EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Cienījamie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija šodien sēdē izskatīja uz otro lasījumu un sagatavoja otrajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Personu apliecinošu dokumentu likumā” (Nr. 1097/Lp13). Esam saņēmuši četrus priekšlikumus likumprojektam. Pirmie trīs priekšlikumi faktiski ir saistīti attiecīgi ar likuma 2. pantu, kas ierosina papildināt attiecīgo oriģināllikuma 5. pantu ar jaunu 2.1 daļu. Mums bija diezgan garas diskusijas tieši par šiem trim priekšlikumiem. Faktiski... diskutējot kopā, komisijas sēdē... tātad līdz šim likumprojektā iestrādātā, Ministru kabineta pirmajā lasījumā paredzētā redakcija faktiski paredzēja tādu pašu formulējumu, kāds līdz šodienai bija Fizisko personu reģistra likumā. Šodien Saeima ir otrajā lasījumā jau pieņēmusi steidzamības kārtā grozījumus tieši šajā daļā, precizējot formulējumus atsevišķiem punktiem, kas šeit ir. Un arī jau vakar, skatot uz pirmo lasījumu Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijā, Juridiskais birojs aicināja faktiski šo pantu pārformulēt kā atsauces normu, tādā veidā neradot nepieciešamību katras izmaiņas izgrozīt divos likumos, bet tikai vienā... tātad atbildīgais jeb pamatlikums būtu Fizisko personu reģistra likums. Vienlaikus deputāts Jānis Dombrava iesniedza gan 1., gan 2. priekšlikumu, kas faktiski maina šī oriģinālā likuma pirmā lasījuma redakciju. Un Jāņa Dombravas 1. priekšlikums aicināja izslēgt no to personu loka, kuras var saņemt ārzemnieka personas apliecību, personas, kam ar Latvijas Republiku ir tiesiska saikne, kas izveidojusies uz savstarpēju tiesību un pienākumu pabalstu jomā pamata. Šis priekšlikums komisijā netika atbalstīts. 2. - deputāta Jāņa Dombravas priekšlikums. Piedāvā izslēgt no šī paša oriģināllikuma piedāvājuma 2.1 daļas 2. punktu, kas nozīmētu to, ka ārzemnieka personas apliecību nevar saņemt ārzemnieki, kuri vēlētos to saņemt, respektīvi, tā ir tiesība, lai veicinātu ekonomikas, zinātnes, izglītības vai kultūras sakaru attīstību. Šis priekšlikums komisijā netika at
Cienījamais Prezidij! Kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija ir izskatījusi grozījumus likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu”. Likumprojekts paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 15.maija direktīvas prasību ieviešanu Latvijas likumdošanā un konkrēti paredz, ka uz trešo valstu pilsoņiem, kuri ierodas darbā tajos uzņēmumos, kuri komercdarbību veic Latvijas Republikā vai Eiropas Savienībā, attiecas tie paši ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi, kuri attiecas uz Eiropas Savienības pilsoņiem. Sakarā ar to, ka Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas prasības bija jāizpilda līdz pagājušā gada novembrim, komisija lūdz atzīt šo likumprojektu par steidzamu. Lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Nē, paldies. Komisija piedāvā iesniegt priekšlikumus līdz 10.februāra pulksten 17.00, un galīgais lasījums šā gada 16.februārī.
Varbūt es esmu atpalicis no dzīves un neesmu lietas kursā (Smiekli. Starpsauciens: “Jā!”), kā tiek organizētas spēļu zāles un kas tur notiek, bet, manuprāt, bezmaz vai katrā spēļu zālē ir arī bārs, iespēja nopirkt alkoholu (Starpsauciens: “Vārds vietā!”), un bieži vien tur ne tikai notiek... tiek organizēta šī spēļu darbība, bet arī cilvēki iet izklaidēties un lietot alkoholiskos dzērienus. Tad, ja mēs paskatāmies, ja pašreiz tiek slēgtas kafejnīcas, tiek slēgti naktsklubi, visas pulcēšanās vietas tiek ierobežotas, tad, lūk, mēs saglabājam atsevišķas vietas - bārus, alkohola lietošanas vietas -, kur cilvēkiem tomēr ir iespēja pulcēties. Es nezinu, vai šis būs tas labais izņēmums, kur mums ļaut cilvēkiem pulcēties. Manuprāt, uz šo... uz vīrusa krīzes laiku noteikti šīs iestādes būtu slēdzamas. Paldies. (Aplausi.)
Labdien, ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Labdien, cienījamie kolēģi! Sēdes skatītāji un klausītāji! Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija ir izskatījusi deputātu Mārtiņa Šteina, Jura Pūces, Ainara Latkovska, Krišjāņa Feldmana un Raivja Dzintara parakstīto likumprojektu “Par Ukrainas cietušo un bojā gājušo upuru piemiņas dienas noteikšanu”. Likuma mērķis ir vērst Latvijas sabiedrības uzmanību uz Krievijas Federācijas uzsākto militāro agresiju Ukrainas teritorijā un solidarizēties ar Ukrainas tautu cīņā par Ukrainas valsts suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti. Ar šo likumu 2022. gada 9. maijs visā Latvijas teritorijā tiek noteikts par Ukrainas upuru piemiņas dienu, godinot pret Ukrainu uzsāktās Krievijas Federācijas militārajā agresijā cietušos un bojā gājušos Ukrainas civiliedzīvotājus un bruņoto spēku militārpersonas. Šobrīd runa ir tikai par šī gada maiju. Paredzēts, ka piemiņas dienā pie publisko personu ēkām, privāto tiesību juridisko personu (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) vai personu apvienību ēkām, kā arī dzīvojamām ēkām jānovieto Latvijas valsts karogs sēru noformējumā, bet Rīgas pils Svētā gara tornī, pie Latvijas Valsts prezidenta rezidences, Saeimas galvenās ēkas un Ministru kabineta ēkas līdzās Latvijas valsts karogam sēru noformējumā jānovieto Ukrainas karogs. Tāpat paredzēts, ka piemiņas dienā valsts un pašvaldību iestādes publiskas izklaides un svētku pasākumus nerīko. Pašvaldības neizsniedz atļauju publisku pasākumu rīkošanai tās administratīvajā teritorijā piemiņas dienā. Pašvaldība ir tiesīga pieņemt lēmumu aizliegt sapulces, gājiena vai piketa norisi, izņemot gadījumu, ja attiecīgās sapulces, gājiena vai piketa veids un mērķis atbilst piemiņas dienas raksturam. Paredzēts, ka šis likums zaudē spēku 2022. gada 11. maijā. Likumprojekts šā gada 7. aprīlī tika izskatīts Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijā, un komisija atbalstīja tā virzīšanu izskatīšanai Saeimā divos lasījumos. Līdz ar to aicinu
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Dabas resursu nodokļa likumā” (Nr. 1173/Lp12). Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija kopumā strādāja ar pieciem priekšlikumiem. 1.priekšlikums, kas ir no Juridiskā biroja, tika atbalstīts. Arī 2. - Juridiskā biroja priekšlikums - tika atbalstīts. 3. ir atbildīgās komisijas izstrādāts priekšlikums, kas komisijā ir guvis atbalstu. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts. Arī 5. - Juridiskā biroja priekšlikums - komisijā tika atbalstīts. Līdz ar to, godājamie kolēģi, aicinu jūs atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Cienījamie kolēģi! Šī priekšlikuma būtība ir tāda: ja darba devējs vēlas nodarbināt psihologu un ir pārliecināts par to, ka šis psihologs ir pietiekami kvalificēts, lai darītu šo darbu, viņš var atkāpties no šajā likumā noteiktajām prasībām, kuras Kaimiņa kungs jau izstāstīja, proti, par supervīziju un šiem ārkārtīgi augstajiem nosacījumiem, kurus mēs izvirzām psihologam. Kādā veidā viņš par to var pārliecināties? Tā ir viņa personīgā kompetence un pārliecība. Tas, par ko mēs runājam, faktiski ir skolas un skolu psihologi reģionos. Tās ir tās vietas, kurās mēs ar šo likumu radīsim visvairāk problēmu. Bez šaubām, privāts darba devējs var pieņemt darbā konsultantu, viņam nav jāpieņem psihologs. Ja viņš ir pārliecināts par kompetenci, viņš pieņems konsultantu, kurš strādās, un viss būs kārtībā. Problēmas radīsies reģionu skolām, kurām, no vienas puses, ir likuma prasība, lai šis psihologs tur būtu, no otras puses, diemžēl to atrast uz vietas nav tik viegli. Kolēģi, aizbrauciet, pameklējiet kādu psihologu tālā reģiona pašvaldībā. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. (Dep. I.Viņķele: “Bet ārsti jau arī tā var, vai ne?!”)
Kolēģi! Es tikai gribēju varbūt ļoti īsi papildināt, ka tautas politiskā griba ir virs jebkādām juridiskajām lietām. Juridiskais - tas ir tikai ietērps tautas politiskajai gribai. Šajā gadījumā Saeima konsekventi (cik jau - četras reizes?!) ir balsojusi par to, ka Varakļānu novads ir pie Rēzeknes. Un šajā gadījumā Satversmes tiesa (kuru nez kādēļ lielākā daļa uzskata par bezgrēcīgu un nekļūdīgu, lai gan mēs redzam, ka tā ir aizgājusi tādā absurdā, ka, runājot par teritorijām, pat nav pieminējusi Satversmes 3. pantu, kas būtu jāpiemin) ir pieņēmusi lēmumu caur patvaļīgām interpretācijām, manā ieskatā. Mums būtu šeit ļoti nopietni jādomā, jāpadziļina diskusija vēl citā virzienā - ko likumdevējam darīt, ja Satversmes tiesa pieņem acīmredzami Satversmei (kā šajā gadījumā - 3. pantam) neatbilstošu lēmumu. Ja kādā no Latgales pierobežas pilsētām kāds uztaisīs aptauju un gribēs pievienoties citai valstij un Satversmes tiesa atkal nesaredzēs 3. pantu, kā tas ir bijis šajā gadījumā, kolēģi, mums būs lielas problēmas. Tāpēc es aicinu tomēr iedziļināties arī tajā, ko raksta Satversmes tiesa, un kritiski raudzīties uz to. Nevajag uzskatīt, ka tā ir pati augstākā instance, kas nekad nekļūdās, un nešaubīgi un akli ticēt. Paldies, kolēģi.
Labrīt, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Prezidij! Kolēģi! Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija šā gada 30. janvāra sēdē izskatīja deputāta Edgara Rinkēviča iesniegumu par 13. Saeimas deputāta mandāta nolikšanu uz ministra amata pienākumu pildīšanas laiku. Nākamais kandidāts no partijas Jaunā <PARTY> kandidātu saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā ir Kārlis Šadurskis, kurš ir atteicies pieņemt 13. Saeimas deputāta mandātu uz laiku. Nākamais partijas Jaunā <PARTY> kandidāts no Rīgas vēlēšanu apgabala saraksta ir Rihards Kozlovskis, kurš ir piekritis uzņemties 13. Saeimas deputāta amata pienākumus uz laiku. Komisija aicina atbalstīt Saeimas lēmuma projektu “Par Riharda Kozlovska 13. Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu uz laiku, kamēr no partijas Jaunā <PARTY> kandidātu saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus”.
Cienījamie kolēģi! Lai gan man arī gribētos parunāt par visu, par ko man sirds sāp un par ko mēs katrs tagad uztraucamies, bet darba kārtībā ir konkrēts jautājums - likumprojekts “Grozījumi Administratīvā procesa likumā” izskatīšanai trešajā lasījumā. Juridiskā komisija, izskatot šo likumprojektu pirms trešā lasījuma, ir saņēmusi 49 priekšlikumus. Praktiski tie visi ir atbalstīti, un tie ir pārsvarā tehniska rakstura. Ja tie tabulā ir garāki, tad vienkārši ir pārformulēts pants, lai būtu vieglāk ar šo likumprojektu strādāt. 1. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kuru deputāti ir atbalstījuši. 2. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kurš arī ir atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts daļēji un iekļauts komisijas izstrādātajā 4.priekšlikumā. 4. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Un tādi ir liela daļa priekšlikumu šajā likumprojektā. Proti, likumprojektā vārds “Senāts” tiek aizstāts ar vārdiem “Augstākā tiesa”. Un ir arī citi šādi attiecīgi grozījumi, lai saskaņotu tos terminus, kuri ir lietoti likumā “Par tiesu varu” un kuri mums vairs nav aktuāli pēc tiesu reformas, jo Latvijā esam ieviesuši “tīro instanču” tiesu sistēmu jeb triju instanču tiesu sistēmu. Tātad 5.priekšlikums ir atbalstīts. 6. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 8. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 10. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts daļēji un iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā. 13. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 14. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 15. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 16. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 17. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstī
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 8. februāra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Sanitas Osipovas apstiprināšanu par Augstākās tiesas tiesnesi”. Komisija 28. janvārī ir saņēmusi Augstākās tiesas vēstuli par to, ka, pamatojoties uz Latvijas Republikas likuma “Par tiesu varu” 62. pantu un Senāta Civillietu departamenta senatoru 26. janvāra kopsapulces atzinumu par Sanitas Osipovas piemērotību Augstākās tiesas tiesneša amatam, Sanitas Osipovas kandidatūra izvirzīta apstiprināšanai Augstākās tiesas tiesneša amatā bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Augstākās tiesas priekšsēdētājs Aigars Strupišs informēja komisijas deputātus par to, ka Augstākās tiesas Civillietu departaments augstu novērtē tiesneša amata kandidātes līdzšinējo pieredzi, it īpaši Satversmes tiesā. Augstākās tiesas priekšsēdētājs uzskata, ka kandidātes apstiprināšana sniegtu ļoti jūtamu pienesumu Civillietu departamenta darbā un Augstākās tiesas darbā kopumā. Tāpat augstu tiek vērtēta kandidātes zinātniskā darbība. Juridiskās komisijas deputāti vērtēja visu saņemto informāciju, kandidāte tika uzklausīta. Komisijas locekļi ar balsu vairākumu, septiņiem deputātiem balsojot “par” un vienam deputātam balsojot “pret”, atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Sanitu Osipovu par Augstākās tiesas tiesnesi. Paldies par uzmanību.
Augsti godātie kolēģi! Es jums nestāstīšu ne par tiem pelēkā saraksta draudiem, ne par visu to, kas noticis pēdējo divu gadu laikā. Jūs paši esat bijuši ne tikai liecinieki, bet arī dalībnieki tam, kādā veidā tika noņemts pēdējais FKTK vadītājs, un droši vien jūs atceraties, ka Kariņa valdība visu šo laiku mums stāstīja un solīja, ka nākamais... ka tas viss tiek darīts, lai nākamais FKTK vadītājs, nu, būtu kas tiešām ārkārtējs... starptautiska līmeņa zvaigzne. Es neko absolūti negribu pārmest Purgailes kundzei, bet tieši šādas ekspektācijas, tas ir fakts, mums bija radījusi Kariņa valdība. Attiecībā uz šo konkrēto kandidāti - mums īsti... maz kas ir zināms par viņas izvirzīšanas un izraudzīšanās procesu, kas noticis valdības koridoros. Kas piedalījās? Kāpēc tika izraudzīta tieši Purgailes kundze? Pirmais. Ir pilnīgi skaidrs, ka Purgailes kundzei diemžēl nav absolūti nekādas pieredzes tieši uzraudzības jomā, tā saucamajā AML (angļu valodā anti money laundering)... pretmazgāšanas jomā. To atzīst gan Purgailes kundze, gan Valsts kancelejas pārstāvji. Otrais. Kolēģi, šis nu ir pirmais šāda mēroga gadījums kopš Krūmanes kundzes, kura savā laikā bija FKTK vadītāja, kad topošais FKTK vadītājs, vadītāja, nāk pa tiešo no banku sektora, no ļoti augsta amata, proti, valdes locekļa amata. Tas, protams, nozīmē tiešu interešu konfliktu, mūžīgu aizdomu ēnu pār to, vai kādi jaunās, nu, iespējamās, vadītājas pieņemtie lēmumi būs vai nebūs par labu konkrētai komercbankai. Turklāt arī viens no Purgailes kundzes tiešajiem radiniekiem kādu laiku tomēr strādājis citā lielajā Latvijas komercbankā. Tātad mums jau ir divas Latvijas komercbankas, pār kurām krīt šaubu ēna par interešu konfliktu. Līdz ar to, kolēģi, <PARTY> nevar pieņemties... uzņemties atbildību par šā lēmuma pieņemšanu, un atbildība par visu to, kas notiks finanšu sektorā, gulstas vienīgi uz to deputātu pleciem, kas šodien atbalstīs šo lēmumu. Paldies par uzmanību.
Cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie deputāti! Skatām likumprojektu “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” trešajā lasījumā. Ir saņemti 28 priekšlikumi. 1.priekšlikums saņemts no deputāta Kalnozola. Nav atbalstīts. Komisijā priekšlikums neguva atbalstu. 2.priekšlikums arī ir no deputāta Kalnozola. Komisijā neguva atbalstu. Komisijā priekšlikums neguva atbalstu. 3.priekšlikums arī ir no deputāta Valda Kalnozola. Un netika komisijā atbalstīts. 4. - deputāta Kalnozola priekšlikums komisijā neguva atbalstu. Nav ko piebilst. Arī 5. - deputāta Kalnozola priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Šis grozījums ir nepieciešams, lai Saeimas deputāti, to skaitā arī opozīcijas deputāti, varētu pilnvērtīgāk pildīt vienu no parlamenta funkcijām, kas paredz izpildvaras kontroli. Parlamentārās izmeklēšanas komisijas ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā īstenot minēto funkciju, tāpēc ir svarīgi, lai parlamentārās izmeklēšanas komisijas darbs būtu pilnvērtīgs. Vienlaikus šis likumprojekts paredz demokrātisku procedūru ievērošanu parlamenta darbā un ir saistīts ar Satversmes 1. un 59.pantu. Ko paredz šis likumprojekts? Likumprojekts paredz, ka par komisijas vadītāju tiek ievēlēts tas deputāts, kurš ir parakstījies par izmeklēšanas komisijas izveidošanas nepieciešamību. Mēs bieži vien brīnāmies un šausmināmies par to, ka parlamentam ir ļoti, ļoti zems reitings. Kur ir tā problēma? Mēs paši šo reitingu pazeminām ar savām darbībām un pretdarbībām. Es ceru, ka Baloža kungs, kad prezentēs savu grāmatu, to, kas skar parlamentārās izmeklēšanas komisiju vēsturi, tur arī būs atspoguļojis. Mēs varam minēt piemērus, ka viena vai otra parlamentārās izmeklēšanas komisija ir darbojusies veiksmīgāk vai neveiksmīgāk. Neveiksmīgas darbības piemērs. Es domāju, ka ļoti daudzi arī šeit klātesošie bija sašutuši, kad tika izveidota izmeklēšanas komisija saistībā ar G-24... par “Unibankas” un “Krājbankas” iespējamām nelikumībām privatizācijas procesā. Kas tad notika? Notika ļoti vienkāršs process. Tā kā saskaņā ar Satversmes 26.pantu parlamentārās izmeklēšanas komisija ir jāveido, tad toreizējā koalīcija panāca, ka par izmeklēšanas komisijas vadītājiem tika iecelti deputāti, kuru galvenais uzdevums bija bloķēt parlamentārās izmeklēšanas komisijas darbu, un rezultātā šīs komisijas darbība beidzās ne ar ko. Šobrīd ir izveidota parlamentārās izmeklēšanas komisija, lai saprastu situāciju saistībā ar korupciju, kāda pastāv valstī, ēnu ekonomiku un to, kāpēc pie mums nedarbojas lobisma likums. Sākšu no pēdējā. Pirmo reizi lobisma likums parlamentā tik
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Labdien, cienījamie Saeimas deputāti! Labdien! (No zāles: “Labdien! Labdien!”) Man ir viens jautājums. Pavisam elementārs. Es centīšos runāt visīsāk vispār, kā šeit šodien ir runāts. Tātad tam, kurš man varēs izskaidrot, ko nozīmē latviešu valodā deklarācijas ievadā teiktais “samazināsies ienākumu nevienlīdzība, summārajam ienākumu nevienlīdzības S80/S20 indeksam 2017.gadā sasniedzot 5,4”... tam es šodien uzsaukšu kafiju. Lūdzu! (Zālē smiekli, starpsaucieni.) Tad... Jā, jā, jā, es sapratu! Saeimas priekšsēdētājas kundze! Ja sēdē izceļas troksnis, sēdes vadītājs var saukt pie kārtības ar āmura piesitieniem. (No zāles dep. J.Reirs: “Nesarunāties ar Prezidiju!”) Tad otra lieta. Valsts drošība. 2 procenti no IKP. Deklarācijā ir 2020.gads, <PARTY> piedāvāja to jau ar 2018.gadu. To var reāli izdarīt. Tātad ir 2020.gads. Nodokļi te deklarācijā ir pieminēti, ka būs arī nodokļi mums augšā. Nekas nav par veselības aprūpi. Tā nav primārā. Veselības aprūpe!... Joprojām... Jūs te uzvedaties tā... viens otram kaut ko... Ja jūs gribat aprunāties viens ar otru, jums ir telefona numuri, jūs varat sūtīt īsziņas vai piezvanīt! Nav jānāk tribīnē un jārunā tādā veidā... kaut kā konkrēti vienam ar otru. Tam nav šī tribīne domāta! Es kaut kā netīšām paskatījos pa labi... (Labajā pusē ir frakcija <PARTY>.) Iesim tālāk! Tātad valsts drošība ir pēdējā vietā šobrīd. Ir 2020.gads nolikts pēc deklarācijas - tas ir, pēc sešiem gadiem. Šobrīd ir 5.novembris, 2014.gads. Kā arī vēlreiz es Liepiņa kungam no <PARTY> piebiedrojos par valsts vīziju, kāda tā ir. Es to neredzu, es nesaprotu, es te kaut kā kūlāri... “Kūlāri” - tas labs vārds! Kuluāros dzirdēju, ka būs jaunās tehnoloģijas. Tagad nesaprotu - “jaunas” tehnoloģijas vai “jaunās”? Kā brīnumus dara garumzīmes! Tad man ir vēl jautājums vai drīzāk retorika par to, ka izskatās, ka šis Ministru kabinets tiek tagad... (Starpsaucieni.) visi atbalstām un tā tālāk... Noteiks tikai tāpēc, ka mēs tagad bū
Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija izskatīja likumprojektu “Grozījumi Dzīvesvietas deklarēšanas likumā”. Šobrīd sanāk tā, ka ieslodzījuma vietās un ārstniecības vietās ilgstoši mītošos iedzīvotājus faktiski nav iespējams sasniegt viņu deklarētajā dzīvesvietā. Grozījumi ļaus atrisināt šo tiesībsarga konstatēto problēmu. Komisija vienbalsīgi atbalstīja šī likumprojekta tālāku izskatīšanu, līdz ar to komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. 7. februāris. Grozījumi likumā ir nepieciešami sakarā ar iespējamo Privatizācijas aģentūras nosaukuma maiņu uz tādu, kas atbilstu Privatizācijas aģentūras darba profilam un atspoguļotu visas tās darbības jomas. Lai izvairītos no normatīvisma, likumā jāietver vispārēja atsauce uz valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošo institūciju, nenosakot konkrētu institūciju, kā arī jānoteic, ka valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošās institūcijas uzdevumus pilda Privatizācijas aģentūra līdz brīdim, kad Ministru kabinets pieņems lēmumu par valsts dzīvojamo māju privatizāciju veicošo institūciju. Jā. Komisija aicina atbalstīt pirmajā lasījumā. 2019. gada 14. februāris.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godājamie kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir saņēmusi Ministru kabineta sēdē atbalstīto likumprojektu “Grozījumi Autortiesību likumā”, kuru ir izstrādājusi Kultūras ministrija. Kādēļ šie likuma grozījumi ir vajadzīgi? Tādēļ, lai pārņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū prasības. Kādi ir šīs direktīvas mērķi? Es divus no tiem jums pateikšu. Pirmais ir uzlabot kolektīvā pārvaldījuma organizāciju darbību (Latvijā, kā jūs zināt, tādas ir divas - AKKA/LAA un LaIPA), tajā skaitā ar informācijas pieejamību. Un otrs mērķis ir nodrošināt autortiesību īpašnieku atļauju izsniegšanu, lai mūzikas pakalpojumu sniedzēji būtu tiesīgi sniegt šos pakalpojumus Eiropas Savienības valstīs, kurās arī darbojas šī direktīva. Darbs pie šī likumprojekta, šiem grozījumiem, un arī pie nākamā likumprojekta izstrādāšanas ir uzsākts 2015.gada vasarā. Ar kultūras ministres rīkojumu ir izveidota darba grupa, kurai ir bijušas 22 sēdes un kuras darbā piedalījās Kultūras ministrijas, Ekonomikas ministrijas, Tieslietu ministrijas, Augstākās tiesas pārstāvji, ieinteresēto nozaru, NVO pārstāvji un akadēmiskās vides pārstāvji. Es vēl varu sacīt to, ka likumprojekts kopā ar anotāciju, sākot no 2016.gada 10.maija, bija ievietots Kultūras ministrijas mājaslapā, kur visi līdz 2016.gada 30.maijam varēja izteikt savu viedokli. Darba grupa norāda, ka ieguvumi, ja mēs šo likumprojektu atbalstīsim, būs šādi: tiks panākts ieinteresēto pušu interešu līdzsvars, tiks ņemta vērā labākā ārvalstu prakse (piemēram, Vācijas un Austrijas) un izstrādāts iespējami vienkāršots un pārskatāms regulējums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisija uzklausīja visus darba grupas, Kultūras ministrijas un Saeimas Juridiskā biroja priekšlikumus un nolēma atbalstīt šos likuma grozījumus pirmajā lasījumā. Lūdzu arī jūsu a
Augsti godātie kolēģi! Lūk, man tāds vienkāršs jautājums jums. A ja jūs tiešām neplānojat privatizēt... varbūt tā tas arī ir... to Ventspils ostu, kāda problēma atbalstīt Ivara Zariņa priekšlikumu? Kas no tā slikts būs? Jo savādāk tas ir vienkārši pierādījums, nu, pretējam, ja jūs neesat gatavi to atbalstīt, nu tad tas nozīmē - kaut kādi tādi plāni jums tur ir. Tas ir viens. Otrs. Attiecībā uz to visu, nu, tiesiskumu, ar kuru tas viss... tas viss tiek darīts. Man tagad tāds... mēs te runājām par atmiņām. Nesen Valsts prezidents bija aicinājis vairāku komisiju vadītājus pie sevis, lai pārrunātu, tā teikt, Saeimas lietas. Tā diezgan interesanti bija, ka galvenokārt - galvenokārt! - saruna bija par to, ka daži... dažu komisiju vadītāji, īpaši nesaukšu vārdā, īpaši Juridiskās komisijas vadītāja (Smiekli.), sūdzējās Valsts prezidentam par Juridisko biroju. Kaut kā nav atbalstošs tas Juridiskais birojs, vismaz tā atsevišķi darbinieki. Traucē “bezkompromisu tiesiskumam”. Un tagad mēs dzirdam, ka Saeimas Prezidijs pieņēmis lēmumu nepiešķirt Juridiskajam birojam prēmijas. Vai tā tas ir? Tā tas varētu būt? (Starpsaucieni.) Tikai jautājums. Nu, es domāju, ka... tā retoriski jautāt, kā tas viss “ierakstās” tajā tiesiskumā... tiesiskuma triumfā “bezkompromisu tiesiskumā”, vai kas tur ir. Es... nu, vismaz tiešām... Tie no jums, kas nāk ar to kā galveno saukli - vērtības, nu, tiesiskums. Ne šī puse, nē. Jūs tiešām nesaprotat, kas notiek? Kādā pasākumā jūs tagad piedalāties? Un pie kā tas viss novedīs? Paldies. (Aplausi.)