EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Cienījamie deputāti! Cienījamā priekšsēdētāja! Ir karš. Tas nav šeit tiešā nozīmē, bet es domāju, ka mēs visi esam vienoti un mēs visi saprotam - karš mūs skar un skar diezgan tieši. Un informatīvais karš ir tas kara veids, kas jau labu brīdi ir jūtams, redzams, un ļoti iespējams, ka mēs kaut ko bijām palaiduši garām. Tāpēc šobrīd mums jāattiecas tieši tā. NEPLP, kas uzrauga visas mūsu raidorganizācijas un elektronisko plašsaziņas līdzekļu programmas, ko mēs redzam šai laikā, ir strādājusi diezgan veiksmīgi, labi. Tajā pašā laikā, lai jūs zinātu, - visa šī propaganda, kas zināmā mērā ir saindējusi ļoti daudzu, arī mūsu valsts iedzīvotāju, prātus... īpaši spilgti mēs to redzējām 10. maijā... un tas ir arī iespaids. Tie aizliegumi no viņu puses tiek apstrīdēti, tās ir programmas, kas saka, ka Ukrainā nav kara, ka ukraiņi paši vainīgi un tā tālāk. Šodien mēs lasām, ka pat Azovas... aizstāvji tiks tiesāti un, iespējams, pēc tam apmainīti. Ja tā padomā - cilvēki, kuri aizstāvējuši savu valsti, kuri cīnījušies par sevi... tajā pašā laikā viņus tiesās par to, ka viņi aizstāv savu zemi. Šai sakarā, lai mēs būtu droši attiecībā uz tālākajiem lēmumiem, šīs izmaiņas, ko piedāvājam ieviest, ir diezgan mazas, ieliekot pie nosacījumiem, pie kuriem ir iespējams aizliegt atsevišķas programmas... tādos gadījumos, kad (lasu) “valsts grauj vai apdraud citas valsts teritoriālo integritāti, suverenitāti vai valstisko neatkarību”. Domāju, ka ir pilnīgi skaidrs, uz ko mēs šos vārdus šobrīd attiecinām, tāpēc aicinu nodot komisijai, un komisija jau pēc stundas turpinās (Starpsauciens: “45 minūtēm!”)... pēc 45 minūtēm izskatīs. Un varbūt šodien vai nākamceturtdien mēs atgriezīsimies jau ar pirmo lasījumu. Paldies.
Īsā atbilde Lindai par uzdotajiem jautājumiem. Citas alternatīvas... pierādījumus... Laikam gan daudzi nav izvērtējumu lasījuši... Valsts drošības dienesta eksperti ir izvērtējuši visas iespējamās alternatīvas – formāli un neformāli. Bet... Es vēršu uzmanību uz to, ka tā būtu ļoti bīstama tendence, ja mēs, deputāti, sāktu izvērtēšanu – patīk, nepatīk. To Feldmana kungs jau šodien nodemonstrēja kā augstākais eksperts drošības dienestā... drošības jomā. Jāvērtē ir ekspertiem – un, ticiet man, ar visaugstāko atbildības sajūtu! Šie eksperti, kas ir iesaistīti projektēšanas darbos... Tā nav bērnu spēlīte, kurā var vienkārši mētāties uz vienu un otru pusi. Otrs – par sabiedrisko apspriešanu. Sabiedriskā apspriešana jau no šī gadsimta sākuma... Un visefektīvākās un vajadzīgākās apspriešanas ir, kad pati apkaime izvērtē, kas viņiem nepieciešams... un kad sākas plānošanas process. Tā ka tās ir tās apspriešanas, kuras šeit nepārtraukti ir bijušas, to skaitā – arī 2019. gadā, kad nevienam nebija vēl intereses...
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Cienījamie klātesošie! Ministru prezidenta ziņojumā ir teikts, ka viena no prioritātēm valdības darbībā ir tautsaimniecības stiprināšana. Tā tam arī vajadzētu būt. Bet kā ir patiesībā? Vai par attīstību liecina tas, ka 2016.gadā IKP pieauga par diviem procentiem un investīcijas samazinājās par 11,5? Kā iemesls tam tiek minēta lēnā Eiropas Savienības struktūrfondu projektu ieviešana. Bet kā gan tos varēja aktivizēt, ja tikai 2016.gada nogalē beidzot apstiprināja lielāko daļu Ministru kabineta noteikumu un tagad atlikušajos gados būs triecientempā gandrīz vai “jādzēš ugunsgrēki”? Piemēram, celtnieki jau šobrīd apgalvo, ka arvien vairāk trūkst kvalificēta darbaspēka un tas būs jāieved. Tiek apgalvots, ka valdība ir aktīvi strādājusi pie uzņēmējdarbības vides uzlabošanas reģionos, sniedzot atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem jaunu darba vietu radīšanā un nodrošinot reģionos bijušo rūpniecisko teritoriju labiekārtošanu, kas šobrīd ir būtisks pašvaldībās risināms jautājums, lai piesaistītu ārvalstu un privātās investīcijas, attīstītu uzņēmējdarbību un samazinātu iedzīvotāju migrāciju. Savukārt VARAM tiek uzteikta par teritoriālās attīstības un sadarbības jautājumu risināšanu, veidojot pašvaldību sadarbības teritoriju funkcionalitāti, integrējot sabiedriskā transporta, veselības un izglītības pakalpojumu nodrošināšanu. Bet kā tas notiks? Pa kādiem ceļiem pārvietosies slimnieki un skolēni? Pa kādiem ceļiem uzņēmēji pārvadās izejvielas un gatavo produkciju? Šajā ziņojumā ir runa par Rail Baltica, par dzelzceļa elektrifikāciju, par lidostas “Rīga” attīstību, bet nekā nav par ceļiem - par valsts autoceļiem ar grants segumu, par kuriem pēdējās divas nedēļas runā visa Latvija. Bez īpašas virzības ministrijās atrodas Saeimas nosūtītās iedzīvotāju iniciatīvas par ceļiem bez bedrēm, par transporta nodevas iekļaušanu degvielas cenā kā Igaunijā un citas. Valdība nav varējusi vienoties par autoceļu turpmāko sakārtošanu un finansēšanu vai autoceļu
Sveicināti vēlreiz, kolēģi! Šodien otrajā lasījumā izskatīsim likumprojektu “Grozījumi Būvniecības likumā” (Nr. 574/Lp13). Atgādināšu īsumā, ka likumprojektu izstrādājusi Ekonomikas ministrija, un tā mērķis ir noteikt skaidru atbildības sadalījumu būvniecības procesā starp būvniecības procesa dalībniekiem, definēt pasūtītāja atbildību, stiprināt vietējās pašvaldības būvvaldes un Būvniecības valsts kontroles biroja kompetenci. Uz otro lasījumu esam saņēmuši 39 priekšlikumus. Un tad secībā. 1. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Miezaiņa priekšlikums paredz precizēt terminu “būvprojekts”. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 2. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Miezaiņa priekšlikums paredz precizēt terminu “būvniecības dokumenti”. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts. 3. - deputāta Riekstiņa priekšlikums paredz papildināt būvniecības procesa dalībniekus ar inženierkonsultantu... Priekšlikums komisijā daļēji atbalstīts, iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 4. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Miezaiņa priekšlikums paredz papildināt būvniecības procesa dalībniekus... ar būvprojekta izstrādātāju. Priekšlikums komisijā daļēji atbalstīts, iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 5. - atbildīgās komisijas priekšlikums paredz papildināt būvniecības procesa dalībniekus... ar inženierkonsultantu un būvprojektu izstrādātāju. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā sēdē ir apspriedusi likumprojektu “Grozījumi Valsts drošības iestāžu likumā”, kam tika iesniegti 22 priekšlikumi. 1. ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts. 2. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 3. ir Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 5. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 6. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā. 7. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 8. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Siliņas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 9. un 10. komisijas priekšlikumā. 9. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 10. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 11. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 12. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 13. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Siliņas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā. 14. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā. 15. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 16. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 17. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Siliņas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 18. - komisijas priekšlikumā. 18. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 19. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Siliņas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 20. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Siliņas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, ie
Sveiki, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija izskatīja šo likumprojektu, un ir saņemti 24 priekšlikumi likumprojekta trešajam lasījumam. 1. ir finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Tehniskas dabas. Komisijā atbalstīts. 2. ir finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums par saprātīgiem ceļa izdevumiem... par izdevumu kompensēšanu. Komisijā daļēji atbalstīts, iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 3. ir finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums par ceļa izdevumu pamatotību. Komisijā daļēji atbalstīts, iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 4. ir deputātes Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums par profesionālās izglītības apguves izmaksām. Komisijā daļēji atbalstīts, iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 5. ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kurā redakcionāli precizēts 2., 3. un 4. priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 6. ir deputāta Reiņa Znotiņa priekšlikums, kas saistīts ar transportlīdzekļa īpašnieka, turētāja vai tiesīgā lietotāja pienākumu sniegt informāciju par apdrošināšanas gadījuma iestāšanos, ja viņa rīcībā ir šāda informācija. Šeit jānorāda, ka sākotnēji likumprojektā tika paredzēts transportlīdzekļa īpašnieka pienākums obligāti iesniegt ceļu satiksmes negadījuma saskaņoto paziņojumu, kaut arī viņš nav bijis klāt notikuma vietā. Tātad šī priekšlikuma rezultātā šī situācija ir novērsta. Komisijā tas daļēji atbalstīts, iekļauts 8. - komisijas priekšlikumā. 7. ir finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts, iekļauts 8. - komisijas priekšlikumā. 8. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kurā redakcionāli precizēts 6. un 7. priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 9. - deputāta Reiņa Znotiņa priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 10. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 11. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums par transportlīdzekļa vadīšanu bez konkrēta tipa tiesībām, tai skaitā ierobežojuma koda. Komisijā atbalstīts. 12. - finanšu mi
Cienījamie kolēģi, dāmas, kungi! Likumprojekts “Grozījumi Latvijas Nacionālās operas un baleta likumā” paredz veikt grozījumus ar mērķi paplašināt potenciālo pretendentu loku atklātā konkursā uz Nacionālās operas valdes locekļa amatu, kā arī salāgot speciālā likuma normas ar Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likuma normām. Ņemot vērā, ka pārējo valsts kapitālsabiedrību kultūras jomā valde tiek iecelta uz piecu gadu pilnvaru termiņu, kā arī ievērojot to, ka Nacionālās operas darbības un attīstības stratēģiju apstiprina uz pieciem gadiem, lai nodrošinātu efektīvu Nacionālās operas pārvaldību, likumprojekta 1. pants paredz pagarināt Nacionālās operas valdes locekļa pilnvaru termiņu no trim uz pieciem gadiem. Pārejas noteikumu 4.3. apakšpunkts nosaka to, ka pretendentu atlasē uz valdes locekļa amatu piemēro šādu atlases kritēriju... pamatkritēriju - darba pieredze, kas nodrošina nepieciešamo iemaņu kopumu, lai profesionāli pildītu valdes locekļa uzdevumus konkrētajā amatā kapitālsabiedrībā. Un beidzamais - papildināt pārejas noteikumus ar 13. punktu šādā redakcijā: “Nacionālās operas valdes loceklis, kas pilda savus pienākumus dienā, kad stājas spēkā grozījumi šā likuma 7. panta pirmajā daļā, turpina tos pildīt līdz termiņam, uz kādu viņš tika iecelts valdes locekļa amatā, vai līdz brīdim, kad valdes loceklis atstāj amatu vai tiek atcelts no amata pirms pilnvaru termiņa beigām.” Dāmas un kungi! Kolēģi! Komisija vienbalsīgi atbalstīja likumprojektu un lūdz piešķirt tam steidzamības statusu sakarā ar to, ka pretendentu konkursa termiņš Nacionālajā operā ir 10. marts. Tātad laika ir palicis ļoti maz. Paldies. Komisija lūdz atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 5. februāris. Izskatīšana Saeimas sēdē - 7. februārī. 7. februārī.
Labdien, Saeimas priekšsēdētāja! Labdien, kolēģi! Labdien, skatītāji un klausītāji! Skaisti izklausās šis atbalsts elektroenerģijas lietotājiem uzņēmēju vidē, bet ir viens ļoti būtisks rādītājs, kas šobrīd netiek ņemts vērā, tas ir, apmēram 45 procenti no elektroenerģijas patērētājiem joprojām operē ar vecajiem līgumiem. Ko nozīmē - vecie līgumi? Vecie līgumi nozīmē to, ka šī elektroenerģijas cena... šobrīd šiem lietotājiem tiek piegādāta par cenu, kas nepārsniedz 10 centus. Savukārt tiem, kam līgumi beidzās vasarā, “Latvenergo” konsultanti ieteica tomēr izvēlēties tābrīža piedāvājumu, kas izskatījās labāks nākotnē, tas ir, elektrības cenu piesaistīja biržas cenai. Līdz ar to šobrīd, ņemot vērā to, ka šie līgumi tika slēgti dažādos laikos, veidojas situācija, ka, pieņemsim, divas vienādas kokzāģētavas ar šo pabalstu tiek padarītas savstarpēji konkurētnespējīgas. Vinnē tie, kuriem šobrīd ir vecie līgumi, kuriem tiek kompensēti pārvades izdevumi, kuriem tiek kompensēts OIK un PVN. Un šobrīd šie uzņēmēji turpinās maksāt šo tā saucamo veco cenu, kas nepārsniedz varbūt 10 centus. Savukārt tiem, kuri ir noslēguši līgumu par tirgus cenām, kompensējot šo pārvades maksu, elektroenerģijas cena joprojām saglabāsies 20 un pat vairāk centu par kilovatu. Tas nozīmē, ka ar šo pabalstu šobrīd tiek panākts pretējs efekts, cilvēki, kas uzticējās “Latvenergo” konsultantiem un noslēdza tanī brīdī it kā izdevīgu līgumu, nonāk ķīlnieka lomā, jo elektrības cena viņiem joprojām sanāk ievērojami augstāka. Es ceru, ka Ekonomikas ministrija ieklausīsies šajos apsvērumos un tomēr radīs iespēju noteikt varbūt kaut kādu cenu, pie kuras tikai tiek kompensētas pārvades izmaksas un OIK, nevis vadīsies... ka visiem vienādi, tādējādi radot situāciju, ka šajā tirgū veidojas nevienlīdzīga attieksme. Līdz ar to es aicinu Ekonomikas ministriju nopietni par šo lietu domāt. Nākamais noteikti ir tas jautājums, kas skar visus un jau ilgtermiņā... un to neskatīt vis īstermiņā, bet varbūt beidzot no Saeimas lā
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums”. Kopumā ir saņemti 12 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts komisijā. 2. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums, kurš sniedz termina “piekļuves punkts” definīciju. Komisijā ir guvis atbalstu. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 9. - deputāta Edvarda Smiltēna priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 10. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums. Komisijā ir guvis atbalstu. 11. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums. Komisijā ir guvis atbalstu. Un 12. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus, un aicinu jūs atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā. Konstruktīvus priekšlikumus komisijā gaidīsim līdz 16.februārim. Tātad “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā”. Kolēģi, šeit ir tikai trīs priekšlikumi. 1. ir no Juridiskā biroja. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā. 2. ir Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts nākamajā, 3., komisijas priekšlikumā. 3. ir atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš ietver abus minētos priekšlikumus un komisijā ir guvis atbalstu. Esam izskatījuši visus priekšlikumus šajā likumprojektā, un aicinu atbalstīt to otrajā lasījumā. Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 16.februāris. Tātad, kolēģi, “Grozījumi Elektronisko sakaru likumā”. Kopumā komisijā saņemti 11 priekšlikumi. 1. ir Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšliku
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamie klātesošie! Es arī zināmā mērā gribu atbalstīt Cileviča kunga iepriekš teikto par šo priekšlikumu un paskaidrošu to ar tādu dzīvu piemēru. Mans tēvs, kurš arī bija leģionārs, ir dzimis 1924.gadā Krievijā, Novgorodas apgabalā, un, karam sākoties, viņam bija 16 gadi. Un tad, kad viņa sādžā, kurā dzīvoja galvenokārt tikai latviešu zemnieki, ienāca vācu karaspēks, viņus deportēja uz Latviju un izvietoja pie saimniekiem strādāt. Tādā veidā viņš nonāca Latvijā, bet tas, lūk, jau ir pēc 1940.gada 17.jūnija. Tad, kad Latvijā dibinājās leģions, viņu iesauca leģionā. Un viņš nodienēja līdz kara beigām, bija “Kurzemes katlā”. Pēc tam bija filtrācijas nometnē, pēc tam - darba nometnē. Mājās viņš atgriezās ar sabeigtu veselību, un šodien viņa vairs nav starp dzīvajiem. Un, strādājot visu mūžu kolhozā, viņš bija tas “nepareizais”! Ja mēs atbalstām šādu priekšlikumu un ierobežojam nosacījumus, nosakām, ka šo statusu var iegūt tikai tie, kas bija Latvijas pilsoņi 1940.gada 17.jūnijā, tad uz viņu un varbūt līdzīgiem likteņa brāļiem šis statuss neattieksies. Paldies.
Komisijas vārdā aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt, ņemot vērā to, ka šobrīd finansiālās iespējas ir tādas, kādas mums ir. Bet, neapšaubāmi, nākamajai Saeimai, iegūstot labākus rezultātus nodokļu jomā, būs iespējams neapliekamo minimumu celt arī turpmāk. 2. - deputāta Klementjeva priekšlikums, kurš paredz celt neapliekamo minimumu jau no nākamā gada (un straujāk). Komisijā netika atbalstīts. Argumentāciju es paskaidroju jau sākumā. Komisija nav atbalstījusi šo priekšlikumu. Aicinu neatbalstīt. 3. - <PARTY>s frakcijas priekšlikums, kas paredz straujāk celt neapliekamo minimumu 2020.gadā. Nav atbalstīts.
Gribu teikt, ka komisija ļoti uzmanīgi un vispusīgi novērtēja Solvitas Cīrules kandidatūru, un aicinu atbalstīt minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 14.novembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts par Aijas Ilsteres apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. 2015.gada 15.janvārī Latvijas Republikas Saeima iecēla Aiju Ilsteri par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Tieslietu padome, pamatojoties uz likumu “Par tiesu varu”, noteica Aijai Ilsterei pildīt tiesneša pienākumus Rīgas rajona tiesā. Savas kvalifikācijas celšanai Aija Ilstere ir piedalījusies 20 Latvijas Tiesnešu mācību centra semināros. Tiesnese skata visu veidu civillietas, kā arī (citēju) “Latvijas <PARTY>K sūdzības par iestādes lēmumiem”. Par tiesneses darbu ir saņemtas pozitīvas atsauksmes no Rīgas rajona tiesas, Rīgas apgabaltiesas Krimināllietu tiesas kolēģijas un Rīgas apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas. Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija ir pozitīvi novērtējusi Rīgas rajona tiesas tiesneses Aijas Ilsteres profesionālo darbību un devusi pozitīvu atzinumu Rīgas rajona tiesas tiesneses Aijas Ilsteres apstiprināšanai amatā bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Ņemot vērā minēto, komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Aiju Ilsteri par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma.
Komisijas vārdā vēlos vien atgādināt, ka 20. – Ārlietu komisijas priekšlikums komisijā atbalstīts. Aicinu atbalstīt. 21. – Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionālas dabas. Paredz izslēgt 15. panta pirmajā daļā vārdu “dokumentam”, bet otrajā daļā – vārdus “izglītības procesa nodrošināšanas jomā”. Ārlietu komisijā atbalstīts. Aicinu atbalstīt. 22. – Juridiskā biroja priekšlikums. Arī redakcionālas dabas. Paredz izslēgt 16. panta pirmajā daļā vārdu “dokumentam”. Ārlietu komisijā priekšlikums atbalstīts. Aicinu atbalstīt. 23. – arī Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz precizēt panta redakciju par izglītības procesa dokumentu glabāšanu tā, lai nodrošinātu atbilstību Arhīvu likumam un arhīvu pārvaldības kārtībai. Ārlietu komisijā priekšlikums atbalstīts. Aicinu atbalstīt. Tālāk 24. un 25. priekšlikums ir savstarpēji... tie ir savstarpēji saistīti. 24. – Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārā sekretāra Reiņa Znotiņa priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 25. – komisijas priekšlikumā. Tātad es runāšu par abiem uzreiz. 25. – komisijas atbalstītajā priekšlikumā pārejas noteikumos ir svītrotas atsauces uz konkrētiem pantiem attiecībā uz to spēkā stāšanos, norādot vien datumu, līdz kuram (tas ir, līdz 2020. gada 31. decembrim) Ministru kabinets izdod šajā likumā minētos noteikumus, tātad visus noteikumus, nevis uzskaitot tos detalizēti. 24. priekšlikums komisijā daļēji atbalstīts. Komisijas vārdā aicinu atturēties vai balsot “pret”. Savukārt 25. – Ārlietu komisijas priekšlikums nosaka pārejas noteikumu redakciju. Komisijā atbalstīts. Aicinu atbalstīt. Mēs esam nonākuši līdz pēdējam priekšlikumam. 26. – Juridiskā biroja priekšlikums. Nosaka likuma spēkā stāšanās noteikumu redakciju. Komisijā atbalstīts. Aicinu atbalstīt. Komisijas vārdā es aicinu kolēģus atbalstīt 26. priekšlikumu, lai likums stātos spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas. Kolēģi, ar to tad mēs esam izskatījuši visus iesniegtos priekšlikumus, un, pirms es aicinu balsot par likumprojektu otra
Kolēģi, es teikšu atklāti: brīdī, kad bija jāiesniedz priekšlikums, es redzēju, ka ar pantu ir problēma, bet neatradu risinājumu, kas varētu būt derīgs. Taču, strādājot ar šo pantu, mēs faktiski saņēmām no darba grupas priekšlikumu, kā problēmu var atrisināt. Un ir arī citi priekšlikumi. Līdz ar to, es domāju, mēs noteikti turpināsim darbu. Un arī manu priekšlikumu nevajadzētu uztvert tā, it kā es absolūti būtu pret. Jo ir gadījumi, kad ir vajadzība pēc attiecīgās normas, bet tas tvērums ir pārāk plašs. Taču būs risinājums, un, kā es saprotu, pēc divām nedēļām mēs plānojam turpināt darbu. Paldies.
Ar šo priekšlikumu es piedāvāju ieviest likumprojektā izglītības kvalitātes monitoringa sistēmas jēdzienu un uzdot šo kompetenci īstenot Izglītības un zinātnes ministrijai. Satversmes 112.panta pirmajā teikumā ietvertās tiesības uz izglītību pieprasa, ka izglītošanas procesa kvalitātes kontroles mehānismam jābūt objektīvam, vispusīgam, profesionālam, regulāram, kā arī uz zinātniskām atziņām un metodēm balstītam. Valstij ir pienākums nodrošināt sabiedrībai, izglītojamiem un viņu vecākiem informāciju par izglītības kvalitātes izmaiņām un izglītošanas procesa norisi. Savā atzinumā pie 2014.gada pētījuma “Bilingvālā izglītība Latvijā un sabiedrības integrācija” tiesībsargs Juris Jansons atgādināja šo spriedumu un uzsvēra, ka šobrīd kontroles mehānisms galvenokārt vērsts uz kvantitatīva, nevis kvalitatīva rakstura datu iegūšanu. Šo datu apkopošana un analīze ir nepietiekama. Jau iepriekš iegūtie dati nav pietiekami sistematizēti un analizēti. Turklāt kopš 1996./1997. mācību gada nav veikti sistemātiski pētījumi par mazākumtautību izglītības kvalitātes izmaiņām. Līdz ar to var rasties tāda situācija, ka jebkuras izglītības sistēmā ieviestās pārmaiņas nesasniedz savu mērķi un izglītošanas process zaudē jēgu. IZM savā mājaslapā pagājušajā gadā norāda, ka viens no būtiskākajiem izaicinājumiem, lai veiktu objektīvu un salīdzināmu vērtējumu, šobrīd ir sistēmiskas pieejas trūkums, jo nav pieejama vienota valsts līmeņa izglītības kvalitāti raksturojošo rādītāju sistēma. Visas izglītības kvalitātē ieinteresētās puses - vecāki, izglītības iestāžu vadība, valsts un pašvaldību institūcijas, pedagogi un izglītojamie - izmanto katra sev pieejamos resursus, tādējādi gūstot tikai daļēju priekšstatu par izglītības iestāžu darbību raksturojošiem rādītājiem un izglītības kvalitātes līmeņa izmaiņām. Prasīto augstākā līmeņa izglītības kvalitātes kontroles mehānismu ministrija uzsāka veidot tikai 2017.gadā saistībā ar eirofondu apguves programmas apakšprogrammu “Izglītības kvalitātes monitori