EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, cienījamie kolēģi! Šī gada 16.maijā Saeimas Juridiskās komisijas sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Vinetas Mazures apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Vineta Mazure dzimusi 1978.gadā. 2007.gadā viņa absolvēja Latvijas Universitāti, iegūstot jurista kvalifikāciju, un 2009.gadā Latvijas Universitātē ieguva sociālo zinātņu maģistra grādu tiesību zinātnē. 2015.gada 18.jūlijā Latvijas Republikas Saeima iecēla Vinetu Mazuri par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Tieslietu padome, pamatojoties uz likumu “Par tiesu varu”, noteica viņai pildīt tiesneša pienākumus Rīgas rajona tiesā. Tiesnese Vineta Mazure trīs gadus tiesneša amatā būs nostrādājusi 2018.gada 17.jūnijā. Savas kvalifikācijas celšanai viņa piedalījās 45 Latvijas Tiesnešu mācību centra semināros, kā arī piedalījās Tiesu administrācijas un Latvijas Pašvaldību mācību centra rīkotajās mācībās bērnu tiesību aizsardzībā. Vineta Mazure skata visu kategoriju civillietas, civilprocesa kārtībā skatāmos iesniegumus, pieteikumus un ārpus tiesas sēdes izskatāmos materiālus, kā arī Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā noteiktajā kārtībā saņemtās sūdzības par iestāžu lēmumiem. Rīgas rajona tiesas priekšsēdētāja savā atsauksmē par tiesnesi Vinetu Mazuri norāda, ka lietu izskatīšanas kvalitāte un rezultāti ir labi. Vineta Mazure prot organizēt savu un sastāva darbu. Tiesas procesā ievēro procesuālo kārtību. Viņai ir laba sadarbība ar tiesneses palīdzi un sekretāri, ir jūtams komandas darbs. Savukārt Rīgas apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas atzinumā ir norādīts, ka tiesneses Vinetas Mazures nolēmumi sastādīti labā juridiskā valodā un atbilstoši procesuālo tiesību normu prasībām. Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija ir novērtējusi pozitīvi Rīgas rajona tiesas tiesneses Vinetas Mazures profesionālo darbību un devusi pozitīvu atzinumu tiesneses apstiprināšanai amatā bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Ņemot vērā iepriekš minēto, Saeimas Juridiskās komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši
Šeit arī es gribētu runāt par valsts pārvaldi kopumā un to, cik ļoti šis priekšlikums ir izvērtēts. Attiecībā uz Jelgavu ir pilnīgi skaidrs, ka nav izvērtēts, un jūs pat palaidāt garām tādu faktu, ka Jelgavas novadā ir daudz augstāki pakalpojumi nekā Jelgavas pilsētā. Izglītības jomā Ozolniekos ir augstāki pakalpojumi nekā Jelgavas pilsētā. Arī par Jēkabpili varam teikt to pašu. Jēkabpilī pakalpojumi kā tādi vispār nav reformas kontekstā vērtēti. <PARTY> un attiecīgā ministra izpratne par reformu ir gluži vienkārši prezentācija par... prezentācija par republikas pilsētu un novadu apvienošanu. Pieņēmums ir tikai viens, ka viens plus viens ir trīs. Visas reformas kontekstā viens plus viens ir trīs. Tātad saliksim kopā (Starpsauciens.)... saliksim kopā Jēkabpils... Jēkabpils novadu, Krustpils novadu, un izveidosies ekonomiski spēcīgāka vienība. Kolēģi, no tā, ka saliek kopā divas vienādas... divas vienādas vienības, nerodas... Kas tad... tās problēmas arī jūs kaut kā apvienojat uzreiz? Tas taču tā nenotiek, kolēģi! Tas jums jāsaprot. Bet es gribētu pievērst īpašu uzmanību Jēkabpilij, Jēkabpils ekonomiskajiem rādītājiem. Jēkabpils ekonomiskie rādītāji nav tie spožākie šobrīd, bet Jēkabpils loma... un te īpaši Latgales pārstāvji it kā cīnās par republikas pilsētām - Daugavpili un Rēzekni - un par latviskajām pilsētām... atcerieties to, ka Jēkabpils nozīme ir vislielākā tieši pilsētu attīstībā. Ja Jēkabpils ekonomiskā situācija pasliktināsies, automātiski pasliktināsies arī to tālāko pilsētu ekonomiskā situācija. Kādā veidā tad jūs nodrošināsiet to, ka tādā vidienē, kas... tādā krustpunktā, kas ir Jēkabpils, notiktu ekonomiskā attīstība koncentrētā veidā, lai tur būtu kaut kāds dzinējspēks? Šobrīd ar šo piedāvājumu tas netiek piedāvāts. Tieši otrādi, tiek piedāvāts izkliedēt investīcijas. Izkliedētas investīcijas tiek piedāvātas. Attiecībā uz to, ko ministrs vakardien teica, es vēl pieskaršos nākamajiem priekšlikumiem, bet ministrs savā ziņā arī maldināja Saeimu, sakot, k
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Vai dzirdat? Hallo! Godājamie kolēģi! Es vienkārši gribu papildināt Vjačeslava kungu, kurš teica par to motivāciju, kas bija. Iespējams, ka varbūt Rīgā bija tā, ka pietrūka kādu strādnieku, kas ir augsti kvalificēti, bet arī toreiz, pagājušogad, mums vēl bija reģioni, kur bija bezdarbnieki. Un bezdarbnieki pārsvarā ir mazkvalificētie, varbūt bez tādas ļoti labas izglītības. Nekas jau nebija mainījies, un mēs toreiz arī brīdinājām, ka tā būs valstij nepatīkama lieta, jo cilvēki, redzot, ka viņiem nebūs garantijas, nemēģināja uzņēmējiem prasīt, lai par viņiem maksā nodokļus, un tas ir noticis šī gada laikā. Es nezinu, gribat jūs to atzīt vai negribat. Un otrs, kas šodien, tagad... sakarā ar kovidu tā mazā uzņēmējdarbība... nu viņi baidās palikt parādā valstij nodokļos. Viņi šodien netic mums, un viņi vienkārši tos dažus darbiniekus atlaiž. Viņi paši paliek bez iztikas līdzekļiem, viņi ies uz pašvaldību pēc pabalstiem. Es domāju, ka tā ir milzīga kļūda. Lūdzu, ieklausieties šodien un nedariet to ar bezdarbnieku pabalstiem. Kas jums nākošgad maksās nodokļus? Par ko jūs saņemsiet tās paaugstinātās algas? Paldies.
Labrīt, brāļi un māsas! (Starpsaucieni.) Gribētu nolasīt, ko mēnesi atpakaļ ir teicis Latvijas Juristu biedrības prezidents Aivars Borovkovs. Aivars Borovkovs tomēr uzskata, ka sabiedrība tiesu sistēmai neuzticas, tāpēc ka kopumā ir zudusi ticība taisnīgumam, sacensības princips tiesās absolutizēts un uzvar tas, kam dārgāks advokāts. (No turienes arī jociņš: ir divu veidu juristi - vieni zina likumus, otri zina tiesnešus.) Borovkovs arī uzskata, ka ir jāsāk diskusija par izmeklēšanas termiņu atjaunošanu. Ir lietas, kurās procesuālās darbības nenotiek gadiem, jo tiesāšanās termiņi tiek nesaprātīgi izstiepti. Bet kāpēc tiesu sistēmai vispār vajadzētu satraukties par sabiedrības neuzticēšanos? Borovkovs skaidro: neuzticēšanās justīcijas iestādēm ir mēraukla tiesiskajam nihilismam, un to var attiecināt uz visām institūcijām, kuru uzdevums palīdzēt cilvēkam aizsargāt viņu. (Dep. S.Āboltiņa: “Mēs runājam par Agnesi Zemmeri, nevis par tiesu sistēmu!”) Jā. Par konkrēto gadījumu kāpēc gribu šinī brīdī runāt? Pagājušo reizi, kad es runāju par tiesnesi, konkrēto tiesnesi, un par sistēmu, nezin kāpēc piecēlās Solvita Āboltiņas kundze un kaismīgi aizstāvēja, ka šis tiesnesis ir labs. (Starpsaucieni.) Jā. Ko es gribu teikt? Lūdzu, sakārtosim vispirms tiesu varu, lai tā ir kaut cik jēdzīga, nevis manipulē... (Dep. A.Kaimiņš: “Izslēdziet mikrofonu!”; dep. A.Loskutovs: “Par tiesnesi!”) Es saprotu, ka grib katrs savu tiesnesi ielikt. Par konkrēto jautājumu. Uz šo brīdi konkrētais tiesnesis nav labākais tiesnesis, kāds mums tiesu sistēmā varētu būt. Tikai ir jautājums - kāpēc viņš nav labākais? Tāpēc, ka šī tiesu sistēma nav motivēta piesaistīt labākos cilvēkus.
Cienījamie kolēģi! Šoreiz Valaiņa kungam ir ļoti liela taisnība. Ja jūs palasīsiet likumu “Par policiju”... Tur, starp citu, aprakstītas arī pašvaldības policijas funkcijas; tur melns uz balta ir rakstīts, ka pašvaldības policijas galvenā funkcija ir kārtības uzturēšana; tā faktiski ir kārtības policija, kura tiek izveidota tur, kur ministrijai vai iekšlietu resoram pietrūkst līdzekļu un cilvēku. Tā norma bija ieviesta ļoti sen - tad, kad Iekšlietu ministrijai tiešām bija lielas grūtības ar finansēšanu, ar kadriem, kad bija kadru maiņa. Un tad parādījās arī šī iespēja. Likums “Par policiju” tika modernizēts, tanī parādījās norma, kas deva iespēju pašvaldībām vienoties par to, ka dažas pašvaldības varēja uz līguma pamata izveidot vienu pašvaldības policiju vairākiem novadiem. Līdz ar to tas vēlreiz raksturoja to, ka tā bija tiešām brīvprātīga funkcija, kura tika īstenota arī - šinī gadījumā, konkrētajā gadījumā, - uz līguma pamata, kā to paredz arī Valsts pārvaldes iekārtas likums un Pašvaldību likums. Tāpēc līdz likumprojekta trešajam lasījumam tiešām ir jāpadomā par to, ka nākamā gada budžetā jau... ja šī norma būs apstiprināta, tai jābūt balstītai uz konkrēto finanšu apjomu. Tāpēc līdz trešajam lasījumam noteikti šī problēma ir jāatrisina un kā iniciatoram ir jābūt nevis Latvijas Pašvaldību savienībai, bet Ministru kabinetam, pirmām kārtām - Iekšlietu ministrijai. Paldies.
Jā! Labrīt! Man liekas, ka lielākā daļa... pat ne lielākā daļa, bet ka visi esam vienprātīgi par to, ko Bites kundze teica. Un, man liekas, viņas priekšlikums ir faktiski... no idejiskās puses ir atbalstāms, bet... Dzīvē vienmēr ir “bet”. Mēs varam pieņemt šodien kaut kādu jaunu priekšlikumu, jaunu likumu, bet īstenībā dzīvē to nevar realizēt. Nu tad kāda jēga to rakstīt, ja nevaram realizēt?! Situācija ir tāda, ka Bites kundzes priekšlikumā piedāvātā redakcija... Kāpēc tas nav atbalstāms? Jo tā pilnīga ieviešana var radīt riskus bērnu tiesību aizsardzībā. Ja nebūs tā pakalpojuma, tas nozīmē... Ja nav audžuģimenes vai aizbildņa, kura aprūpē varētu nodot bērnu... Ja mēs neatrodam, ja nav, - kur tas bērns paliks? Savā ģimenē? Paliks savā ģimenē, kur faktiski diemžēl ir vardarbīga vide? Tas ir jautājums numur viens. Jautājums ir diskutēts trijās komisijas sēdēs. Bija deputāti, pārstāvji no bāriņtiesas, no pašvaldības, no nevalstiskās organizācijas, no Labklājības ministrijas... Mēs nevaram atrisināt to jautājumu, ja nevaram atrast bērnam aizbildni vai audžuģimeni. Situācija ir tāda. Faktiski tiek plānoti dažādi... Labklājības ministrija plāno dažādas aktivitātes. Šogad, kā Bites kundze teica, ir piešķirta nauda... pirmo reizi ir piešķirta nauda, lai varētu sagatavot un apmācīt speciālu audžuģimeni. Tas nozīmē, ka tā jau ir alternatīva šai aprūpes iestādei, kurā pašreiz bērni ir ielikti. Paralēli notiek arī dažādas citas darbības (piemēram, ir izdarīti vairāki grozījumi normatīvajos aktos). Mēs nesen Sociālo un darba lietu komisijā skatījām Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumu, bāriņtiesu darbības noteikumus... Tur ir pieņemta norma, kas paredz regulāru un sistemātisku informācijas apmaiņu starp bāriņtiesām, sociālajiem dienestiem un bērnunamiem. Un tur arī... Katrus trīs mēnešus vajadzētu aptaujāt, lai redzētu, vai ir atrasts aizbildnis vai audžuģimene. Tāpat arī ir virkne darbību, ko veikt Labklājības ministrijai. Vajag sagatavot Ministru kabineta noteiku
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Es neizprotu pašreiz steigu grozīt šo likumu, jo patiesībā tas ir ļoti nopietns jautājums. Tas nekādā veidā nevar ietekmēt un neietekmēs to situāciju, kas ir radusies valstī. Turklāt ir bažas par likuma grozījumu kvalitāti, jo daži punkti, kas, piemēram, paredz Latvijas Bankas prezidenta un padomes locekļu pilnvaru termiņu saīsināt no sešiem gadiem uz pieciem, patiesībā skar Latvijas Bankas neatkarību, jo pašreiz likumdošanā noteiktie seši gadi nodrošina, ka ievēlēšana notiek katrā otrajā Saeimā. Tātad patiesībā šeit ir ļoti būtiski izjaukts līdzsvars. Man šķiet, ka tie ir pietiekami nopietni jautājumi, kuri būtu jāizdiskutē frakcijās. Tātad šiem grozījumiem vajadzētu iet parastā kārtībā. Jāpiebilst, ka anotācijas 6.punkts skaidri un gaiši parāda, ka, sagatavojot likumprojektus, konsultācijas nav notikušas. Paldies.
Pēc būtības šie grozījumi ievieš visaptverošu valsts aizsardzības koncepciju. Tādi grozījumi ir vairāki, un nu mēs esam nonākuši līdz trešajam lasījumam. Tas nav bijis viegli. Pamatā tas, kas mums visiem un sabiedrībai ir jāzina, - ka ar šiem grozījumiem mēs nosakām, ka katra iedzīvotāja pienākums ir nesadarboties ar okupācijas varu. Bet tajā pašā laikā katram ir tiesības pretoties. Un tā ir galvenā šo grozījumu būtība. Pienākums nesadarboties ar okupantiem un tiesības pretoties okupācijai. Es aicinu neatbalstīt Jūlijas Stepaņenko priekšlikumu. (Aplausi.)
Jā, kolēģi, par Cēsu novadu. Šajā gadījumā arī man liekas, ka iedzīvotāju viedokļi nav ņemti vērā. Arī iedzīvotāju pārstāvība... politiskā pārstāvība un līdzdalība pēc šīs reformas mazināsies. Te jau mēs minējām faktus, ka no Jaunpiebalgas līdz Cēsīm ir 70 kilometri. Bet jūs varat iedomāties, ka otrs Cēsu novada gals vispār būs Straupes puse, kur vēl ir tātad pāri par 30 kilometriem līdz Cēsīm. Un tas, man liekas, ka nu novads būs gandrīz 100 kilometru plats... Nu, es neticu, ka iedzīvotāji faktiski jutīs kaut kādu teritoriālo piederību... straupieši ar Vecpiebalgu, Jaunpiebalgu. Tā nekad nav bijis. Nu, ja vienīgais... Mēs atkal atgriežamies pie padomju laikiem. Protams, padomju laikos tas bija viens rajons. Nu, tad, es saku, man liekas, ka šī reforma jau ir atgriešanās pie bijušajiem rajoniem un šinī gadījumā iedzīvotāju interesēs tiešām nav zaudēt savu politisko pārstāvniecību. Te atkal jāsaka, ka, nu, protams, lauku teritorijas varētu mēģināt ievēlēt savus pārstāvjus jaunajās domēs, bet, visticamāk, pilsētas dominēs. Man liekas, ka tas nav pareizi. Ir jābūt iespējai arī lauku iedzīvotājiem piedalīties politiskajos procesos, arī panākt to, ka viņu pārstāvji tiek ievēlēti un ka lauku iedzīvotājos ieklausās ievēlētie deputāti, nevis ka pilsētas dominē pār laukiem. Loģiski, ka arī deputāti... Ja pilsēta ir tā, kur ir vislielākais vēlētāju skaits, un ja pilsēta ir tā, kas nākotnē faktiski nodrošina konkrētā deputāta kandidāta ievēlēšanu, tad arī ikdienas rūpes viņam būs vairāk par pilsētu nekā par attālākajiem novadiem. Tāpēc es tomēr aicinu šinī gadījumā atbalstīt priekšlikumus, kas ir saistīti ar tādu loģiku un kas nodrošinās to, ka iedzīvotāji būs politiski aktīvi, un iedzīvotājiem būs politiskā pārstāvība.
Paldies, kolēģi! Mani iepriecināja tas, ko es tikko dzirdēju gan no ministra kunga, gan komisijas vadītāja Vucāna kunga. Tā kā mēs tiešām saņēmām apliecinājumu, ka vēl šīs sesijas laikā virzīsim likumprojektu, es atsaucu šo savu priekšlikumu, lai neradītu problēmas turpmākajā darbā. 3. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums. Arī nav guvis atbalstu. 4. - Inta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts. 5. - frakcijas “<PARTY>” priekšlikums. Arī nav guvis komisijas atbalstu. Komisijas vārdā atgādinu, ka komisija neatbalstīja šo priekšlikumu. 6. - <PARTY>s frakcijas priekšlikums. Arī nav atbalstīts.
Godātie kolēģi! Varakļānu jautājums laikam visas šīs reformas kontekstā ir visemocionālākais. Mēs bez ļoti lielas kaujas sadalījām suitus, piesaucot arī viņu vēsturisko identitāti. Es esmu ievēlēta no Vidzemes, un mani vēlētāji ir arī no Varakļānu (Skaņas pārrāvums.)... Arī mani sasniedza vēstules par un pret... būt vai nebūt Madonas novadā vai Rēzeknes. Mana refleksija par šo tēmu... par balsojuma motīviem – es balsošu par varakļāniešu palikšanu Madonas novadā. Mans arguments ir nācis no maniem pētījumiem. Jo mēs, latvieši, sevi varbūt tādā vēstures refleksijā maz redzam un saprotam kā sašķeltu nāciju, teiksim, līdzīgi kā Polija bija trīs reizes dalīta. Mūsu nācija arī ir bijusi sašķelta, apvienojusies, un mēs esam dibināti kā unitāra valsts. Un paldies Latgalei par dalību kā trešajai zvaigznei Latvijas vainagā. Taču, skatoties uz šo specifisko jautājumu par Varakļāniem, es gribētu izmantot vienu metaforu no Franča Kempa, kā viņš stāsta, kā radās vidzemnieki. Jo vidzemnieku etnoģenēze... Vidzemnieki faktiski nav saistīti ar kuršiem vai zemgaļiem, vai kādu citu, teiksim, etnisku vienību, bet radās, saplūstot, sakausējoties Ziemeļlatgales iedzīvotājiem ar somugriem. Tāda sakausēšanās, saplūšana, tuvināšanās, manuprāt, ir raksturīga visām Eiropas tautām, kuras ir vēsturē piedzīvojuši sašķeltības periodu. Varakļānu vēlmi piederēt pie Madonas es redzu kā tādu rētu, kas grib sadzīt un tuvoties Latvijai. Par Rēzekni. Es saprotu politisko nozīmi, kāda būtu, ja Varakļānus pievienotu Rēzeknei. Uzturoties pusgadu Rēzeknē, pasniedzot augstskolā, es ieraudzīju, ka daudzi identitātes jautājumi ir pašu Rēzeknes novada iedzīvotāju rokās. Ja mani uzrunā veikalā vai taksometrā uzreiz krievu valodā, es jautāju, kāpēc jūs runājat krieviski. Viņiem ir vienalga, kādā valodā runāt. Lūk, šis apstāklis varbūt ir svarīgs impulss visai Latgalei padomāt, cik svarīga viņiem pašiem ir viņu identitāte. Tik, cik es saņēmu informāciju un... kontaktējoties ar saviem vēlētājiem, – viņiem latgalisko
Godātā priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Es jau iepriekš debatēs par šo likumprojektu norādīju uz nepieciešamību saglabāt Ventspils pilsētai republikas pilsētas statusu. Un atsaucos uz Administratīvi teritoriālās reformas komisijas šī gada 7. februāra sēdi, kad Ventspils novada un Ventspils pilsētas pašvaldību pārstāvji skaidroja esošo pašvaldību patstāvības tiesības un abu teritoriju apvienošanas riskus. Jau iepriekš norādīju argumentus par Ventspils pilsētas republikas pilsētas statusa saglabāšanu. Un šodien es vēlos atgādināt Ventspils pilsētas un Ventspils novada pašvaldību pārstāvju argumentus pret abu administratīvo teritoriju apvienošanu, kas atbildīgās komisijas pārstāvjiem dīvainā kārtā šķita nebūtiski. Bet ir svarīgi, lai varbūt šodien Saeimas deputātu vairākums pārdomātu komisijas nepamatoto lēmumu. Ventspils pilsēta un Ventspils novads jau ilgstoši ir bijušas atšķirīgi pārvaldītas teritorijas, un Ventspils pilsēta vienmēr ir bijusi atsevišķa pilsēta bez lauku teritorijas. Nedz pilsētas, nedz novada pašvaldību profili nav saskanīgi ne no pārvaldības, ne no sabiedrības, ne no uzņēmējdarbības skatpunkta, jo Ventspils pilsēta ir industriāla ostas pilsēta, bet Ventspils novads - lauksaimniecības un mežsaimniecības teritorija. Vienkāršas matemātiskās aplēses turklāt liecina, ka lauku iedzīvotāju pārstāvniecība jaunajā domē būs līdzīga iedzīvotāju skaita proporcijai apvienotajā novadā. Šobrīd pilsētā dzīvo trīs ceturtdaļas iedzīvotāju, bet lauku teritorijā - viena ceturtā daļa iedzīvotāju no paredzētā jaunā novada iedzīvotāju skaita. Šādas pilsētas pārstāvība jeb vairākums jaunā novada domē sekmēs to, ka pilsētu pārstāvošo deputātu viedoklis prevalēs domes lēmumu pieņemšanā. Un, apvienojot abas teritorijas, mēs radīsim iedzīvotāju neapmierinātību un konfrontāciju, no kā cietīs abu pašvaldību iedzīvotāji. Apvienojot abas pašvaldības, tiks apdraudēta arī dažādu projektu ieviešana un finansējuma piesaiste lauku teritorijai, jo vienmēr varēs atrast ekonomiski pierādī
Kolēģi, naida (Skaņas defekts.)... noziegumu skaits Latvijā pieaug, tā konstatējis tiesībsargs savā 2020. gada ziņojumā. Arī naida noziegumu gadījumi pret seksuālajām minoritātēm. Bet mēs kā sabiedrība joprojām izliekamies, ka mēs to neredzam. Arī tiesībsargājošajām iestādēm ir vieglāk līdz ar sabiedrību nesaskatīt noziegumus, kas pastrādāti pret cilvēkiem viņu seksuālās orientācijas dēļ. Kārtējā liecība tam ir nesenu noziegumu upuru publiskots policijas lēmums neierosināt krimināllietu, lai gan uzbrucējs norādījis tieši, ka vērsis uzbrukumu pret vīrieti, jo vīrietis staigājis, roku apķēris otram vīrietim, un tas aizskāris uzbrucēja morāles izjūtas. Tomēr policija nav saskatījusi naida motivāciju. Deputāta Andreja Judina priekšlikums nosauc vārdā... seksuālo orientāciju kā vienu no diskriminācijas paveidiem un definē šādu noziegumu pastrādāšanas motivāciju kā atbildību pastiprinošu apstākli. Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību ir Latvijai norādījusi, ka ir bažīga par ziņojumiem, kas ir saistīti ar naida runu, vardarbīgiem uzbrukumiem un diskrimināciju attiecībā pret tādām grupām kā homoseksuālas personas, transpersonas un citas minoritātes. Tas ir tāpēc, ka likumā trūkst skaidras aizsardzības pret naida kurināšanu un vardarbību seksuālās orientācijas dēļ. Komisija turklāt norāda Latvijai, ka valdība neapkopo datus par seksuālo orientāciju un tādējādi nav spējīga novērtēt problēmas lielumu. Patiesi, Latvijā nevāc datus par seksuālo orientāciju, bet Eiropas fundamentālo tiesību aģentūra... Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra gan veic regulāras aptaujas ar reprezentatīviem datiem par Latviju. Pēdējā tāda veikta 2019. gadā. Latvijā, aptaujājot seksuālo minoritāšu kopienas pārstāvjus, secināts, ka 13 procenti pēdējo gadu laikā piedzīvojuši fizisku vai seksuālu uzbrukumu savas seksuālās orientācijas dēļ, 26 procenti par šādiem gadījumiem neziņo policijai. Teju puse, 47 procenti, nedodas uz policiju, jo baidās no policijas homofobiskās reakcijas. Kolēģi, ir s
Jā, kolēģi! Tātad domas par šo 5.priekšlikumu komisijā dalījās, un Ekonomikas ministrija arī neiebilda, ka šis ierobežojums neizsniegt aizdevumus būtu no pulksten 22.00 (tas šobrīd ir noteikts no pulksten 23.00). Taču komisija neatbalstīja šo priekšlikumu. Nākamais ir deputāta Upenieka priekšlikums, kurš komisijā nav guvis atbalstu. 7. - deputāta Klauža priekšlikums. Šis priekšlikums nav atbalstīts. 8. - deputāta Parādnieka priekšlikums. Tas nav atbalstīts. Jā, kolēģi, tātad deputāta Imanta Parādnieka priekšlikums komisijā netika atbalstīts, arī ņemot vērā Ekonomikas ministrijas viedokli, un mēs, manuprāt, komisijā esam daudz efektīvāk to jautājumu risinājuši mūsu priekšlikumā - 11.priekšlikumā. Tātad lūgums atbalstīt 11.priekšlikumu un neatbalstīt 8. - deputāta Imanta Parādnieka priekšlikumu, jo pēc būtības, kā jau teica arī parlamentārais sekretārs Putras kungs, tas nerisinās tos sasāpējušos jautājumus, ko mēs gribam atrisināt ar šo likumu, un viss paliks, ja varētu tā izteikties, pa vecam. Jo, ņemot vērā priekšlikuma būtību, ko Imants Parādnieks ir izteicis, 100 procentus nevar pārsniegt, tātad gada laikā šie procenti un citi maksājumi... tas nozīmē, ka pēc dažām dienām vai pēc diviem mēnešiem tie 100 procenti var arī stāties spēkā. Līdz ar to, ja jūs esat aizņēmies 100 eiro, tad pēc diviem mēnešiem teorētiski jūs varat atdot... jums var pieprasīt atdot jau 200 eiro, Jo tur tiek runāts par gada griezumu un par 100 procentiem. Tātad lūgums neatbalstīt 8.priekšlikumu. Nākamais ir 9.priekšlikums - deputāta Tutina priekšlikums, bet komisijā tas nav guvis atbalstu. (Starpsauciens no zāles: “Balsot!”) 10. - Dzintara Zaķa priekšlikums. Nav atbalstīts komisijā. 11. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 12. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 13. - deputāta Artūra Rubika priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 11.priekšlikumā. (Starpsauciens no zāles: “Balsot!”) 14. - deputāta Klauža priekšlikums. Nav atbalstīts komisijā. 15. - deputāta T
Labrīt, kolēģi! Strādājam ar grozījumiem Pacientu tiesību likumā. Pašlaik saskaņā ar Darba aizsardzības likumu darba devējam ir jānodrošina nelaimes gadījumu darbā izmeklēšana un jāveic to uzskaite. Lai to varētu veikt, viņam ir pienākums pieprasīt no ārstniecības iestādes izziņu par nelaimes gadījumā darbā cietušo nodarbināto veselības traucējumu smaguma pakāpi. Ņemot vērā, ka šie dati satur daudz sensitīvas informācijas par personām, pašlaik Pacientu tiesību likuma 10.pants noteic, ka informācijas sniegšanai ir nepieciešama pacienta rakstveida piekrišana. Pacientu tiesību likuma 10.panta piektajā daļā ir norādīts to personu un institūciju loks, kurām, pamatojoties uz rakstveida pieprasījumu, šo sensitīvo informāciju drīkst sniegt bez personas piekrišanas, un darba devēji nav šo subjektu lokā. Tāpēc, ņemot vērā, ka šī informācija ir vajadzīga un reizēm nav iespējams dabūt pacienta piekrišanu, ja tam ir smagi slimības stāvokļi, ir nepieciešams papildināt Pacientu tiesību likuma 10.panta “Pacienta datu aizsardzība” piektajā daļā minēto personu un institūciju loku, ietverot arī darba devēju. Otrs jautājums. Šobrīd Veselības un darbspēju ekspertīzes ārstu valsts komisija ir iekļauta Pacientu tiesību likuma 10.panta piektās daļas 5.punktā kā institūcija, kurai ir tiesības ārstniecības iestādei rakstveidā pieprasīt informāciju par pacientu invaliditātes ekspertīzes veikšanai. Ņemot vērā to, ka vienotajā veselības nozares elektroniskās informācijas sistēmā tiks centralizēti uzkrāti ar personas veselību saistīti dati, lai Veselības un darbspēju ekspertīzes ārstu valsts komisija varētu efektīvāk pildīt noteiktās funkcijas, ir nepieciešams noteikt, ka Veselības un darbspēju ekspertīzes ārstu valsts komisija ir tiesīga apstrādāt personu datus vienotajā veselības nozares elektroniskās informācijas sistēmā tādā apjomā, kāds ir nepieciešams prognozējamās invaliditātes, invaliditātes un darbspēju zuduma ekspertīzei. Komisija atbalstīja šo likumprojektu pirmajā lasījumā, tāpēc aic