EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Jā, paldies. Es paspēju uzspiest pogu, vēl kad Švecovas kundze bija runājusi, apspriežot 49. priekšlikumu. Izskatās, ka šī īsā diskusija visai... trāpīja mērķī ļoti īstajā laikā. Es pilnībā uzticos Jurģa Miezaiņa kunga teiktajam, es zinu, ka Ekonomikas ministrijā, sākoties epidēmijai, vēl pavasarī sāka darboties darba grupa, kurā tika iekļauti izcili Latvijas ekonomisti un uzņēmēji, ar nolūku saprast tos virzienus un tos līdzekļus, kā var veicināt Latvijas eksportspējas palielināšanu un pastiprināšanu, kā izdarīt tā, lai šādos apstākļos varbūt arī gūtu iespēju izrauties priekšā salīdzinājumā ar mūsu konkurentiem, citām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Vienlaikus... ciktāl... es uzticos, ka Miezaiņa kungs sapratīs, ka šis priekšlikums ir arī izvirzīts pareizā virzienā. Sakot godīgi, es nesadzirdēju viņa teiktajā, kāpēc tomēr nevar paņemt šo priekšlikumu kā pamatu... par turpmāko jūsu ministrijas attīstības virzienu, jo tik tiešām idejas ir ļoti sakarīgas un var kļūt par efektīvām idejām, lai attīstītu un uzturētu mūsu ekonomiku. Tas ir ļoti svarīgs priekšlikums. Es aicinu jūs atbalstīt to kā jūsu darba grupas vai darba grupu iespējamo darba kārtības... palielināšanu. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Kolēģis Ojārs Kalniņš jau nosauca ļoti labus argumentus, kādēļ ir jāatbalsta (Dep. A.Kaimiņš: “Nē!”) šī plašākā jēdziena “diaspora” definīcija. (Dep. A.Kaimiņš: “Nē, Lolita! Nē!”) Kolēģi, mūsu ir maz, un diemžēl mēs paliekam arvien mazāk. Vai tiešām mēs liegsim iespēju piederēt Latvijai tiem Latviju mīlošajiem cilvēkiem, kas grib uzturēt šo saikni? Nu nē taču! Cienījamie kolēģi! Kalniņa kungs ļoti precīzi norādīja - mēs pārāk daudz esam teikuši nē. Šis ir jā likums. Tādēļ atbalstīsim Ārlietu komisijas lemto, atbalstīsim šo plašāko diasporas definīciju un beigsim baidīties paši no savas ēnas. Beigsim putroties un iedziļināties sīkās detaļās, kuras šeit tika pietiekami daudz nepareizi interpretētas, tai skaitā no Kaimiņa kunga puses.
Godātie kolēģi deputāti! Es atturēšos vērtēt Kučinska kunga, iespējams, pamatoti izteiktos aizrādījumus par komunikāciju starp komisijām un izteikšos par priekšlikumu pēc būtības. Un priekšlikums nav par to - atbalstīt vai neatbalstīt nodokļa likmes samazināšanu -, bet par to, kurai komisijai šī jautājuma izskatīšanu virzīt. Manā izpratnē, Ilgtspējīgas attīstības komisija ir īstā Saeimas komisija, kurai būtu jāizskata šī lieta, un es mēģināšu paskaidrot - kāpēc. Deputātu darba pamatā ir lēmumu pieņemšana, un mums ir jāpieņem labi lēmumi. Taču, lai novērtētu, vai lēmums ir vai nav labs, vajag vērtēšanas kritēriju. Šāds kritērijs izriet no mērķa. Vienots mērķis ir nepieciešams ne vien visai Latvijas sabiedrībai, bet arī visai pasaulei. Šādu mērķa formulējumu visas pasaules vārdā var dot tikai Apvienoto Nāciju Organizācija, ko tā arī ir izdarījusi 1987.gadā. Tad pie Apvienoto Nāciju Organizācijas izveidotā Pasaules vides un attīstības komisija, kuru parasti dēvē par Bruntlandes komisiju, sagatavoja ziņojumu “Mūsu kopīgā nākotne”. Šajā ziņojumā ir formulēts un izskaidrots mērķis - ilgtspējīga attīstība. No šī mērķa tad arī izriet kritēriji, pēc kuriem vērtē jebkurus lēmumus. Šis mērķis parādās arī Latvijas valdības deklarācijās un stratēģiskajos dokumentos, taču arī Kučinska kunga teiktais man rada bažas par to, vai sabiedrībai ir šī jēdziena vienota izpratne. Esmu par to daudz lasījis, runājis un rakstījis, tāpēc īsi sniegšu savu izpratni par to, ko nozīmē ilgtspējīga attīstība. Vispirms atļaušos aizrādīt, ka attīstība un izaugsme nav sinonīmi, kā to reizēm nākas dzirdēt arī no Saeimas tribīnes. Kā liecina šo vārdu semantika, izaugsme nozīmē kvantitatīvas pārmaiņas, bet attīstība - kvalitatīvas pārmaiņas. Vai vienmēr kvantitatīvas pārmaiņas noved pie kvalitatīvām pārmaiņām? Vai var būt izaugsme bez attīstības? Latvijas veiksmes stāsti liek domāt, ka izaugsme ne vienmēr rada attīstību, jo ilgtspējīga attīstība ir mērķis tikai uz papīra. Ilgtspējas jēdzienu skaidrošu īsi
Labdien, kolēģi! Uzskatu, ka šodien tiešām mums steidzami ir jāpieņem šis likums. Steidzami tāpēc, ka Latvijas iedzīvotājiem ir steidzami nepieciešama palīdzība komunālo rēķinu apmaksai. Mēs visi jau zinām tās pašvaldības, kur iedzīvotāji cieš visvairāk no cenu kāpuma, - tās ir Pierīga un Daugavpils... Laimīgā kārtā šo visvairāk skarto pašvaldību sarakstā nav nevienas Kurzemes pašvaldības. Vakar bija Mājokļa jautājumu apakškomisijas sēde, mēs izskatījām vairākus jautājumus un problēmas, kuras ir saistītas ar energokrīzi mājsaimniecībās, un runājām arī par to, ko tad nepareizi darīja citas pašvaldības atšķirībā no Kurzemes pašvaldībām, kur energokrīzes... pašlaik cenu kāpums nav tik straujš un iedzīvotājiem pamanāms. Izrādās, pamatproblēma ir apkures saistība tieši ar gazifikāciju. Tas, ka Kurzeme palika visā Latvijas teritorijā visneapgādātākā ar gāzi, šoreiz nospēlēja savu laimīgo lomu - cenu kāpums Kurzemes pašvaldībās nav tik straujš. Ja mēs runājam par šo konkrēto likumprojektu, vēlos pievērst jūsu uzmanību vienam svarīgam faktam. Es nezinu, cik daudz deputātu ir pamanījuši, ka šis likumprojekts paredz kompensēt cenu pieaugumu to pašvaldību mājsaimniecībām, kur cena par vienu megavatstundu ir lielāka par 68 eiro. Ja jūs paskatītos uz pašreizējām cenām, jūs ieraudzītu, ka tieši šī robeža - 68 - atdala, piemēram, visus rīdziniekus, kuri ir “Rīgas siltuma” klienti, no pārējiem, jo, ja būtu noteikti 67 eiro, tad valdībai nāktos kompensēt rēķinus arī rīdziniekiem, bet tas nav noticis. Un vēl viens interesants fakts - jau pašlaik pakalpojumu regulatorā guļ iesniegums no “Rīgas siltuma” par tarifa paaugstināšanu, bet šis paaugstinājums stāsies spēkā ne agrāk par martu. Tas nozīmē: ja rīdzinieki dabūs šo kompensāciju, tas notiks ne agrāk par martu. Tas izskatās ļoti dīvaini. Es nezinu, cik lielā mērā tas saistīts ar politiku vai ar to, ka, ja valdībai nāktos maksāt arī rīdziniekiem, šīs kompensācijas summa būtu daudz lielāka nekā pašreizējie 450 miljoni, kurus valdība s
Gribu pateikt paldies Pleša kungam, kurš iesaistījās debatēs par šo jautājumu, bet nepiekrītu vienam jautājumam saistībā ar Valsts kontroli. Valsts kontrole pārbauda ne tikai pašvaldības, bet arī valsts iestādes, ministrijas un tā tālāk. Un tas nenozīmē to, ja ministrijā atrod kaut kādus pārkāpumus... un notiek kaut kāda līdzekļu pārdale... vēl kaut kur uz kādu citu ministriju, vai ne? Par to ir jāsoda! (Aplausi.) Par to ir jāsoda, ja pašvaldības vai valsts iestādes ir pārkāpušas likumu un nav izmantojušas konkrētos līdzekļus, kas bija paredzēti, dabas aizsardzībā. Par to ir jāsoda, un tas nav atbalstāmi. Bet atbalstāmi nav arī tas, ja no pašvaldībām izņem šos līdzekļus ārā un tanī pašā laikā valsts šos līdzekļus neizmanto dabas aizsardzībai. Tas tiešām nav nedz attaisnojami, nedz labi. Un tas, ka šie līdzekļi arī aizies no reģioniem... Piemēram, Daugavpils novads - mīnus pāri par 600 tūkstošiem, kas aizies no Daugavpils novada pašvaldības... tieši no dabas resursiem... jo tur poligons atrodas. (Dep. D. Reizniece-Ozola: “Toties futbola laukumu var uzcelt!”) Jā, un tas aiziet projām no konkrētām teritorijām. Tāpēc es arī aicinu atbalstīt Viktora Valaiņa priekšlikumu.
Labdien, cienītie kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija izskatīja likumprojektu “Grozījumi Militārpersonu izdienas pensiju likumā” un to sagatavoja otrajam lasījumam. Īsi atgādināšu, ka likumprojekta mērķis ir novērst sociālo nevienlīdzību un motivēt karavīrus ilgāk atrasties profesionālajā dienestā. Tika saņemti 15 priekšlikumi. 1. - aizsardzības ministra Raimonda Bergmaņa priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Nē. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu, protams. 2. - aizsardzības ministra Raimonda Bergmaņa priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - deputāta Jura Vectirāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - deputāta Jura Vectirāna priekšlikums. Atbalstīts, iekļaujot 6. - komisijas priekšlikumā.
Kolēģi! Šoreiz es gribētu vērsties vairāk pie koalīcijas deputātiem, jo tas bija ļoti komiski - klausīties, kā bija divi miljardi jāizlieto pareizi; par tiem diviem miljardiem varēja attīstīt alternatīvās enerģijas piegādes vietas, termināļus un visu kaut ko. Paši jūs nolēmāt un iztērējāt to naudu tā, kā iztērējāt. Tāpēc... nu, nerunājiet te muļķības! Ja runā par gāzes... Man Krievijas gāzi tiešām negribas pirkt, un es aicinu strādāt tā, lai tā nebūtu jāpērk. Bet šeit es atkal gribu atsaukties uz koalīcijas vadoni, kas ir Kariņa kungs. Katru reizi vai gandrīz katru reizi, kad viņš runā televīzijā, viņš runā par solidaritāti - mums ir jābūt solidāriem Eiropas līmenī, mums ir jābūt solidāriem ar Ukrainu. Viss ir ļoti pareizi, tikai atcerēsimies par gāzes tirgu. Gāzes tirgū Latvija nav viena pati. Mēs esam vienotā tirgū ar Igauniju, ar Somiju. Un šinī gadījumā - arī ar Lietuvu. Bet vairāk jāskatās tiešām Igaunijas un Somijas virzienā, jo uz turieni ir gāzes cauruļvadiem vislielākās jaudas šobrīd. Un, ja mēs runājam par solidaritāti, tad jāatsakās ir arī somiem no Krievijas gāzes, arī igauņiem jāatsakās no Krievijas gāzes. Un es gribu redzēt, kā somi atteiksies uzreiz, tad, kad mēs būsim tādu lēmumu pieņēmuši. Pretējā gadījumā, pateicoties koalīcijas priekšlikumam, var izveidoties tāda ļoti nepatīkama situācija: Latvija atsakās no Krievijas gāzes, mēs secinām, ka alternatīvo avotu mums vēl nav pietiekoši daudz, un mēs pirksim no Somijas gāzi, kuru somi būs nopirkuši no Krievijas. Vai jūs to gribat panākt? Es negribu, lai mēs caur Somiju pērkam Krievijas gāzi. Es gribu, lai mēs vispār atsakāmies no Krievijas gāzes. Un tāpēc man ir aicinājums jūsu politiķiem, kuri tagad ir valdībā, - aizbraukt uz Somiju, uz Igauniju un tiešām solidāri šīs lietas risināt. Un atnākt šeit, uz Saeimu, ar likumprojektu, skaidri pasakot - tas ir vienots, solidārs Baltijas valstu un Somijas lēmums. Tāpēc nu nevajag censties kaut kur skriet pirmajiem, iešaut sev kājā un pēc tam joprojām turpināt.
Es ļoti atvainojos. Ir tāds teiciens - ir meli, lieli meli un Skrides kunga priekšlikums. Atļaušos nocitēt Latvijas Rūpniecības un tirdzniecības kameras vēstuli, kurā viņi norādīja, ka, balstoties uz bezalkoholisko dzērienu nozarei pieejamiem datiem, diferencētas akcīzes nodokļa likmes nepanāks cukura patēriņa samazināšanas mērķi. Daļai patērētāju ir lielāka pirktspēja, lielākai cenai neiespaidojot to patēriņa izvēles. Daļa patērētāju pāries uz lētākām alternatīvām. Piemēram, Dānijā, kas ieviesa tā saucamo cukura nodokli 2011. gadā, vēlāk nodoklis tika atcelts, nesasniedzot mērķus samazināt cukura patēriņu. Tajā pašā laikā pārrobežu tirdzniecības pieaugums radīja zaudējumus budžetam negūto akcīzes nodokļa ieņēmumu dēļ. Ir vērts atcerēties, ka tiek plānots akcīzes nodokļa samazinājums alkoholiskajiem dzērieniem, ko atbalsta, tajā skaitā, visticamāk, arī “<PARTY>”. Patērētāji lielāko daļu cukura uzņem caur bakalejas, konditorejas produktiem, kam seko saldināti piena produkti, un tikai tad - bezalkoholiskie dzērieni. Līdz ar to izcelt atsevišķu produktu grupu, tas ir, bezalkoholiskos dzērienus, nav pamatoti. Tātad Skrides kungs manipulē ar faktiem un informāciju sev izdevīgā veidā, visticamāk. Citu valstu piemēri norāda, ka, palielinot cenas bezalkoholiskajiem dzērieniem, palielinās patēriņš citiem lielu kaloriju daudzumu saturošiem produktiem. Tāpēc svarīgi runāt par sastāvdaļām, nevis noteiktu produktu grupu. Tā ir paviršība, sniedzot priekšlikumu. Ieviešot paaugstināto akcīzes nodokļa likmi, pieaugs pārrobežu tirdzniecība, līdzīgi, kā tas pašlaik notiek alus un stipro alkoholisko dzērienu segmentā, Igaunijas iedzīvotājiem braucot uz Latviju, tādējādi radot zaudējumus vietējai nozarei un tātad arī valsts budžetam. Paaugstināta akcīzes nodokļa likme palielinātu produktu cenas patērētājiem; tas spiestu mazumtirgotājus pacelt cenas arī citiem produktiem, lai saglabātu samērīgus peļņas rādītājus. Inflācijas pieaugums radītu papildu slogu patērētājiem, īpaši cilvēkiem ar
Sveicināti vēlreiz, godātie kolēģi! Informēju, ka Juridiskā komisija savā 8. decembra sēdē izskatīja Tieslietu ministrijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Civilprocesa likumā” (Nr. 874/Lp13). Likumprojektu Juridiskā komisija izskatīja un atbalstīja tā virzību Saeimā. Vēlos vērst uzmanību uz to, ka likumprojekta... grozījumi šobrīd ir iekļauti likumprojektā “Grozījumi Civilprocesa likumā” (Nr. 700/Lp13). Minētais likumprojekts ir izskatīts Juridiskajā komisijā otrajā lasījumā, un šodien tas tika izskatīts otrajā lasījumā arī Saeimas sēdē un tika vienbalsīgi atbalstīts. Ņemot vērā to, ka Saeimas darbs ir nedaudz iekavējies līdz ar likuma “Par valsts budžetu 2021. gadam” pieņemšanu un, iespējams, likumprojektu Nr. 700/Lp13 nepaspēsim izskatīt trijos lasījumos līdz decembra beigām, ir nepieciešams likumprojekts, kurā ietverti steidzami grozījumi. Pirmais no grozījumiem, kas paredzētu Civilprocesa likuma 32.1 pantu saglabāt kā patstāvīgu normu, attiecīgi izslēdzot Civilprocesa likuma pārejas noteikumu 73. punktu... Nenodrošinot Civilprocesa likuma pārejas noteikumu 73. punkta izslēgšanu no likuma ar šā gada 31. decembri, jo no 2021. gada 1. janvāra Civilprocesa likuma 32.1 pants zaudēs spēku... Grozījumi... tātad otrs punkts... Grozījumi, kas paredzēti, lai izpildītu Satversmes tiesas spriedumus... tiesas noteiktais termiņš - 2021. gada 1. janvāris... jautājumā par garantēto minimālo ienākumu un trūcīgā statusa piešķiršanu... Tā kā tiesības uz taisnīgu tiesu paredz ne tikai parādnieka tiesību aizsardzību, bet arī piedzinēja tiesības samērīgi atgūt savus naudas līdzekļus, sprieduma izpildes process un faktiski tā kvalitāte nedrīkst būt atkarīga no izmaiņām sociālās politikas jautājumos, tāpēc nepieciešams pārskatīt Civilprocesa likuma 594. pantā šobrīd noteiktos parādniekam saglabājamo summu apmērus. Minētā nodrošināšanai nepieciešams zināms laika posms. Ņemot vērā minēto, ierosināts iesaldēt Civilprocesa likuma 594. panta pirmajā un otrajā daļā noteikto parādniekam s
Paldies, Viņķeles kundze, par cenšanos izskaidrot, bet tomēr šis skaidrojums galīgi nekam neder. Es domāju, ka Saeimā atbildīgās komisijas saprot to, ka šis likumprojekts neiederas budžeta paketē, tikai atbildīgā komisija, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija, ir tā, kas tomēr uzskata, ka tas iederas. Tas, par ko jūs, Viņķeles kundze, runājāt, ir pilnīgi pareizi. Un tad to vajag arī normālā kārtā izdebatēt Saeimā. Nākamajā gadā nekas nemainīsies. Nākamajā gadā arī varēja visas šīs atsaistes no minimālās algas un vēl tās modernās lietas, par kurām jūs runājat, tās arī varēja izrunāt. Šobrīd mēs redzam tikai to, ka jūs nevis normāli ieviešat 500 eiro minimālo algu, bet jau skatāties, kā ietaupīt, un ietaupāt tieši uz visneaizsargātākajiem cilvēkiem - uz sociālajām garantijām. Tas ir tas, kur jūs ietaupāt, nekas no tā, ko jūs teicāt... mēs te neko tādu neesam redzējuši.
Labdien, cienījamie kolēģi! Es domāju, ka par šo jautājumu es varētu izteikties viskompetentāk. Ar to... (Starpsaucieni no zāles.) Jā, jā, jā, jā... Runājiet, jā! (Starpsaucieni no zāles.) Tad situācija ir tāda. Kad es tiku pirmo reizi izsaukts uz Mandātu, ētikas un iesniegumu komisiju par to, kāpēc es esmu savu vārdu norādījis policijas... paskaidrojumā policijai, tad par to es dabūju no Orlova kunga aizrādījumu - kādā sakarā es drīkstot tā rakstīt? Savukārt man likās, tāpat kā Judina kungs teica, ka ir jāpasaka, ka tu esi Saeimas deputāts. Tagad izrādās, ka Vectirāna kungs to nav norādījis... pēc tam ir norādījis. Tā ka jūs, Orlova kungs, tieciet skaidrībā par to, kas ir jānorāda vai kas nav jānorāda. Tad es vienkārši... Un punkts divi. Es gribētu vērst uzmanību uz to, ka... Par ko mēs te runājam tik ilgu laiku? Jo Vectirāna kungs jau pateica: “Lūdzu, izdodiet!” Tad izdosim! Viens likums - viena taisnība visiem! Paldies!
Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi Grāmatvedības likumu trešajā lasījumā. Saņemti 19 priekšlikumi. Lielākā daļa no šiem priekšlikumiem ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikumi, kas ir redakcionāla rakstura un, protams, komisijā atbalstīti. Bet skatīsim visus priekšlikumus pēc kārtas. Tātad 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 5. - deputātu Mārtiņa Šteina un Gata Eglīša priekšlikums. Saistīts ar to, lai... ja uzņēmuma iepriekšējā kalendāra mēneša darbdienas vidējie kases ieņēmumi nav lielāki par 500 eiro, uzņēmums kases grāmatu var kārtot reizi nedēļā - nedēļas pēdējā darbdienā. Un arī šis, 5., priekšlikums komisijā ir atbalstīts. Paldies. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 7. - arī Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 8. - arī Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 9. - deputāta Mārtiņa Šteina priekšlikums par to, ka arodbiedrību, to apvienību, biedrību un nodibinājumu grāmatvedības kārtošanu var veikt brīvprātīgā darba veicējs, ar ko vadība noslēgusi vienošanos. Komisijā arī šis priekšlikums ir atbalstīts. 10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 11. - arī Juridiskā biroja priekšlikums. Un arī komisijā ir atbalstīts. 12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Un arī komisijā ir atbalstīts. 13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 16. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 17. gan ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas saistīts ar ārpakalpojuma grāmatvežu civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas minimālo atbildības limitu. Un arī šis priekšlikums komisijā ir atbalstīts. 18. ir, kā jau š
Labrīt, godātie kolēģi! Ir zināms, ka valsts amatpersonu imunitātes apjoms ir ļoti atšķirīgs, tāpēc frakcija <PARTY> aicina sakārtot šo sistēmu un atcelt imunitāti gan administratīvo pārkāpumu lietās, gan krimināllietās Saeimas deputātiem, gan arī citām valsts amatpersonām - tiesnešiem, prokuroriem, tiesībsargam, Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja darbiniekiem un pārējiem dienestiem. Mēs uzskatām, ka valsts amatpersonas nedrīkst palikt nesodītas par izdarītiem administratīviem pārkāpumiem, kā arī tām nav saglabājamas nekādas privilēģijas kriminālprocesos, kuros tās ir iesaistītas. Konstitucionālā vienlīdzība visām personām paredz vienādu tiesību un pienākumu apjomu. Tas ir jāievēro, gan likumus pieņemot, gan piemērojot, gan arī tos iztulkojot. Protams, šis princips neizslēdz iespēju nodrošināt dažādu tiesisko regulējumu attiecībā uz atsevišķām personu kategorijām, kuras atrodas dažādās situācijās, taču absolūta privilēģiju piešķiršana atsevišķām personu grupām vairākos gadījumos faktiski nodrošina iespēju izvairīties no saukšanas pie atbildības un ir uzskatāma par antikonstitucionālu un arhaisku priekšrocību. Atgādināšu, ka tik tiešām 11.Saeimas laikā, 2012.gadā, mūsu frakcija ierosināja atcelt imunitāti administratīvo pārkāpumu lietās deputātiem, tiesnešiem, prokuroriem, KNAB darbiniekiem, specdienestiem un citām valsts amatpersonām, kā arī izslēgt gadījumus, kad Saeimas atļauja būtu nepieciešama, lai kādu deputātu vai tiesnesi sauktu pie kriminālatbildības vai veiktu pie tā kratīšanu. Lai arī toreiz šāds ierosinājums netika atbalstīts, frakcija <PARTY> uzskata, ka problēmu ir iespējams risināt tagad, ņemot vērā Saeimas vairākuma pēkšņo vēlmi atsākt diskusiju par šo jautājumu. Mēs uzskatām, ka par šo tēmu nav iespējams nopietni diskutēt tikai viena likumprojekta ietvaros un problēma ir jārisina konceptuāli, sistēmiski un kompleksi. Paldies par uzmanību. Aicinu balsot “par”! Godātie kolēģi! Pašlaik likumos ir paredzēta ļoti dažāda pieeja jautājumam par Saei
Gribu atbildēt Danai par to, kuras pašvaldības tad vēlas atvērt spēļu zāles. Atveram Google, ierakstām... meklējam. “Pēc iedzīvotāju spiediena Madonā atsakās atvērt jaunu spēļu zāli.” Kas ir Madonas domes priekšsēdētājs? No <PARTY>. (Dep. V. Valainis: “Bet atsaka, ne jau atļauj!”) Iedzīvotāji izcīna tiesības neatvērt. “Iedzīvotāju iebildumu dēļ neļauj atvērt jaunu spēļu zāli Līvānos.” Kas ir Līvānos domes priekšsēdētājs? No <PARTY>! Lūdzu, lūdzu, kur ir tie, kuri vēlas atvērt spēļu zāles! (Starpsaucieni.) Paldies. (Aplausi.)
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Deputāti! Es arī būšu “pret” divu apsvērumu dēļ, kurus paskaidrošu. Arī ja jūs pieņemsiet, tad... Vismaz aicinu pievērst tiem uzmanību. Abi varbūt saistās ar mūsu tieksmi izrādīties. Pirmais. Ja to filmēšanu aizliegsim, tad šobrīd tas tiešām būs aizliegums Artusam Kaimiņam, un tas it kā varbūt ir pareizs un labs lēmums attiecībā uz konkrēto situāciju. Šis lēmums tieši tā arī izskatīsies, un tā arī būs, ka tas ir vērsts pret Artusu Kaimiņu, jo šobrīd viņš vienīgais filmē, viņš vienīgais arī parāda, ka grib filmēt, un, kā grib, tā arī filmē. Kur varētu būt izmaiņas un zināms saprātīgums šim aizliegumam, ja pamazām sāktu filmēt visi? Jo nu nav, kas Artusu šobrīd filmē, un citi deputāti grib parādīt citādi, un tad ir skaidrs, ka mēs sapratīsim: tas ir vājprāts pēdējā fāzē, un tad arī Artuss teiks, ka tas ir jāaizliedz. Bet šobrīd šāds lēmums būtu vērsts pret vienu. Tad filmējiet arī jūs un ievietojiet, un tad būs katram sava patiesība. Otrs jautājums ir ministru iztaujāšana, proti, sākt katru Saeimas sēdi ar ministru iztaujāšanu. Pašreizējā brīdī... tas būs arī viens nogurdinošs šovs tālākajam darbam, ja katra sēde sāksies ar to. Tas tiešām piesaistīs lielu uzmanību, un citam spēka nepaliks. Laba tradīcija ir ārlietu debates, kad ārlietu ministrs šeit tiek pamatīgi iztaujāts un par visu tiek izrunāts. Tas varbūt ir viens risinājums - arī pārējiem ministriem nākt un atsevišķās dienās šeit veltīt viņu nozarei visu uzmanību, nevis katru sēdi sākt ar to. Es esmu “pret” šajā brīdī.
Cienītās kolēģes! Cienītie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šī gada 5. marta sēdē ir izskatījusi Ministru kabineta izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Nacionālo bruņoto spēku likumā”. Pēc 2014. gada notikumiem Ukrainā ir mainījusies izpratne par drošību visā Eiropā. Latvijā ir pieaudzis zemessargu skaits, atsākta rezerves karavīru apmācība un pieaugusi arī sabiedroto bruņoto spēku klātbūtne. Vienlaikus ir arī pieaugusi Latvijā rīkoto bruņoto spēku mācību procesa intensitāte. Šāds intensīvs mācību process nodrošina Nacionālo bruņoto spēku vienību kaujas gatavību, īstenojot Nacionālo bruņoto spēku likuma 2. panta otrajā daļā noteikto mērķi - “aizsargāt Latvijas valsts suverenitāti, teritoriālo nedalāmību un tās iedzīvotājus no agresijas”. NBS mācību centra, poligona, šautuvju kapacitāte jau šobrīd ir nepietiekama, lai nodrošinātu Nacionālo bruņoto spēku mācību procesu, tostarp apmācību šaut ar kaujas munīciju. Aizsardzības ministrija aktīvi risina šo situāciju, iespēju robežās iegādājoties nekustamos īpašumus. Tomēr mācību procesa nodrošināšanai ne vienmēr vajadzīga konkrēta teritorija, ja to paredzēts izmantot vien dažas reizes gadā, piemēram, starptautisku vingrinājumu īstenošanai. Šādās situācijās NBS slēdz vienošanos ar šo teritoriju īpašniekiem vai tiesiskajiem valdītājiem, nosakot šīs teritorijas izmantošanas nosacījumu. Latvijā ik gadu tiek rīkoti vidēji 38 vingrinājumi. Bet līdz šim, ja tie norisinājās ārpus militāriem objektiem, kaujas munīcija šādos vingrinājumos netika izmantota. Grozījumi Nacionālo bruņoto spēku likuma 6.1 pantā noteic, ka NBS varēs citu personu īpašumā vai valdījumā esošajos nekustamajos īpašumos izmantot NBS bruņojumā esošos ieročus, ieroču sistēmas, speciālos līdzekļus un to munīciju, tostarp kaujas munīciju. Tas būs pieļaujams, tikai noslēdzot ar šīs teritorijas īpašnieku vai tiesisko valdītāju rakstisku vienošanos par zemesgabalu lietošanu bez maksas. Minētajiem zemesgabaliem paredzēts piešķirt mi