EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labrīt, cienījamie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šī gada 8.maija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Anastasijas Pasjugas iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Par kandidāti. Anastasija Pasjuga ir dzimusi 1985.gadā. Viņa ieguvusi profesionālo maģistra grādu tiesību zinātnēs un jurista kvalifikāciju. Anastasijas Pasjugas līdzšinējā darba pieredze saistīta ar jurisprudenci (arī strādājot par šķīrējtiesnesi). Kā tiesneša amata kandidāte viņa no 2017.gada maija līdz šim laikam stažējās civiltiesību, civilprocesa, krimināltiesību un kriminālprocesa nozarēs. Par Anastasiju Pasjugu ir saņemta vesela virkne atsauksmju. Rīgas pilsētas Ziemeļu rajona tiesas priekšsēdētāja pienākumu izpildītāja savā atsauksmē norāda, ka stažēšanās laikā Anastasija Pasjuga ir apliecinājusi sevi kā spējīgu, mērķtiecīgu un tiesneša amatam piemērotu juristi un ka viņas iecelšana tiesneša amatā ir atbalstāma. Rīgas apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas priekšsēdētāja savā atsauksmē norāda, ka tiesneša amata kandidāte izrādīja iniciatīvu nolēmumu projektu sagatavošanā. Lēmuma projekti tika sagatavoti labā juridiskā valodā, atbilstoši Civilprocesa likuma prasībām un lietas apstākļiem. Uzdotos darbus un uzdevumus veica patstāvīgi, projektus gatavoja ar rūpību un atbildību. Rīgas apgabaltiesas Krimināllietu tiesas kolēģijas priekšsēdētāja savā atzinumā secina, ka Anastasijai Pasjugai piemīt īpašības, kas nepieciešamas tiesneša amata pienākumu pildīšanai. Viņa apzinās tiesneša amata lomu un atbildību un ir piemērota kandidāte tiesneša amata pienākumu veikšanai. Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas priekšsēdētāja savā atzinumā uzskata, ka Anastasija Pasjuga ir ieguvusi labu izpratni par tiesneša un tiesas darbu un ir laba kandidāte tiesneša amatam. Tiesu sistēmas uzraudzības departamenta direktore savā atsauksmē norāda, ka kopumā stažēšanās laikā Anastasijas Pasjugas zināšanas ir novērtētas labi, un uzskata, ka tiesneša amata kandidāte, pabeigusi stažēšanos, kur tiks ie
Labrīt, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Es par tiesībsarga ziņojumu. Mums nav daudz amatpersonu, kuras nāk šajā tribīnē un kurām ir dota iespēja sniegt savu ziņojumu gada griezumā. Es patiesi aicinu jūs katru iepazīties ar tiesībsarga ziņojumu. Mums bija ekskluzīva iespēja otrdien komisijā uzklausīt Jansona kungu un viņa brīnišķīgo ekspertu komandu, uzdot jautājumus un diskutēt, un pārrunāt visas šīs lietas, ko Jansona kungs šodien no tribīnes nolasīja. Tiesībsarga pamanītās negācijas ir kā tāds dīķī iemests akmens, kas savirmo ūdeni, un man par prieku jāteic, ka ļoti bieži to uztver žurnālisti un tad pieslēdzas visa sabiedrība. Un tā mēs lēnām, soli pa solim varam atrisināt visus tos daudzos jautājumus, kuri gadu no gada atspoguļojas tiesībsarga ziņojumā un par kuriem tieši vai netieši mēs zinām. Mēs lēnām risinām bērnu tiesību aizsardzības jautājumus, sociālos jautājumus, izglītības jautājumus, un tā varētu saukt daudz, daudz. Komisijas vārdā es varu pateikt paldies Jansona kungam par sadarbību, paldies viņa ekspertiem, kas ļoti bieži nāk uz komisijas sēdēm. Un, lai arī tiesībsarga ziņojumam ir rekomendējošs raksturs, es patiesi aicinu mūs katru iedziļināties tajā un izvilkt to graudu, ko mēs varam reāli pārvērst gan likumos, gan izpildvarā. Vēlreiz pasaku paldies par gada ziņojumu un aicinu kolēģus iepazīties ar to.
Paldies. Kopš šī gada 1. septembra visās skolās Latvijā 1., 4., 7. un 10. klasē sāka īstenot kompetenču pieejā balstītu mācību saturu. Turpmākajos gados paplašināsies klašu grupas, kas apgūs pirmo... vai jauno mācību saturu, un no 2021. gada septembra pilnveidoto mācību saturu un pieeju sāks ieviest pamatizglītībā un vidusskolā... 2., 5., 8. un 11. klasē. Diemžēl ir jāatzīst, ka tāpat kā iepriekšējās reizēs, īstenojot reformas izglītībā, mēs tam neesam līdz galam sagatavojušies, un Izglītības un zinātnes ministrija ar mācību līdzekļu sagatavošanu krietni kavējas. Tāpēc pedagogiem pašiem nākas tos gatavot, un tas ievērojami palielina viņu slodzi. LIZDA jau kuro reizi vērš uzmanību: lai kvalitatīvi un pilnvērtīgi īstenotu uzsākto projektu par kompetenču pieejā balstītu mācību saturu un sekmīgi to ieviestu, ir nepieciešams paredzēt papildu finansējumu pedagoga slodzei, apmaksātu darba laiku mācību līdzekļu sagatavošanai, mācību procesa plānošanai un pedagogu savstarpējai sadarbībai. Kolēģi, lūdzu atbalstīt frakcijas <PARTY> priekšlikumu un šim mērķim paredzēt 22 miljonus eiro no līdzekļiem neparedzētiem gadījumiem. Paldies.
Jā. Kolēģi! Diezgan skumīgi. Tomēr ir izskatīti, jau... nu, jau tuvojas priekšlikumu beigām... Nekādus aizsardzības mehānismus un nekādus soļus pretim opozīcijai jūs neesat spēruši - vismaz šajā likumprojektā. Un diezgan cieti turpināt balsot. Tieši tāpēc varbūt šajā vietā, tieši par šo priekšlikumu, ir vērts vēlreiz aizdomāties. Un vēlreiz gribu arī es personīgi jums atgādināt to, ka tomēr tas ir ļoti liels iedzīvotāju skaits, darbinieku skaits, vairāk nekā 80 tūkstoši, kas darbojas šajā režīmā. Reiznieces-Ozolas kundze jau minēja - pat aptuveni skatoties, ap 20 tūkstošiem pēc šī balsojuma... būs ļoti neskaidra šo cilvēku nākotne. Pārējiem tā būs... jau tā sarežģītajos apstākļos tā dzīve kļūs vēl sarežģītāka, un tas viss - vienas lietas vārdā, lai tikai varētu budžeta deficītu noturēt vismaz 3,9 procentu līmenī. Šeit man rodas tādas pārdomas, vai nav tā, ka jūs gribat, veicot šo reformu... Tas tāds savdabīgs... savdabīgs sadomazohisms ir, līdzīgi kā bija, kad satiksmes ministrs nāca ar grozījumiem ievesto automobiļu nodokļa likmēs, kas radīja lielu ažiotāžu, un tad Saeimas deputāti sāka lielo cīņu par to, kā viņi iet paši pret savu ministru. Ar kadastrālajām vērtībām bija tieši tāpat - ministrs nāk valdībā ar piedāvājumu, pret kuru pēc tam paša pārstāvētā partija iestājās “pret”. Tāda savdabīga cīņa pašiem ar sevi. Šobrīd kultūras jomā strādājošajiem - nu, līdzīga situācija. Sākotnējais piedāvājums... Valdība pati piedāvā... Tad, protams, kultūras jomā strādājošajiem, kas ļoti labi mobilizējās un tiešām ļoti skaistā veidā pauda savu viedokli, un tika kaut daļēji, bet tika sadzirdēti, šobrīd ir apsolīti... dažādi atbalsta mehānismi radīti. Bet tā atbalsta mehānismu radīšana - tā jau tāda lieka birokrātija, ko jūs paši radāt un turpināt audzēt valsts pārvaldes aparātu tādā veidā, neļaujat viņiem vienkārši strādāt tajā režīmā, kā viņi strādāja, bet ieliekat patiesībā tādā lūdzēja lomā... valdībai: lūdzu, tad iedodiet kaut kāda veida atbalstu! Šajā gadījumā šeit neizbē
Jā, kolēģi! Šī priekšlikuma būtība ir nodrošināt to, ka šis aprūpes pakalpojums ir pieejams personai ar invaliditāti saturīgai brīvā laika pavadīšanai ne tikai tās dzīvesvietā, bet arī ārpus tās. Šobrīd likums paredz, ka šāds atbalsts ir saņemams personai tikai tās dzīvesvietā. Mūsuprāt, šī nav taisnīga norma. Kādēļ šāds ierobežojums, nav skaidrs. Ja mēs gribam patiešām saturīgu brīvo laiku atbalstīt arī personām ar invaliditāti, tad jāmotivē šīs personas uzturēties ne tikai mājas apstākļos, bet arī citur, tādā veidā integrējot viņus sabiedrībā kopumā. Aicinu šo priekšlikumu atbalstīt. Jā, kolēģi! Šis priekšlikums patiešām ir piedāvājums samazināt vecumu no pieciem gadiem uz trim gadiem... Ir runa par personām, kas saņem valsts apmaksātu asistenta pakalpojumu. Šobrīd likums nosaka šo ierobežojumu - vecumā no pieciem līdz 18 gadiem personas ar invaliditāti šādu pavadoņa pakalpojumu var saņemt, no valsts budžeta apmaksātu. Tas ir politisks lēmums, tam nav nekāda cita, detalizētāka, skaidrojuma, kāpēc ir šāds vecuma slieksnis. Mēs uzskatām, ka trīs gadi būtu piemērotāks vecuma slieksnis, ņemot vērā, ka tas jau ir vecums, kad bērniņam ir iespēja un tiesības arī aktīvāk iesaistīties kādos izglītības... ārpusklases izglītības pulciņos un citos kvalitatīvas laika pavadīšanas pasākumos. Ja šāda pavadoņa nav, to izdarīt ir grūtāk, tāpēc mēs piedāvājam šo vecumu attiecīgi samazināt. Tas nebūtu fiskāli ietilpīgs pasākums, tas būtu vien taisnīgāks un iekļaujošāks. Aicinām atbalstīt šo priekšlikumu.
Jā, cienītie kolēģi, mēs visu laiku runājam par to, ka būs mums attīstības centri, kur mēs apvienosim un pieliksim vēl klāt. Tikai sausi fakti par to, kāds tad ir attīstības indekss. Protams, attīstības indeksi ir sliktāki, attālinoties no Rīgas, jo vienīgais attīstības centrs ir Rīga. Bet salīdzināšanai: Salas novada attīstības indekss ir mīnus 0,281, Daugavpils novadam - mīnus 1,1, Jēkabpils novadam - mīnus 0,977. Šeit ir jautājums, kā tad Jēkabpils plāno attīstīt Salas novadu, ja tā attīstības indekss jau šobrīd ir 3,5 reizes sliktāks par Salas novada. Līdz ar to, kolēģi, nu, es aicinātu tomēr atbalstīt šo Sēlijas novadu.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Sliktāka par sliktām ziņām ir tikai neziņa, un šodien šinī likumā ir ļoti daudz neziņas cilvēkiem un pašvaldībām. Arī vakar vakarā un šorīt es zvanīju uz... runāju ar pašvaldību dažiem vadītājiem, jo esmu daudzus gadus bijis pašvaldības deputāts un varu pateikt, ka par to, ko pētīja Latvijas Banka, es varētu pastrīdēties. Dzīvē diemžēl nekas nesakrīt... bieži vien nesakrīt prakse ar teoriju. Šodien tiešām pašvaldības jau mēģina kaut ko rēķināt. (Starpsaucieni.) Tā gadās dzīvē. Mēģina rēķināt arī savus izdevumus, mēģina... neviens nav pateicis, ka šī reforma nav vajadzīga, bet jābūt ir zināmai skaidrībai. Reģionos tie cilvēki, kas tur dzīvo, arī mazās zemnieku saimniecības... Šodien es runāju ar vienu. Viņš saka: “Es nezinu, ko darīt, vai man turpināt savu dzīvi tur vai man visu pārdot ārzemniekiem un braukt prom?” Jo šodien nav skaidrs, kādas skolas paliks viņa bērniem. Sanāk, ka viens viņa īpašums šodien būs vienā novadā, otrs - otrā. Es domāju, ja mēs aiziesim uz trešo lasījumu, tad būtu jādod skaidrāki signāli un vairāk sapratnes cilvēkiem, lai viņi saprot, nu kas tad būs. Valda neziņa. Un es apskaužu tos cilvēkus, rīdziniekus, kas visu zina. Tā nu nav. (Starpsauciens: “Laiks!”) Jā, paldies.
Labdien, augsti godātie kolēģi! Nedaudz izstāstīšu, kāda ir reālā situācija. Ir izdevies pastrādāt arī Jelgavas novada pašvaldībā... Un šobrīd Reiznieces kundze stāstīja par to, ka atbalsta iedzīvotāji... Izrādās, ka nemaz tā nav, ka atbalsta. Nedēļu atpakaļ ir iesniegta ManaBalss.lv iniciatīva par to, lai, teiksim, nepieļautu novadu - Jelgavas novada un Ozolnieku novada - apvienošanu. Ir parakstījušies trīs tūkstoši balsstiesīgo. Tad... Kur tad ir tas jūsu atbalsts? Un šeit būs tieši tas pats... situācija, kad viens atbalstītājs jums ārā šodien klaigāja... Tavara kungs... ilgstoši. Un šoreiz jūs uzkāpsiet tieši uz tā paša grābekļa, uz kura jūs jau uzkāpāt, kad vienreiz startējāt Rīgas domes vēlēšanās - un nesekmīgi. Un šinī gadījumā noteikti būs tieši tā pati situācija. Tāpēc nevajag piesaukt iedzīvotājus, ja atbalsta no iedzīvotājiem nav. (Aplausi.)
Labdien, kolēģi! Jūs labi atpūtāties vasarā? Labi viss, ja? Man prieks. Redziet, es centos izbrīvēt sev kaut piecas dienas, jo bija viens tāds sapnis, ko realizēt, - apbraukt ar motociklu apkārt Latvijai. Diemžēl neizdevās. Maksimālais bija trīs dienas, ko es varēju sev atrast brīvas, jo bija jāstrādā. Un ne jau biedrībās, nekur - bija jāpilda deputāta pienākumi. Es apbrīnoju tos, kuri te piesauc nu jau sazin ko - žogus, cietumus un vēl kaut ko. Pa kuru laiku deputāts, kurš tiešām grib godprātīgi pildīt savu darbu, vēl var atrast iespēju strādāt kaut kādās biedrībās un tamlīdzīgos nodibinājumos? Es patiesībā to nezinu. Man tāda laika nav. (Smiekli.) Es... mēs paši visi zinām, ka šobrīd ir diemžēl... uzticība parlamentam ir... Turpini! (Dep. A. Gobzems: “Ja tu nespēj, tā ir tava problēma! Nevajag spriest pēc sevis, Riekstiņ!”) Tiešām? Beidzi? Kolēģi, es... mēs paši zinām, ka šobrīd uzticība parlamentam ir, nu, nekāda. Un šis ir viens no soļiem, kā parādīt cilvēkiem, ka mēs tomēr koncentrēsimies uz savu pamatdarbu, uz politiķa darbu, nevis kaut kādās biedrībās ieņemsim amatus un diemžēl, bet arī slēpti saņemsim naudu par to. Mēs visi to labi zinām. Paldies. (Aplausi.)
Labdien, cienījamā priekšsēdētāja! Deputāti! Man jau mazliet nav saprotams... un liekas, ka kāds kaut ko ir sajaucis, jo visi tā vieglu roku iepriekšējo priekšlikumu atbalstīja. Jo patiešām - būtība ir tā, par ko Tēraudas kundze sāka... un par ko mēs tagad runājam, - kas tad ir galvenais redaktors. Komisijā, kur mūsu balsis sadalījās, es arī esmu no tiem, kuri uzskata, ka jāstrādā ir komandai un nevar būt (jebkurā menedžmentā ir tā)... nevar būt divi padomes vai divi viena pārstāvja ielikti cilvēki. Ikviens no mums, kas kaut ko savā... kas dzīvē ir vadījis vairāk par vienu cilvēku vai diviem, saprot: ja tu vadi, tad tu veido komandu. Un šeit... Viss likums tika uzbūvēts pēc principa, ka tā būs komanda, kurā galvenajam redaktoram tiek... jau citos pantos un ar visu likuma... daļu... tiek nostiprināta pilna neatkarība, tātad viņu nevar subjektīvi... atbrīvot vienkārši tāpēc, ka viņš kādam var nepatikt. Bet tas viss tiek veidots... un tai jābūt kā komandai, kurā ir viens vadītājs. Un viens vadītājs jeb valdes priekšsēdētājs ir tas, kuram likums nosaka atskaitīties par visu - starp citu, arī par to, ko darīs redaktors. Un te - atnāk... Šajā modelī - atnāk padome un pasaka: te jums ir vēl viens ļoti, ļoti neatkarīgs cilvēks; viņš ir vadītājs, viņš par visu... visu darīs, noteiks, kāds ir saturs, bet jūs par to darbu atskaitīsieties. Tā loģika ir ļoti, ļoti absurda. Protams, teorētiski var laimēties. Teorētiski - pie jebkura no variantiem tas var nebūt iemesls, kāpēc... Mēs pēc kādiem pāris gadiem varēsim vērtēt, vai likumdevējs ir pieņēmis labu likumu vai sliktu likumu. Šis ir jauns likums, un tā ieviešana vēl prasīs pietiekoši daudz gan darba, gan enerģijas, gan arī saprāta no visiem iesaistītajiem. Tomēr es aicinu arī ar saprātu domāt par to, ka... neeksperimentēt ar diviem vadītājiem. Turklāt, arī klausoties ekspertus - arī pa televīziju un radio -, dzirdam... Visi tie, kas praksē ir strādājuši, runā par to vienu komandu, kuras skaitā... tajā skaitā ir redaktors, ko i
Ļoti cienītā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Es, skatoties šo priekšlikumu, gribu izcelt vienu no galvenajām, manuprāt, mūsu visu vērtībām, un tā ir vārda brīvība, ko neapšaubāmi šodien... skatoties, kas notiek šodien pasaulē, ir vērts padomāt tieši par šīm pamatvērtībām, un vārda brīvība neapšaubāmi tāda ir. Iespēja iedzīvotājiem teikt... paust brīvi savus uzskatus (pat tad, ja viņi kļūdās, pat tad, ja... šad tad tie ir nepareizi) - tā patiesībā ir viena no mūsu lielākajām bagātībām. Un mēs dzīvojam valstī, kur cilvēki var to darīt un viņi netiek apspiesti. Šajā gadījumā... šie piedāvātie grozījumi paredz savā ziņā šo iespēju ierobežot. Un ir jau pareizi, Judina kungs... paldies Judina kungam par mēģinājumiem skaidrot šo normu, tomēr ir jāsaprot, ka ne tikai Saeimas deputātiem, bet arī cilvēkiem, kas ikdienā strādā ar informācijas nodošanu, palīdz mums nest šīs ziņas sabiedrībai... žurnālisti, viņu veidotās organizācijas, žurnālistu pārstāvētās organizācijas... vismaz man ir tāda informācija un manu frakcijas kolēģu vidū ir informācija par to, ka viņi iebilst un aicina Saeimu nesteigties ar šādu normu pieņemšanu un ar šādu normu virzīšanu. Kolēģi, visi, kas ir Saeimas deputāti, aktīvi deputāti (neapšaubāmi, mēs visi tādi esam), ir kādreiz saskārušies ar kādiem nepatīkamākiem aizvainojumiem, apmelojumiem, tie ir bijuši dažādos līmeņos, un mēs publiskajā telpā esam lasījuši un redzējuši arī, kā visnotaļ nepamatoti tiek aizskarti mūsu kolēģi, mūsu kolēģi kaut kādā veidā tiek apvainoti. Ir pamatoti, un bieži vien ir arī nepamatoti... bet mēs kopā tam visam varam stāties pretī, skaidrot, un arī viņi skaidro. Un tieši tas moments, ka līdz šim mēs esam spējuši skaidrot un stāstīt, tā ir tā mūsu tiešām liela iespēja, bagātība patiesībā, - ka mēs varam iztikt bez šādiem instrumentiem, ka mēs varam iztikt bez šādu likuma normu esības likumā, lai sadzīvotu kopā ar cilvēkiem, kuriem varbūt ir agresīvs, cits viedoklis, kuri, paužot savu viedokli, varbūt nemaz neapzinās, vai tas
Labdien, cienījamie kolēģi! Tātad jūsu uzmanībai likumprojekts “Grozījumi Patērētāju tiesību aizsardzības likumā”, kas ir saistīts ar sekojošo likumprojektu - “Patērētāju ārpustiesas strīdu risinātāju likums”. Tātad būtībā kārtējā Eiropas Savienības direktīva paģēr, ka ir jābūt iespējai patērētāju ārpustiesas strīdu risinājumam, un līdz ar to šis likumprojekts paredz, ka tiks izveidota arī attiecīga komisija, kura nodarbosies tieši ar patērētāju ārpustiesas strīdu risināšanu. Lūdzu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. 14.maijs. Kā jau minēju, šis likumprojekts ir saistīts ar grozījumiem Patērētāju tiesību aizsardzības likumā. Un šajā likumprojektā tiek precizēts, kā tad darbojas šī komisija, kas risina patērētāju strīdus ārpustiesas kārtā. Būtībā šis diezgan apjomīgais likums iekļauj visu šo risinājumu regulējumu. Lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Līdzīgi kā iepriekš - 14.maijs. Cienījamie kolēģi! Atbildīgā komisija - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija - saņēma Ministru kabineta izstrādātos grozījumus Komerclikumā. Šī nepieciešamība radās tāpēc, ka būtībā ir mainīta sabiedrību ar ierobežotu atbildību dalībnieku reģistra vešanas kārtība, un uzņēmēji ir ne visai aktīvi, iesniedzot atbilstoši šai jaunajai kārtībai dokumentus, lai grozītu tātad reģistra datus. Būtībā tiek veikta tāda... ir veikta zināma pretimnākšana tām SIA, kas ir viena dalībnieka SIA, un līdz ar to, protams, šī doma jau ir bijusi ļoti laba, bet, konsultējoties ar Saeimas Juridisko biroju, komisijas sēdes laikā tomēr tika atrasts mazliet cits risinājums, un līdz ar to komisija piedāvā alternatīvo likumprojektu. Tātad būtībā komisijas vārdā es aicinu noraidīt Ministru kabineta izstrādāto likumprojektu un atbalstīt šo alternatīvo, komisijas izstrādāto, likumprojektu, turklāt nosakot tam steidzamību. Tātad pirmo likumprojektu aicinu noraidīt, par otro balsot “par”. Paldies. Neskatoties uz Loskutova kunga atbalstu šim likumprojektam, es tomēr aicinu vis
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie deputāti! (Dep. A.Kaimiņš: “Kā jūs sauc? Mēs jūs nepazīstam!” Starpsaucieni.) Līga Kozlovska. Labi. Paldies, kas nezina. (Starpsauciens: “Klusumu zālē!”) Kāpēc es parakstījos par grozījumiem Latvijas Republikas Satversmē, bet par tautas vēlētu Valsts prezidentu aizklātā balsojumā? Viena iemesla dēļ. Tādēļ, ka pēc labākās sirdsapziņas un atbilstoši savām zināšanām uzskatu, ka tā ir augstākā demokrātijas forma. Pretējā gadījumā tās ir manipulācijas un demokrātijas deformācija. Un, tā kā Kaimiņa kungs vienmēr piemin komunistus, es izstāstīšu vienu mazu, īsu piemēru. (Dep. A.Kaimiņš: “Nesarunājies ar zāli!”) Paldies. Jā, bet atļaujiet izstāstīt! Cienījamie deputāti! Tālajos astoņdesmitajos gados, kad vēl biju naiva jauniete, es pēc institūta beigšanas uzrakstīju mazu rakstu vietējā laikrakstā. Par pilsētas problēmām, nebūšanām, domādama labas domas, gribēdama mainīt pasauli. Mani izsauca uz rajona partijas biroja sanāksmi. Kā cilvēku, kurš izdarījis ļoti nelikumīgas lietas, kā cilvēku, kurš atbilstoši tā laika normām ir izdarījis ļoti nepiedienīgas lietas. Visi partijas biroja darbinieki nobalsoja atklātā balsojumā pret mani - ka es esmu rīkojusies antisociāli, antivalstiski. Taču pēc tam, pēc šī balsojuma, pēc šī atklātā vienbalsīgā balsojuma, daudzi cilvēki, balvenieši, nāca man klāt un teica: “Līga, es esmu par tevi, ar tevi!” Un pēc šī mazā stāsta, kas īstenībā ir tiešā saistībā ar mūsu izvirzīto jautājumu, es esmu “par” tautas vēlētu prezidentu. Tā ir augstākā demokrātijas forma. Paldies.
Cienījamie deputāti! Īpaši vēršos pie jums, cienījamā un godājamā koalīcija! Jau ilgāk nekā pusgadu tiek runāts par noziedzniekiem, par mafijas iespaidu Valsts ieņēmumu dienestā, un tas notiek nemitīgi, un to dara tie, kuri vada gan koalīciju, gan šo iestādi. Atcerieties, kā bija tad, kad tika virzīts... kad notika iepriekšējais konkurss, kurš izčākstēja! Un iemesli tika nosaukti gan no premjera, gan no finanšu ministra, gan no koalīcijas deputātu, valsts augstāko amatpersonu puses: tika runāts par to, cik liels iespaids... un cik vainīgi visās tajās nebūšanās ir dažādi noziedzīgi grupējumi. Šodien arī mēs no Putras kunga dzirdējām par šo lielo mafijas varu pār viņa pārraudzīto iestādi, kuru viņš reprezentē, - Finanšu ministriju - un tās pakļautībā esošo Valsts ieņēmumu dienestu. Kolēģi mīļie, vai nu atzīstiet savu nekompetenci un dodiet vietu citiem šeit strādāt, vai arī lieciet galdā materiālus un pierādiet, ka jūs runājat skaidru valodu un nemelojat, un neapmelojat valsts pastāvošo iekārtu un tās institūtus! Ja negribat to darīt šeit, tad rakstiet ierastā veidā - anonīmi - vai kaut kā citādi ziņojiet attiecīgām institūcijām. Bet, ja arī tām jūs neuzticaties, kolēģi mīļie, tad jārunā ir skaidra valoda un visai sabiedrībai jāsaka: “Ziniet, mēs kā valsts vara esam absolūti bankrotējuši, mēs nevaram neko. Un ne tikai nevaram, bet arī negribam!” Paldies.
Kolēģi! Pētera baznīca lielāko daļu laika savas pastāvēšanas vēsturē, izņemot padomju varas gadus, ir kalpojusi, protams, reliģiskiem mērķiem; dievkalpojumi nevarēja notikt arī nacistu varas gados, jo baznīca bija izpostīta, bet Pētera baznīcas luterāņu draudze gan Otrā pasaules kara gados, gan vēl līdz sešdesmitajiem gadiem turpināja pastāvēt, pulcējoties Anglikāņu baznīcā. Pirmās dokumentālās liecības par Pētera baznīcu kā kulta celtni ir, kā jau teicu, kopš 1209. gada. Un tā bija īpaši svarīga vieta, protams, arī reformācijas sākumam Rīgā. Par to simboliski atgādina laukums baznīcas priekšā, kas 2017. gadā nosaukts Reformācijas vārdā. Pētera baznīcā 1521. gadā, reformācijas ideju ietekmēts, sludināja Andreass Knopkens, vēl pēc gada viņš kopā ar Rīgas rātes pārstāvjiem piedalījās disputā, aizstāvot reformācijas idejas. Pētera baznīcā atrodas viņa kapakmens. Pētera baznīca formāli kā luterāņu dievnams ir kopš 1524. gada. Tātad 300 gadus katoļi, pēc tam - luterāņi... Kā jau tas bija neizbēgami tajā laikā, politiskie un reliģiskie aspekti saplūda. Pēc Rīgas ieņemšanas 1621. gadā Zviedrijas karalis Gustavs Ādolfs piedalījās pateicības dievkalpojumā Svētā Pētera dievnamā. Mūsdienās par Pētera baznīcu kā reliģisku pasākumu vietu interesējas dažādas reliģiskās organizācijas. 2016. gada nogalē tā bija viena no tām vietām Rīgā, kur notika ekumeniskās Tezē kustības pasākums - Eiropas jauniešu tikšanās. 2017. gadā Romas katoļu Baznīca pauda, ka redz dievnama nākotnes sūtību kā kopīgu lūgšanas vietu ne tikai ar luterāņiem, bet visiem un jo īpaši - un jo īpaši! - valsts līmeņa nozīmīgos pasākumos. Dievkalpojumus Pētera baznīcā ir noturējusi arī Latvijas evaņģēliski luteriskā Baznīca pasaulē. Mūsdienās Pētera baznīcā labi sadzīvo kopā gan sekulārās, gan reliģiskās funkcijas. Tā turpina pastāvēt kā dievkalpojumu, koncertu un izstāžu vieta. Tā būtu vieta, kur brīvi varētu satikties valsts lielākajos svētkos, - neatkarīga vieta, kurā notiktu valsts svētku ekumeniskie dievkalpojumi