EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Ministra kungs! (Vēršas pie iekšlietu ministra R.Kozlovska.) Paldies, ka palikāt. Es saprotu, ka Reira kungs un premjerministres kundze atnāca paklausīties viens otru, bet valsts budžets, ko šodien vēlamies pieņemt pirmajā lasījumā, nav abstrakts dokumentu blāķis. Es vēlos, lai to saprastu ikviens. Lai budžets... Valsts budžets skar katru no mums, katru no mūsu vēlētājiem un arī tos, kuri dažādu iemeslu dēļ vēlēšanās nepiedalījās. Pirmām kārtām par to, kādas kvalitātes budžets ir iesniegts Saeimā. Pilna atbildība par to jāuzņemas finanšu ministram un valdības vadītājai. Es ceru, ka šie cilvēki to apzinās, lai gan no Reira kunga vakardienas tīksmināšanās par budžetu manī šāda pārliecība neradās. Bez tam šodien komisijas sēdē... Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdē Finanšu ministrijas darbinieki, kuriem tika šodien šeit izteikta pateicība par profesionalitāti, nespēja atbildēt ne uz vienu manu jautājumu, kas skar 2015.gada valsts budžetu. (No zāles dep. A.Loskutovs: “Varbūt vaina jautājumos?”) Ne viņi spēja runāt par vispārīgām lietām - vai mēs tiecamies uz iespēju nevienlīdzības mazināšanu vai uz ienākumu nevienlīdzības mazināšanu -, ne viņi spēja atbildēt, cik ir minimālās algas saņēmēju valstī. Viņi nespēja arī atbildēt, cik daudz samazināsies ienākumu nevienlīdzība pēc S80/S20 indeksa, par kuru paskaidroja Viņķeles kundze manam kolēģim Arturam Kaimiņam, jo viņi par tādu nebija dzirdējuši neko. Viņiem nācās teikt, ka viņi uzrakstīs ziņojumu... Parasti, kad Ministru kabinets nodod Saeimai caurlūkošanai kādu likumprojektu un kad ir nepieciešamība to saskaņot arī ar Eiropas Komisiju vai saņemt no Eiropas Komisijas kādas rekomendācijas, tas notiek paralēli. Man nesaprotamu iemeslu dēļ jau novembra sākumā valdībā sagatavotais budžeta projekts vispirms tika nosūtīts uz Eiropas Komisiju, nosakot tam slepenības režīmu un liedzot Saeimas deputātiem iespēju sākt laikus gatavoties plānotajām debatēm par šī budžeta saturu pēc būtības. Tād
Cienījamais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Patiešām, anekdote būtu ļoti jautra (Starpsauciens: “Pasaka!”), ja vien Kārlis Seržants kādreiz nebūtu kopā ar mums piedalījies “Latvijas Krājbankas” kraha izmeklēšanas komisijas darbā, pārstāvēdams opozīciju toreiz. Līdz ar to uz minētā fona tā anekdote lielā mērā ir ironiska un, manuprāt, adresēta arī jums pašiem kā tagadējiem pozīcijas pārstāvjiem. Par to, ko ir pateicis Spolīša kungs. Nu, īstenībā šeit ir viens milzīgs retorisks jautājums. Attiecībā uz to mēs varam šeit, Saeimas sēdē, uzreiz veikt šādu testu: lai paceļ roku tie, kuri apzinās, ka Spolīša kungam vispār ir kaut kāda veida potenciāls vadīt izmeklēšanas komisiju! (Dep. A.Barča: “Nu kas tad tas?!”) Nu, paceliet rokas! (Dep. A.Kaimiņš: “Paceliet! Paceliet!”) Nu, nav. Redziet, neviens neceļ roku, neviens arī nepiesakās debatēt tagad pēc manis. Pēc būtības situācija... (Dep. A.Kaimiņš piesakās debatēm.) Nu, vot... (Zālē smiekli.)... Okey. Pēc būtības situācija ir absolūti vienkārša. Mums ir jāatskatās uz gadiem, kurus <PARTY> ir pavadījusi, strādājot un uzraugot Finanšu ministriju. Tas nozīmē absolūtu pārraudzību un Valsts ieņēmumu dienesta un Finanšu policijas darba organizāciju, koordināciju un tā tālāk. Respektīvi, visas problēmas... Gandrīz vesela paaudze ir veltīta - no <PARTY>S puses! - šāda veida noziedzīgu nodarījumu atklāšanai, apkarošanai; to <PARTY> ir veltījusi par labu mūsu valstij. Otrām kārtām. Paskatīsimies uz Iekšlietu ministriju. Cik ilgus gadus tā ir bijusi <PARTY>S pārraudzībā? Laikam ne desmit, mazliet mazāk. Bet pēc būtības arī tā uzraudzība ir no jums pašiem. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas veiktā parlamentārā uzraudzība attiecībā gan uz Valsts ieņēmumu dienesta, gan uz Finanšu policijas, gan arī uz Valsts policijas darbu tiek īstenota arī no jūsu puses. Un, ja Seržanta kungs stāstīja pasaku un Ivaram patīk stāstīt anekdotes, tad... Pēc būtības situācija ir absolūti bēdīga, tāda, kuru varētu izpaust vienā ļoti zīmī
Labdien, kolēģi! Es visu laiku atturējos kāpt tribīnē, lai vairāk taupītu jūsu laiku un mēs turpinātu pragmatiski sarunu, bet šī situācija šobrīd prasa komentāru. Vēl jo vairāk tāpēc, ka personīgi man ir privātā pieredze attiecībās ar Valsts ieņēmumu dienestu un ar valdes locekļu atbildību. Šis ir ļoti, ļoti bīstams likumprojekts. Valdes locekļu attiecības ir dažādas. Un ir situācijas, kad valdes locekļi ir tā kā ķīlnieki, kad viņi nevar ietekmēt uzņēmumu darbību, tajā skaitā arī pārējo valdes locekļu nelikumīgo darbību. Ar šo mēs pēc būtības radīsim instrumentu, ar kuru negodprātīgi valdes locekļi ietekmēs godprātīgos. Turklāt Valsts ieņēmumu dienests šobrīd regulāri... pirmām kārtām dažādi tulko savas normas (reģionos jo sevišķi) un līdz ar to pieļauj jau šobrīd esošo Ministru kabineta noteikumu un likumdošanas normu pārkāpumus... tātad pats Valsts ieņēmumu dienests. Un šāda veida... Mēs, piedodiet, neesam tam gatavi, lai šobrīd pieņemtu šādu likumu, pirmām kārtām pats Valsts ieņēmumu dienests tīri profesionāli nav gatavs to ieviest. Es aicinu tiešām neatbalstīt šo, bet diskutēt par to, kādā veidā varētu palielināt atbildību, bet ne jau šādā redakcijā. Paldies. Es deputātam teorētiķim paskaidrošu: situācijas ir dažādas, un nevar valdes loceklis tik vienkārši aiziet no uzņēmuma, kurā viņš pārstāv kāda intereses, jo valdes locekļi tur pilda zināmus uzdevumus. Tā ir, piedodiet, demagoģija, ko jūs, Seržanta kungs, šobrīd paudāt šeit no tribīnes. Un šinī situācijā valdes locekļi atbild tāpat, un negodīgums pierādās tiesā. Bet šobrīd jūs gribat iedot Valsts ieņēmumu dienestam tiesneša lomu, un tas nav pieļaujams!
Labdien, kolēģi! Es atbalstu... aicinu atbalstīt šo likumprojektu, bet man jāpasaka dažas lietas. Tas, ko atnesa uz Ārlietu komisiju, tiešām bija brāķis, un es pat neatkārtošu, ko Juridiskais birojs par to likumprojektu teica. Tas šajā sasaukumā nav pirmo reizi, kad Ārlietu komisija saņem absolūtu brāķi (Dep. I. Zariņš: “No kā?”), un regulāri tajā brāķī... piedalās Ārlietu ministrija. Linda, taisnība, tā ir iepriekšējā valdība. Bet, kā mēs zinām, ministrs mums nav mainījies un Ārlietu ministrija atrodas tieši tajā pašā vietā. Es gribētu tam pievērst uzmanību un aicinu šito vienreiz beigt. Paldies.
Komisijas vārdā aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu. 3. - deputātes Evas Mārtužas priekšlikums, kas paredz 5. panta papildināšanu ar jaunu daļu. Komisijā nav atbalstīts, jo jau otrajā lasījumā gan Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija, gan arī Saeima noraidīja priekšlikumu, kas paredzēja likumā iekļaut tradicionālo reliģisko savienību uzskaitījumu. Tāpēc komisija arī šajā gadījumā neatbalstīja priekšlikumu par šī panta papildināšanu ar daļu, kurā būtu minēta “Latvijas Dievturu sadraudze”. Aicinu neatbalstīt.
Faktiski šis priekšlikums ir par to, ka viena fiziskā persona politiskajai partijai varēs ziedot vairs ne 50 minimālās mēnešalgas, bet 20. Tas ir saistīts ar kopīgo... kopīgo nostāju, ka, jo vairāk partija saņem no valsts... jo vairāk ir valsts finansējuma, jo mazāk viņi drīkstēs piesaistīt privātos ziedojumus... Un arī mazāk viena fiziskā persona drīkstēs... viena... ziedot politiskajai partijai. Bez tam arī citi priekšlikumi ir saistīti ar ziedojumu samazināšanu politiskajām partijām, lai mazinātu fizisko personu ietekmi uz politisko partiju finansējumu. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie deputāti! Es vēlos pieskarties tieši kapavietu jautājumam tāpēc, ka šonedēļ... visi mēs esam informēti par kliedzošo gadījumu Jēkabpilī, kad personas... vadāmi... Amatpersonas no Jēkabpils pašvaldības un tā sauktajiem meklēšanas vienības pārstāvjiem faktiski izdemolēja kapavietu, apbedīšanas vietu Jēkabpilī. (Starpsauciens.) Manuprāt, šis gadījums nav savienojams ar Eiropas vērtībām un izrāda klaju necieņu pret Otrajā pasaules karā gājušo piemiņu. (Starpsauciens.) Šobrīd vairāki mūsu frakcijas deputāti apsver iespēju vērsties Ģenerālprokuratūrā ar jautājumu par to, vai šie darbi ir savietojami ar tiesiskas valsts principiem. Manuprāt, šeit ir runa tikai par tiesisko nihilismu.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze, kura nekad nemelo! Labdien, arī pārējie kolēģi! Jums es gribētu paskaidrot, bet galvenokārt es gribētu paskaidrot saviem vēlētājiem par to, ka, sākot parlamentārieša gaitas, man trūka pieredzes un zināšanu par valsts amatpersonu pienākumiem, stājoties valsts darbā. Es ceru, ka naudas sods būs samērīgs un atbilstošs manam nodarījumam. Bet es vēlos izteikt pateicību kādam vīram, bez kura tālredzīgās iniciatīvas mans jautājums varbūt arī netiktu skatīts. Un šeit es domāju par jums, Orlova kungs. Es atzīšos, ka es no sākuma... Es domāju, ka jūs gribētu mani... Nu, tā kā sašutis es biju, jo es domāju, ka jūs mani gribat politiski un personiski pazemot, bet tad es sapratu: es maldījos. Es sapratu, ka jūs vienkārši skatāties ļoti tālu un jums ir ļoti liela tālredzība, jo vienmēr uz pasaules ir bijis tā, ka ir cilvēki, kas redz tālāk un saprot labāk. Šie cilvēki kļūst par padomdevējiem cilvēkiem, kas nav tik pieredzējuši. Senajā latviešu dzīvesziņā tādus viedus vīrus sauca, Orlova kungs, par krīvu krīviem. Es esmu pateicīgs Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas priekšsēdētājam Orlova kungam, kurš pelnīti, dāmas un kungi, ir kļuvis par mūsu Saeimas krīvu krīvu. (No zāles: “Krīvu krīvs!”) Es esmu pateicīgs par iespēju nonākt kopējā sarakstā ar deputātiem, kas ir izdoti sodīšanai. Es jūtos labi blakus Guntim Belēvičam, es jūtos labi blakus Jurim Vectirānam, es jūtos labi blakus Guntim... nē, bet Raimondam Bergmanim... (No zāles: “Nav viņa!”) Jums nav, man ir. Es jūtos labi blakus Dainim Liepiņam, es jūtos labi blakus Veiko Spolītim (No zāles: “Ooo!”), es jūtos labi blakus šeit neesošajai Solvitai Āboltiņai. Bet es ne īpaši labi jūtos, ja šajā sarakstā neatrodas angļu dizaina augstas klases automašīnas Range Rover šoferis Urbanoviča kungs, kuru mēģināja izsekot nezināma velosipēdistu banda un taranēja viņa automobili. (Dep. J.Urbanovičs: “Pagaidi!”) Bet tas nekas, jā. Es, protams, jūtos labi. Un man par to nav kauns. Varbūt e
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Cienītie kolēģi! Mēs daudz runājam. Arī šodien runājām par to, kādā veidā tiks organizēts sabiedriskais transports. Vienā versijā - ka to varētu darīt kā reģionālo funkciju, bet mums ir tāda lieta šobrīd kā lielo pilsētu organizētais sabiedriskais transports, kur lielās pilsētas šo... Ir noteikts, ka lielās pilsētas organizē pilsētas sabiedrisko transportu un kompensēts tiek tikai šis... šī pārvadājumu daļa, kas attiecas uz cilvēkiem ar invaliditāti. Kā tas notiks nākotnē, ja Jelgava vairs nebūs lielā pilsēta, arī Ventspils? Kas kompensēs, un kas atmaksās visu pārējo? Tīri leģitīmi Jelgavai vairs nebūtu jāuzņemas visi pilsētas pārvadājumi. Bet to acīmredzot būtu jāuzņemas kompensēt vai organizēt valstij. Ja kādam tas šobrīd ir skaidrs, kā tas nākotnē notiks, tad es aicinātu nākt uz šo tribīni un to visu izstāstīt, pirms mēs pieņemam lēmumu par to, ka Jelgava nav lielā pilsēta.
Cienījamie kolēģi! Uz trešo lasījumu ir priekšlikumu tabula, kurā ir četri priekšlikumi. Tie visi rosina paplašināt amatpersonu loku, iekļaujot tajā Liepājas speciālās ekonomiskās zonas amatpersonas. 1. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā. 2. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 3. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Un 4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Šī likumprojekta realizācijai patiesi būs nepieciešami vairāk nekā 14 miljoni eiro, kas šobrīd tuvāko trīs gadu valsts budžetos nav paredzēti. Bet, kolēģi, mums visiem kopā būs jācīnās par šo finansējumu, par šī finansējuma piešķiršanu. (Dep. A.Kaimiņš: “Domā, ka tu tiksi nākamajā Saeimā?”) Un tā patiešām nedrīkst būt viena resora atbildība, vienas konkrētas ministrijas atbildība, kas to virza kā savu politisko prioritāti. Kolēģi! Pagājušajā vasarā Latgali skāra iznīcinoši plūdi, un mēs valsts budžetā Latgales zemniekiem, kuriem bija plūdu nopostīti sējumi, atradām 15 miljonus. Cienījamie kolēģi! Tas, kas notiek mūsu informatīvajā telpā, kurā ienāk tik daudz oficiālās Krievijas finansētas propagandas, ir salīdzināms ar plūdiem. Tikai tie ir plūdi, kas skalo mūsu cilvēku smadzenes, mazinot viņu uzticību savai valstij un pārliecību par tās nākotni. Kolēģi! Jūs piekritīsiet, ka 14 miljoni ir maza summa salīdzinājumā ar to, cik ļoti nozīmīga mums ir informatīvās telpas stiprināšana. Kolēģi! Oficiālās Krievijas propagandas televīzijas kanāla Russia Today galvenā redaktore ir teikusi: “Russia Today ir kā aizsardzības ministrija, kas īsteno karu pret visu Rietumu pasauli, izmantojot informatīvos ieročus.” Kolēģi! Savā veidā... šausmās par to, cik ļoti liela ietekme ir šai Krievijas propagandai, mēs faktiski esam zaudējuši laiku; mēs esam zaudējuši apmēram trīs gadus, domājot un runājot par to, kādas problēmas mums ir informatīvajā telpā, un visu laiku skatoties citam uz citu un cerot, ka beidzot kāds kaut ko darīs. Un tādēļ mums visiem kopā ir jāsaka liels paldies Nacionālās drošības komisijai par to, ka tā beidzot ir rīkojusies izšķirīgi. Un tieši uz Nacionālās drošības komisijas sagatavotā likumprojekta pamata ir tapis šis piedāvājums, kas ilgtermiņā tiešām būtiski stiprinās mūsu informatīvo telpu... Es pati jau vairs nedzirdu, ko runāju... (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru. Dep. A.Bērziņš: “Dodiet cilvēkam runāt!”)
Labdien, cienījamie kolēģi! Aicinu neatbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā, jo vēlos vērst uzmanību uz šādiem apstākļiem. Pirmkārt. Statistika par pārkāpumiem valsts valodas jomā liecina nevis par pārkāpumu skaita pieaugumu, bet par Valsts valodas centra darbu. Šie dati arī rāda, ka pārkāpumiem nav sistemātisks raksturs un lielākoties tie neatkārtojas. Pārkāpumi nav savā starpā saistīti. Balstoties uz statistiku, var izdarīt tikai vienu secinājumu - esošā likumdošana efektīvi darbojas un nav nepieciešams to mainīt. Otrkārt. Likumprojekta autori apgalvo, ka tas diferencē fizisko un juridisko personu atbildību. Bet tas ir tehnisks jautājums esošo sankciju ietvaros. Tāpēc nav nepieciešams palielināt soda naudas. Treškārt. Likumprojektu izstrādei vienmēr tiek pieaicināti tie, uz kuriem šis likumprojekts ir vērsts. Šajā gadījumā to skaitā ir uzņēmēji, darbinieki, darba devēji un arodbiedrības. Viņi netika pieaicināti, un mēs pat nezinām viņu “par” vai “pret” argumentus. Ceturtkārt. Jebkurš likumdošanas uzlabojums paredz optimālā ceļa izvēli. Likumprojekta autori piedāvā augstākā mērā represīvu, uz bailēm par sodu balstītu likumu. Tas ir pretrunā ar demokrātiskas valsts pamatprincipu - pilsoņu apzinātu likuma ievērošanu. Piektkārt. Jebkurš likumprojekts paredz ne tikai pozitīvu, bet arī negatīvu ietekmi uz sabiedrību, tai skaitā uz tautsaimniecību un nacionālajām minoritātēm. Par to nav neviena atzinuma. Vēl atsevišķi par likumprojekta autoru priekšlikumu - papildināt 201.35 pantu ar devīto daļu šādā redakcijā: “Par prospektu, biļetenu, katalogu un citu materiālu nosūtīšanu vai izsniegšanu fiziskajām vai juridiskajām personām līdztekus valsts valodai arī svešvalodā bez šo personu pieprasījuma - [..]” Situācija. Man uz ielas piedāvā bukletu. Es to varu ņemt vai neņemt. Tādā veidā es paužu savu gribu vai pieprasījumu informācijas saņemšanai. Apskatījis bukletu, es to izmetu vai paturu, tādējādi atkal izsakot savu pieprasījumu. Mājās es to vērīgi izlasu vai arī vienkār
Jā, kolēģi, nu, iepriekšējie runātāji, it īpaši Papules kundze, klaji maldina cilvēkus, spekulējot ar datiem. Izglītības un zinātnes ministrija arī šogad ir cēlusi minimālo atalgojumu gan profesoriem, gan lektoriem, gan asistentiem. Tam šā gada budžetā Izglītības un zinātnes ministrija ir novirzījusi papildu apmēram septiņus miljonus eiro. Tāpat arī par iepriekš minēto jautājumu par... tātad par studiju stipendijām. Tieši Latvijas Studentu apvienība bija tā, kas teica principā paldies par to, ka šajā gadā pirmo reizi minimālā stipendija studentiem ir palielināta no 99,6 eiro uz 200 eiro, un tāpat arī papildu 743 studenti saņem šīs stipendijas, tātad krietni vairāk nekā iepriekšējos gados. Tā ka es aicināšu tiešām izvēlēties varbūt izteicienus, nebūt rupjiem un nepieklājīgiem Saeimas debatēs, it īpaši uz Papules kundzi tas ir jāattiecina, un arī nemaldināt cilvēkus ar tiešām nepatiesiem datiem. Paldies.
Cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Likumprojekta “Grozījums Saeimas kārtības rullī” anotācijā rakstīts, ka šis likumprojekts ir nepieciešams, lai noteiktu ierobežojumus bijušajiem Saeimas deputātiem, “[..] attiecībā uz kuriem ir noteiktas starptautiskās vai nacionālās sankcijas vai piemērotas Eiropas Savienības vai Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalsts noteiktās sankcijas”, apmeklēt Saeimas ēkas. Savukārt atbilstoši mūsu pašu pieņemtajam Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likumam, atbilstoši 11. panta pirmajai daļai, tikai... (ieklausieties!) - tikai “Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijās noteiktās finanšu un civiltiesiskās sankcijas un Eiropas Savienības regulās noteiktās sankcijas ir saistošas un tieši piemērojamas Latvijas Republikā”. Un šeit nav pieminēta ne <PARTY>TO, ne <PARTY>TO dalībvalstis. Līdz ar to šie iesniegtie grozījumi neatbilst pašreizējam tiesiskajam regulējumam. Bez tam Saeimas kārtības rullis šobrīd jau tiek izskatīts Juridiskajā komisijā, kur ir visas iespējas komisijas vārdā iesniegt priekšlikumus. Es aicinu neatbalstīt šo likumprojektu... šī likumprojekta nodošanu komisijai, tāpēc ka tas ir pretrunā pašreizējam tiesiskajam regulējumam. Paldies. Godātie kolēģi! Kā jau iepriekšējais runātājs teica, likumprojekts “Grozījums Saeimas kārtības rullī” un likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātu tiesisko stāvokli un pensijām”” ir savstarpēji saistīti. Un mēs nupat bijām liecinieki tam, kādā veidā darbojas tā saucamā dubultmorāle. Proti, cilvēks, kurš ir, teiksim, sankciju sarakstā, nedrīkst piedalīties Saeimas, es pat negribētu teikt, darbā; viņš nedrīkst pat apmeklēt Saeimas ēkas, bet tajā pašā laikā persona... Dubultmorāle ir tā, ka kriminālvajāta persona drīkst runāt no Saeimas tribīnes, tāpēc ka nupat bija Satversmes tiesas spriedums... (Starpsauciens: “Jā!”) Bet principā mēs šeit uzskatāmi redzam, ka šis likumprojekts, par kuru es runāju
Ļoti cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi un cienītās kolēģes! Vēlos pateikties diplomātiskajam korpusam, kurš tradicionāli kuplā skaitā šodien pagodināja mūs ar savu klātbūtni. (Dep. A.Kaimiņš: “Naudu atdod!”) Pateicos Latvijas diplomātiem par neizsīkstošo darbu, kurš tika atspoguļots ārlietu ministra ziņojumā. Vēlos pateikties Latvijas karavīriem, kuri piedalās <PARTY>TO un Eiropas Savienības militārajās misijās – no Somālijas krastiem Indijas okeānā līdz Hindukušam Afganistānā. (Dep. A.Kaimiņš: “Veiko, atdod naudu!”) Visbeidzot vēlos pateikties <PARTY>TO, sabiedroto valstu karavīriem, kuri sargā debesis virs Baltijas valstīm un stiprina Latvijas sabiedrības vēlmi stāvēt par pamatvērtībām, kuras vieno transatlantiskās drošības kopienu. Kā jau ārlietu ministrs minēja, 2016.gadā starptautiskās politikas struktūra ir mainījusies, un to ir apstiprinājuši arī tādi ASV starptautisko attiecību pētnieki kā Kenets Valcs, Frensiss Fukujama, Čārlzs Kupčans, kā arī VFR ārlietu ministrs un topošais Vācijas prezidents Franks Valters Šteinmeijers. (Dep. A.Kaimiņš: “Spolīša kungs, 16 tūkstoši eiro!”) Kāda būs 2017.gada ārpolitikā vide – tas ir atklāts jautājums, kā to secināja vairākums šodienas debatētāju. (Dep. A.Kaimiņš: “Laiks!”) Lai arī diskutabli mediji uzkuļ neracionālas bailes par nākotnes notikumiem pasaulē, skaidrs ir viens – piemēram, globālā sasilšana ir ANO līmenī apstiprināts zinātnisks fakts. Fakts ir arī terorisma izplatība pasaulē. Tāpēc, mācoties no Džordža Buša (jaunākā) kļūdainās cīņas pret islāma fundamentālismu, būtu uzmanīgi jāseko jaunās ASV administrācijas skaļajiem paziņojumiem par Da’esh iznīcināšanu, kuriem liekulīgi ir piebalsojusi Krievija, vēloties sevišķu ANO mandātu cīņā pret terorismu. Jāpiekrīt Senekas pirms 2000 gadiem izteiktajai atziņai: mums nav iespēju mainīt lietas, par kurām lemj par mums augstākie. Tāpēc uzticos Latvijas diplomātiem, kas aizstāv Latvijas intereses, un uzskatu, ka mūsu spēkos ir pievērsties mūsu mājasdarbiem. Šo
Labdien, kolēģi! Iepriekšējā šādā balsojumā es balsoju “par”. Un, ticiet man, tas nebija ne vienkārši, ne arī, teiksim... Tas bija rūpīgi izsvērts lēmums. Un kas notika? Notika tas, ka Nacionālā apvienība manu balsi vienkārši izčakarēja. Kad Smiltēna kungs tviterī sarēķināja visus tos skaitļus, ko viņš mums te tagad nolasīja, tad Nacionālā apvienība atcerējās: “Vai dieniņ, mums taču ir vēlētāji, par kuriem ir jāpadomā!” Un tagad jūs nākat ar šo savu PR kampaņu, lai vēlreiz nobalsotu par Sudrabas atcelšanu, kas būtībā neko nemaina. Man personīgi ir pilnīgi vienalga, kas šo ārkārtīgi švako ziņojumu nolasīs, kādā balsī tas skanēs - Sudrabas, Šica vai Jansona kunga. Man ir pilnīgi vienalga. Bet man nav jāpiedalās jūsu taisnošanās procesā vēlētāju priekšā. Un šoreiz es balsošu “pret”. (Starpsauciens: “Brīnišķīgi!”)
Cienījamie kolēģi deputāti, kuri darbojas Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijā! Aicinu jūs uz komisijas sēdi, kura notiks pēc piecām minūtēm komisijas telpās. Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija savā šā gada 22.jūnija sēdē ir izskatījusi Arvila Ašeradena iesniegumu par 12.Saeimas deputāta mandāta nolikšanu uz ministra amata pienākumu pildīšanas laiku un deputāta amata kandidātes Astrīdas Harju iesniegumu par to, ka viņa piekrīt uzņemties deputāta amata pienākumus. Līdz ar to Astrīdai Harju tiek apstiprinātas 12.Saeimas deputāta pilnvaras uz laiku, kamēr no partijas <PARTY> kandidātu saraksta Vidzemes vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus.
Priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Es kā Nacionālās apvienības frakcijas priekšsēdētājs vēlētos izteikties visas frakcijas vārdā un pilnībā paust atbalstu tam, ko ir izteicis mans kolēģis Daniels Pavļuts. Proti, vēlos apliecināt, ka ikvienam deputātam tika sniegta visa nepieciešamā palīdzība, visa nepieciešamā informācija un tika pilnīgi nodrošinātas iespējas piedalīties šajā sēdē un izskatīt visus ar tās darba kārtību saistītos jautājumus. Tātad šis tehnoloģiskais nodrošinājums ir sniegts. Arī Nacionālās apvienības frakcijas deputātu vidū tehnoloģiskā sagatavotība, zināšanas par komunikācijas iespējām ir atšķirīgas, taču neatkarīgi no tā visi ir gatavi sēdei, visi piedalās un vēlas izmantot šīs iespējas. Tātad tas, vai mēs izvēlamies izmantot šīs iespējas, – tā tomēr ir katra deputāta personīgā izvēle, līdzīgi kā arī tad, ja normālā kārtībā notiek Saeimas sēdes, ir tomēr jāizdara izvēle iet un piedalīties, un sēdē fiziski būt klāt. Šobrīd bija vienkārši jāizmanto... jāizdara izvēle izmantot šīs iespējas, nokārtot e-parakstu un pieslēgties šai sēdei. Tātad ir viss sēdei nepieciešamais, lai mēs varētu turpināt darbu. Paldies.