju priekšā! Es domāju, ka šis ir viens no galvenajiem, prioritārajiem jautājumiem. Paldies.
Godātie kolēģi! Iesniegto likuma grozījumu mērķis ir padarīt administratīvo līgumu slēgšanas procesu ātrāku un efektīvāku. Ar šiem grozījumiem paredzēts atteikties no administratīvo līgumu saskaņošanas procedūras, nosakot iestādei tikai pienākumu administratīvā līguma kopiju piecu dienu... piecu darbdienu laikā no līguma noslēgšanas dienas nosūtīt augstākai iestādei informācijai. Šāda kārtība ne vien veicinās administratīvo līgumu slēgšanu, bet arī ļaus augstākai iestādei izvērtēt administratīvo līgumu un nepieciešamības gadījumā lemt par tā atcelšanu vai grozīšanu. Likumprojekts komisijā ir izdiskutēts un atbalstīts izskatīšanai Saeimas sēdē. Lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš likumprojekta otrajam lasījumam - šā gada 3.oktobris.
Cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Runa ir par Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu amatpersonu ar speciālajām dienesta pakāpēm, kurām noteikts summētais darba laiks, dienesta pienākumu pildīšanas specifisko raksturu. Lietas būtība ir tāda: summētais darba laiks var nozīmēt to, ka tajā nedēļā, kad cilvēks pieprasa... slimības dēļ pieprasa atvaļinājumu... var būt, ka viņam mazāk jāstrādā... Tādēļ likumā tiek iestrādāts tas, ka ne mazāk kā 75 procentu apmērā no vidējās izpeļņas par otro un trešo pārejošās darbnespējas dienu un ne mazāk kā 80 procenti, tātad četras piektdaļas, no vidējās algas... Lūk, tāda ir šī likumprojekta būtība! Komisija vienbalsīgi atbalstīja šo likumprojektu. Lūdzu Saeimu atbalstīt to pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 5.decembris.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Es runāšu par izvirzīto kandidātu Rolandu Irkli. Man ir patiess prieks šodien runāt par valsts kontroliera amata kandidātu, jo par Rolandu Irkli nešauboties varu teikt tikai to labāko gan kā par profesionāli, gan cilvēku. Rolands Irklis ir augsta līmeņa vadītājs un profesionālis, kurš pēdējos piecus gadus ir sekmīgi vadījis Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisiju un pārstāvējis organizāciju arī starptautiskajā līmenī, kā arī jāpiemin, ka vēl piecus gadus iepriekš ir bijis regulatora padomes loceklis. Viņa vadībā ir nodrošināta sekmīga dabasgāzes tirgus atvēršana un sekmēta elektrības tirgus attīstība, nodrošinot Latvijas patērētājiem konkurētspējīgas enerģijas cenas. Veiktās reformas attiecībā uz tarifu noteikšanas metodēm ir sekmējušas lielo monopolistu izmaksu un atļautās peļņas samazinājumu, liekot savilkt jostas lielajiem monopoluzņēmumiem, nevis patērētājiem. Rolands Irklis ir atzīts līderis ne tikai Latvijā, bet arī Eiropas mērogā. Viņa profesionālā izaugsme un kvalitātes ir ievērotas un novērtētas arī Eiropas Savienības regulatora vadošajās institūcijās, un Irkļa kungs ieņem Energoregulatoru sadarbības aģentūras Regulatoru valdes priekšsēdētāja vietnieka un arī Eiropas Enerģētikas regulatoru padomes viceprezidenta amatu. Esmu pārliecināta, ka darba pieredze un prasmes, vadot neatkarīgu un koleģiālu institūciju, lieti noderēs arī valsts kontroliera amatā. Savukārt ekonomiskās regulēšanas pieredze, atbilstoša izglītība un uz rezultātiem vērsta darbība lieliski noderēs Valsts kontroles darba specifikā, kas lielā mērā ir saistīta ar finanšu un ekonomiskās lietderības jautājumiem. Rolanda Irkļa personiskā degsme un orientēšanās uz attīstību sekmēs uzlabojumu ieviešanu Valsts kontrolē un Latvijas valsts pārvaldē kopumā. Aicinu balsot par Rolandu Irkli. Paldies.
Kariņa kungs, runāsim par faktiem. Vai varētu būt, ka 2011. gada 7. martā jūs intervēja “Latvijas Radio”? Vai varētu būt, ka šajā intervijā Krišjānis Kariņš norādīja, ka jādiskutē par sociālā budžeta izdevumu samazināšanu? (Dep. D. Reizniece-Ozola: “Viņš neklausās!”) Vai tas varētu būt, Kariņa kungs? Vai tas ir fakts, ka jūs 2011. gadā norādījāt uz to, ka jādiskutē par sociālā budžeta samazināšanu? Vai jūs domājāt pensijas? Vai ko jūs domājāt? Es domāju, ka Kariņa kungs... kopumā <PARTY> sevi pozicionēja, ka tas ir “veiksmes stāsts”, kurš valsti izvedis no krīzes, un tā tālāk. Labi, tik tālu. Bet, ja jūs tagad uzskatāt, ka “veiksmes stāsts” ir bijis un ka mēs pēc 10 gadiem esam beidzot pirmskrīzes stāvoklī, un deputātu atalgojums, ministru atalgojums (Starpsauciens: “Domnieku atalgojums...”)... daudzi rādītāji tagad ir lielāki nekā pirms krīzes... Vai jūs, Kariņa kungs un <PARTY>S deputāti kopumā, neuzskatāt, ka tā ir jūsu morālā atbildība, ka, ja mēs esam izgājuši no krīzes, ja mums ir šis “veiksmes stāsts”... ka arī visās tajās lietās, visās tajās jomās - piemaksas pensionāriem, atalgojums skolotājiem, zinātniekiem... ka visam tam, ko samazināja par 50 procentiem pēc krīzes, - ka arī visam tam vajadzētu atgriezties vismaz pirmskrīzes līmenī? Vai jūs to neuzskatāt par savu morālo atbildību? Kariņa kungs, atsauciet beidzot šo budžeta projektu! Beidziet mocīt jūsu kolēģus deputātus un Latvijas sabiedrību! Atsauciet to un iesniedziet jaunu, kurš būtu atbilstošs ne tikai Latvijas Republikas likumiem, bet arī jūsu morālajiem pienākumiem! Paldies par uzmanību, Kariņa kungs! (Aplausi.)
Godātais sēdes vadītāj! Kolēģi! Juridiskā komisija šā likumprojekta trešajam lasījumam saņēma 15 priekšlikumus. 1. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kas saistīts ar grozījumiem Maksātnespējas likumā, kuri nesen stājās spēkā. Komisijā ir atbalstīts. 2. - tieslietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - Juridiskās komisijas izstrādāts priekšlikums. Atbalstīts. 4. - tieslietu ministra priekšlikums, kas ir redakcionāla rakstura. Atbalstīts. 5. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7. - Juridiskās komisijas priekšlikumā. Paldies. Komisija ir atbalstījusi arī 7.priekšlikumu. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir saistīts ar 6. un 7.priekšlikumu. Komisijā atbalstīts. 9. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī tas saistīts ar jaunā maksātnespējas regulējuma ieviešanu. Komisijā atbalstīts. 10. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas saistīts ar pārejas noteikumu spēkā stāšanos. Komisijā atbalstīts. 11. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas saistīts ar pārejas noteikumiem un konkrēto normu spēkā stāšanos. Komisijā atbalstīts. 12. - daļēji atbalstīts, iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā. 13. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts. 14. - tieslietu ministra priekšlikums. Tas nav atbalstīts. 15. - komisijas priekšlikums, kur tiek mainīts šā likuma spēkā stāšanās laiks. Komisija ir atbalstījusi. Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Juridiskās komisijas vārdā lūgums atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” trešajā, galīgajā, lasījumā.