EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Godātā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Likumprojekta trešajam lasījumam ir saņemti 38 priekšlikumi. Ir notikušas vairākas komisijas darba grupas un arī apakškomisijas sēdes, lai izskatītu šos priekšlikumus. Atgādinu arī to, ka likumprojekta pieņemšana ir samērā neatliekama, jo likumam atbilstoši Eiropas Savienības regulējumam jāstājas spēkā no 20.maija. Tāpēc vairākas normas, kas atbilstoši Ekonomikas ministrijas viedoklim būtu atzīstamas par tehniskiem noteikumiem un pirms pieņemšanas saskaņojamas ar Eiropas Komisiju, tika izņemtas no likumprojekta, un par to komisija turpinās lemt, tiklīdz šis saskaņojums tiks iegūts. Bet par to es runāšu atsevišķi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. ir atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 4. - veselības ministra Belēviča priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 5. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 10. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums izslēgt līdzšinējo 6.panta pirmo daļu. Ir atbalstīts. Šajā gadījumā panta pirmā daļa ir uzskatāma par tehniskajiem noteikumiem. Līdz ar to komisija turpinās pie tiem strādāt, lai nākotnē sagatavotu grozījumus un lai šī norma atgrieztos atpakaļ likumā. Bet šobrīd priekšlikums ir atbalstīts. 11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 12. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 13. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras kunga priekšlikums, kas paredz ierobežot tabakas izstrādājumu realizēšanu pa vienam, proti, realizēšanu tikai slēgtās iepakojuma vienībās. Ir daļēji atbalstīts un pēc būtības iekļauts 5.p
Godātais Prezidij! Kolēģi! Mēs visi esam lasījuši tādas grāmatas kā Hakslija “Brīnišķīgā jaunā pasaule” un Orvela “1984”. Jūs zināt, kā tur pārrakstīja vēsturi, atceraties? Vienkārši to lapaspusi vai pusi lapaspuses, vai vienu vārdu strīpoja un tā vārda vietā ierakstīja citu vārdu, kas ir atbilstošs situācijai, kas atbilst politiskajai situācijai. Un to pašu Putins izdarīja pirms mēneša, uzbrūkot Polijai: izdzēsa vārdu “PSRS” un pārklāja to ar citu vārdu - “Polija”... Tātad Otro pasaules karu esot izraisījusi nacistiskā Vācija un Polija. Skaidri un gaiši - tas ir uzbrukums, tā ir vēstures pilnīga pārrakstīšana! Un tas nozīmē, ka nākamajām paaudzēm tas būs jālasa Krievijā, un arī Eiropā ir cilvēki, kas uzņem šito propagandu. Un nākamās paaudzes vairs nelasīs, ka PSRS un Vācija uzsāka Otro pasaules karu, bet lasīs: “Ā, tā bija Polija! Un Polija ne tikai uzsāka karu, viņa arī izraisīja holokaustu.” Nevajag reaģēt? Nu, protams, vajag reaģēt! Amerika reaģēja... Pirmām kārtām Vācija reaģēja, Vācija pirmā reaģēja, Izraēla reaģēja. Igaunija, Lietuva reaģēja. Un tagad ir mūsu kārta, un mēs to pasakām savā veidā. Polija gaida solidaritāti. Tā ir mūsu kaimiņvalsts. Un viņi skatās šodien, kā mēs balsosim. Balsosim “par”! (Aplausi.)
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Ir izdarīts milzu darbs pirms Saeimas... šīs procedūras. Ir organizēts Egila Levita iecelšanas process... perfekti... līdz šim balsojumam. Un nevienam nav šaubu - ne viņam pašam, ne viņa konkurentiem, nevienam šajā zālē, nevienam ārpus šīs zāles! -, ka Egils Levits būs nākamais prezidents. Tas nemaz nav slikti. Tas nav sliktākais variants. Es domāju, arī jebkurš opozīcijas deputāts... un arī tie, kas Saeimā nav... skatās cerīgi uz viņa prasmēm, par kurām daudz tiek runāts. Bet, kolēģi, bieži vien ir tā: kad kaut kas ticis izdarīts perfekti un ir panākts rezultāts, pēc tam kaut kādām detaļām vairs neatliek laika un prāta. Vienkārši slinkums. Un tā tas ir noticis arī pašreiz. Jo tā paviršība, ar kādu Saeimas Prezidijs formēja šo (Starpsauciens: “Tur ir arī <PARTY>!”)... Frakcijas <PARTY> deputāti pauda savu viedokli un palika mazākumā. (Starpsauciens.) To jūs varējāt, arī Rīgas domē strādājot, iemācīties. (Smiekli. Aplausi.) Kolēģi, es gribu pateikt vēl dažas lietas - pašas svarīgākās. Mēs katrs gribam, lai mūsu valstij iet labāk. Un, ja prezidentam iet labi, tad visi par to priecājamies. Bet tas, ko jūs diemžēl izdarījāt... neizdarījāt... ar šo paviršību... ka pietiek ar to, ka balsis ir saskaitītas, un ka pārējais vairs nav tik svarīgs... Diemžēl procedūra šādā vēlēšanu procesā... Saeimas darbā ir briesmīgi svarīga. Tāpēc mēs ievēlējam Saeimas Prezidiju, kura uzdevums ir organizēt visu mūsu darbu. Organizēt, nevis vadīt un valdīt. Šis bija uzpūtīgas valdīšanas un vadīšanas piemērs: netika izskatīts - vispār skatīts netika! - 34 deputātu priekšlikums. Tas netika skatīts! Tas tika nolikts malā - nolikts malā! - kā tāds, kas varbūt tiks skatīts, kad tam vairs nebūs nekādas nozīmes. Kāpēc es par to runāju? Ne tāpēc, ka man būtu kādas specifiskas dusmas uz tiem, kas tā darīja. Viņi... tā nav pirmā reize, un acīmredzot viņi aizvien nekaunīgāk rīkosies pēc savām iegribām un tā, kā ērtāk. Un aizvien mazāk... ignorēs ne tikai
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Man ir žēl, ka maksātnespējas jautājumu nerisināšanā koalīcija uzvedas kā tāds mazs bērns, kurš pats nesaprot, ko īsti grib. Šobrīd Saeimas izskatīšanā jau atrodas likumprojekts “Grozījumi Maksātnespējas likumā”, kas pirmajā lasījumā tika pieņemts pirms diviem gadiem - 2014.gada 11.decembrī. Šī likumprojekta izskatīšanu koalīcija mēģināja atsākt 2016.gada maijā. Sanācām uz vienu Juridiskās komisijas sēdi, padomājām, un kāds no koalīcijas partneriem saprata, ka ir nokavējis priekšlikumu iesniegšanas termiņu, tāpēc piecirta pie zemes kāju un teica: “Priekšlikumu iesniegšanas termiņu vajag pagarināt!” Saeima tāpēc pagarināja priekšlikumu iesniegšanas termiņu līdz 2016.gada 1.augustam. Un, kā bija sagaidāms un pilnībā paredzams, vasarā čakli bija ne tikai šīs vienas koalīcijas partijas deputāti, bet arī opozīcija: kopumā iesniedza pāris simtu priekšlikumu. Lai tiktu galā ar šiem pāris simtiem priekšlikumu, septembra sākumā darbu uzsāka deputātu darba grupa, kuras uzdevums it kā bija izskatīt šos priekšlikumus. Taču jau kādā no pirmajām darba grupas sēdēm tika izlemts: “Nē, šeit, darba grupā, mēs neko nelemsim, šeit mēs tikai parunāsim. Parunāsim un uzklausīsim, ko mums par to saka institūciju pārstāvji.” Nu, tā mēs runājam kopš septembra vienu vai divas reizes nedēļā. Šķiet, ar katru reizi darba grupā piedalās arvien mazāk deputātu, vienā no darba grupām piedalījāmies divatā ar Gaidi Bērziņu. Bet institūciju pārstāvji nāk, un sarunas notiek. Žēl, ka neviens lēmums šajā darba grupā nevar tikt pieņemts, un arī līdz Juridiskās komisijas sēdei tabula ar priekšlikumiem joprojām nav nonākusi. Izrādījās, ka koalīcijas plānotā “klucīšu māja” ir grūtāk uzbūvējama, nekā bija paredzēts. Acīmredzot opozīcijai jautājumu ir pārāk daudz un tie ir pārāk neērti jautājumi. Tagad, kā mēs esam uzzinājuši pēdējā laikā, izrādās, ka ir sanākusi kaut kad un kaut kur, varbūt Antonijas ielā vai varbūt zoodārzā, vai varbūt kādā citā vietā, kāda cita darba
Jā, man pietiks. Augsti godātie kolēģi! Tagad, pēc tik garas Gobzema kunga uzstāšanās, nav īpaši daudz, ko pateikt. Es sākotnēji nebiju plānojis runāt, jo... nu, tas, ka Latvijas populisms... par to, lai... labāk noraidīt bez kaut kādiem liekiem vārdiem, nepievērst tam nekādu lieku uzmanību... Tomēr... Te klausoties visas tās runas, ko es nosauktu par tādu emocionālu liekulību no daudzu deputātu puses, es tomēr gribētu jums uzdot dažus jautājumus. Ko jūs konkrēti pēdējā laikā esat izdarījuši un ko izdarīsiet turpmāk, lai tieši Latvijas ģimenēm būtu iespējas adoptēt visus šos bērnus? Jūs esat palielinājuši valsts finansējumu politiskajām partijām septiņas reizes. Liepājas cietuma būvniecība... Vai tas palīdzēs to kaut kādā veidā panākt? Akustiskā koncertzāle, ēku nojaukšana? Kas tad vēl būs, pasakiet, lūdzu! Vai tas, ka jūsu pārstāve, izglītības un zinātnes ministre, tagad spriež par kosmosu, kaut kādā veidā palīdzēs visiem tiem bērniem un tām ģimenēm, Latvijas ģimenēm, kas varētu viņus adoptēt? Jūs, Kazinovska kungs, tagad runājat par kaut kādu strauji augošu labklājību – tādu, kas strauji tuvojas Eiropas līmenim. Kazinovska kungs, vai jums vispār zināms, ka desmitgadē pēc krīzes Latvijas iekšzemes kopprodukts praktiski ir stāvējis uz vietas, praktiski nav mainījies? Vai jums, Kazinovska kungs, vispār ir zināms, ka Latvija arvien vairāk atpaliek ne tikai no Igaunijas, bet arī no Lietuvas? Kazinovska kungs, jūs droši vien skolā mācījāties matemātiku. Iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju var pieaugt arī tāpēc, ka iedzīvotāju skaits samazinās. Lūk, tieši tāpēc iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju pieaudzis tik strauji, kā jūs sakāt. Tieši tāpēc, ka iedzīvotāju skaits, Kazinovska kungs, samazinās – un samazinās ļoti strauji. Jūs šādi redzat šo straujo tuvošanos Eiropas Savienības līmenim, Kazinovska kungs? Tagad man būtu tāds priekšlikums, kolēģi. Es domāju, ka droši vien vajag iesniegt uz otro lasījumu priekšlikumu, ka visiem tiem deputātiem, kas tagad tik
Labdien, kolēģi! (Pauze.) Jā, ļoti labi. Paldies. Es atvainojos par to, kas notika. Sēdes vadītāja! Cienītie kolēģi! Es šodien negribētu šeit debatēt ļoti sīki un detalizēti par Sanitas Osipovas profesionālajām īpašībām. Es domāju, ka mans kolēģis Viktors Valainis ļoti precīzi pateica, kāds būs Zaļo un Zemnieku frakcijas viedoklis. Es gribētu uzsvaru vairāk likt uz to, ko mēs darām šodien, un atgādināt, ka tiesu vara tiešām ir neatkarīga un Latvijā ir jāpastāv tiesiskumam. Tas, kā mēs šodien debatējam, kā mēs šodien balsojam, - tas ir tiesiski. Tas ir tiesiski, un tas ir mūsu pienākums neatkarīgi no tā, vai mēs balsosim “pret”, vai mēs balsosim “par”. Tāpēc mani ļoti pārsteidz daži mūsu deputāti, kuri dod mājienus, ka varētu būt šī iejaukšanās tiesu varā. Man liekas, ka daži mūsu kolēģi jau minēja, ka tā ir iejaukšanās tiesu varā un ka mums ir jābalso tikai “par”. Tādā gadījumā Saeimas deputāti - visi simts - mēs esam viens simt galvu liels aitu bars. Bet tā nav. Mēs drīkstam balsot, un tas ir mūsu pienākums - balsot arī “pret”. Un tas ir tiesiski. Es nesaprotu šo viltus konservatīvo nostāju, ko pauda Feldmans, tēmējot pat Satversmes virzienā, - ka varētu būt, ka tie, kas tagad neatbalstīs... ka tā ir iejaukšanās tiesu varā un ka tas ir kaut kas pret Satversmi. Tie ir pilnīgi nepamatoti apgalvojumi. Es domāju, ka faktiski šajā dienā un šajā brīdī visi tie, kas kādreiz balsoja par Jauno konservatīvo partiju kā par konservatīvu spēku, saprot, ka tas nav konservatīvs spēks, tas ir politisks spēks, kurš, visticamāk, tuvākajā laikā apvienosies ar progresīvajiem. Un tāpēc mans aicinājums ir, izvēloties tiesnešus (it īpaši - šādam amatam, kas nav vienkārši kaut kāds tiesnesis rajona tiesā, bet Augstākajā tiesā!), balsot pēc pārliecības, balsot atbilstoši tam zvērestam, kuru mēs devām, stājoties deputāta amatā, un atcerēties, kas ir mūsu vēlētājs un ko vēlas mūsu vēlētājs. Un tāpēc es aicinu visus konservatīvi domājošos deputātus šodien neatbalstīt Sanitu Osipovu un viņas a
Jā. Cienījamie kolēģi! Mēs nedarījām neko citu kā tikai klausījāmies - ļoti uzmanīgi! - valdošās partijas deputātes tādu vēlējumu... Mēs vēlētos par Valsts prezidentu balsot atklāti, un ar to pieredzi, kas līdz šim mums ir, - neilgo pieredzi, ka ļoti ilgi iet tās lietas, kas tiek nobīdītas, - mēs vienkārši nākam ar iniciatīvu - tas, mūsuprāt, nav nekas sarežģīts! -, kā izskatīt jautājumu par izmaiņām Latvijas Republikas Satversmē, par to, ka Saeima nākamo Latvijas Valsts prezidentu vēlētu atklāti. Tas ir viss, ko mēs vēlamies šobrīd izskatīt. Un otrs jautājums ir saistīts ar šo pašu - ka mēs nosakām... runājam par šo nevainojamo reputāciju un augstāko izglītību, un pielaidi. Tiešām Šadurska kungs mūs visus patiesībā maldināja, pirms tam komentējot. Tie jautājumi nav gari, tāpēc es aicinu izskatīt tos ātri, jo, manuprāt, šeit visi ir apliecinājuši gatavību ieviest tādu lietu kā atklāta balsošana. Tad nu izdarīsim to, neatliksim uz vēlāku laiku! Paldies.
Labrīt, kolēģi! Vēlos atzīmēt trīs lietas. Pirmā lieta ir tā, ka, kā jau mēs arī vakardien diskutējām, līdz šī gada 1. jūlijam Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija sagatavos metodiku, kādā veidā pašvaldībām jaunajās teritorijās būs jāstrādā un kādā veidā tās varēs veikt gan apvienoto projektu izstrādi, gan kopumā organizēt darbu jaunajās teritorijās un pēc būtības sagatavoties tam jaunajam darba cēlienam, kas būs. Otra lieta. Šī likumprojekta anotācijā (Valaiņa kungs neprecīzi norādīja) būs... nevis septiņi miljoni, bet vairāk nekā deviņi miljoni šīs reformas ietvaros ir paredzēts, lai pašvaldības varētu gan administratīvās struktūras projektus izveidot, gan teritoriālās attīstības plānojumus veidot, gan arī šī summa ir paredzēta papildu izdevumu segšanai, kas pašvaldībām reformas īstenošanas gaitā varētu rasties. Un trešā lieta. Kā Kola kungs jau iezīmēja (tur es viņam varu pievienoties), svarīga loma administratīvi teritoriālās reformas procesā un tajā brīdī, kad pašvaldības jaunajās teritorijās uzsāks darbu, būs arī pašām pašvaldībām. Pašām pašvaldībām būs jādomā, kādā veidā šo darbu pašvaldības ietvaros padarīt efektīvāku, kādā veidā nodokļu maksātāju naudu un katru izlietoto eiro mēs varam iztērēt daudz lietderīgāk. Un šeit es tiešām varu atzīmēt Latvijas Bankas veikto pētījumu, kas skaidri norāda, ka pašvaldībās, kurās vidēji kopumā būs ap 20 tūkstošiem iedzīvotāju, tas potenciālais ietaupījums un ieguvums, ko pašvaldībām tērēt pakalpojumu attīstībā vai nodrošināšanā, varētu sasniegt 190 miljonus eiro. Un šajā gadījumā, tā kā pašvaldības, mēs redzam, būs pēc iedzīvotāju skaita lielākas, tad, attiecīgi pieņemot, arī šis potenciālais ietaupījums, ko varētu novirzīt pakalpojumu attīstībai, būs lielāks. Tā ka, kolēģi, aicinu atbalstīt šo priekšlikumu.
Paldies Igoram Pimenovam par atbalstu manam priekšlikumam. Es zinu, ka Igors ļoti daudz runāja par to, lai atgrieztu mūsu Latvijas pilsoņus dzimtenē, un tāpēc viņš pierunāja mani nobalsot arī Diasporas likumā par to, ka pensionāri ārzemnieki ar Latvijas Republikas pasēm varēs savādāk maksāt nodokļus. Bet es vairāk strādāju ar Latvijas pilsoņiem un Latvijas iedzīvotājiem, pensionāriem, kuri dzīvo Latvijā, kuri, visu savu mūžu nostrādājuši Latvijā, šodien saņem pensiju Latvijā, maksājot visu laiku nodokļus un ražojot materiālās vērtības, kuras pēc tam bija privatizētas vai savādāk pazaudētas. Viņi visu laiku man uzdod jautājumu, kāpēc ar šo likumu mēs dodam iespēju pilsoņiem, kuri maksāja ļoti daudz nodokļu ārpus Latvijas, šodien dzīvot labāk un maksāt mazāk nodokļos nekā pensionāram, kurš visu laiku nodzīvoja Latvijā. Un man ļoti grūti izskaidrot, kāpēc likumdevēji nesaprot, ka mūsu Latvijas pilsoņi pensionāri maksā daudz vairāk nodokļus. Un tāpēc es iesniedzu šo priekšlikumu. Uzskatu, ka 500 eiro ir ļoti sabalansēts cipars. Tas nav kosmisks kā tūkstotis, kā viens otrs ārzemju pensionārs... varbūt atbrīvots no nodokļiem, bet tas ir daudz vairāk nekā šodien, kur bija paredzēti 330. Jūs saprotiet, ka šodien pensionāri atrodas tādā ļoti sarežģītā situācijā, un kovida krīze pa viņiem sit visvairāk, viņi baidās apmeklēt veikalus, viņi baidās iet pie ārstiem. Šodien mums vajadzētu viņiem pasniegt uz Ziemassvētkiem, uz Jaungadu tādu labu piedāvājumu, ka, dārgie Latvijas iedzīvotāji, pensionāri, mēs saprotam problēmas, mēs saprotam, ka jūs vajag atbalstīt un pilnīgi pamatoti pietuvināt jūs ārzemju pensionāriem, kuri atgriezīsies Latvijā, - palielināsim līdz 500 eiro neapliekamo minimumu. Ticiet man, visa tā nauda, kuru mēs nesavāksim caur iedzīvotāju ienākuma nodokli, vienalga paliks citos nodokļos Latvijā caur pievienotās vērtības nodokli, caur citiem nodokļiem, kurus maksā pensionāri. Tiem pašiem ārstiem viņi samaksās pakalpojumos vai pirks mūsu Latvijas aptiekās zāles vai
Labrīt, kolēģi! Izlasot Bordāna kunga atbildes uz pieprasījumu, var secināt, ka viņa galvenais mērķis (citēju) “ir nevis noklusēt patiesos problēmu cēloņus, gaidot, ka tās atrisināsies pašas no sevis, bet gan ātri, pārliecinoši un izlēmīgi darboties, lai šīs problēmas tiktu risinātas pēc būtības, un ka tiesiskuma jautājumi ir viena no nozīmīgākajām Latvijas problēmām”. Neapšaubāmi. No atbildes var arī secināt, ka Bordāna kungs pozicionē sevi ar galveno trauksmes cēlēju. Nenoliedzami, tas ir apsveicami. Bet, vērojot Bordāna kunga rīcību, tiesiskums izskatās gan tāds vienpusīgs. Kāpēc Bordāna kungs necēla trauksmi un neziņoja sabiedrībai, tajā skaitā arī ārvalstu vēstniecībām, par OIK afēru? Vai, jūsuprāt, tā nav korupcija, kas gadiem ilgi ir bijusi Ekonomikas ministrijas paspārnē? Vai tas nav noziegums bez upuriem? Vai tas neaizbiedē investorus? Starp citu, Bordāna kungs balsoja “par” lēmumu, kurā tika norādīts, ka Saeima aicina Ekonomikas ministriju ievērot tiesiskuma principus un izbeigt Latvijas iedzīvotājiem netaisnīgu un uz atsevišķām personām vērstu atbalsta režīmu. Viņš to noklusēja. Kas tas ir? Vienpusīgs tiesiskums? Atbildē minēts, ka viens no tieslietu ministra uzdevumiem ir nodrošināt sabiedrības informēšanu. Bet kāpēc tika nolemts informēt tikai mazu sabiedrības daļu - vēstniecības? Un ne visas, bet tikai 30 no 35. Pēc kāda principa Bordāna kungs šķiroja vēstniecības? Atkal vienpusīgs tiesiskums. Bordāna kunga atbildē es atradu vienu ievērības cienīgu teikumu: “Tieslietu ministra pienākums - veicināt sabiedrības tiesiskās domas un atziņas attīstību atbilstoši demokrātiskas valsts principiem.” Varbūt ir vērts dažiem deputātiem atgādināt vai viņus iepazīstināt ar jēdzienu “demokrātija”? Demokrātija ir valsts pārvaldes forma, kurā varu īsteno tauta vai tās ievēlētie pārstāvji. Demokrātiskā valstī katram pilsonim ir tiesības piedalīties savas valsts pārvaldīšanā, un tas ir izdarāms, atdodot savu balsi vēlēšanās. Par kādu demokrātiju ir runa, ja, veidojot vald
Paldies. Es gan aicināju debatēt pēc būtības un, jāsaka godīgi, arī pēc sajēgas. Ja Butāna kungs aicina ziedot, gribu tad kaut kādā veidā redzēt, ka pirmais to izdarīs, un negribu aizskart arī šobrīd ministres kundzes ziedojumus, kam viņa ziedo katru mēnesi noteiktu summu. Es tomēr aicinātu vēlreiz paskatīties – ir ārkārtas situācija. Un, ja privātie fondi to dara un turpinās darīt, un man šoreiz jāsaka tiem cilvēkiem paldies par labdarību, kas atbalsta studentus arī parastā situācijā... Bet šajā gadījumā šis ir ārkārtas situācijas priekšlikums risinājumam un atbalstam studentiem. Butāna kungs, noziedojiet, un es būšu pirmā priecīga pateikt publiski, ka jūs esat noziedojis, bet es negribētu, ka tie ir 10 eiro. Paldies.
Godātie kolēģi! Saeimas Tiesu politikas apakškomisija jau divās apakškomisijas sēdēs ir izskatījusi jautājumu par maksātnespējas administratoru un Maksātnespējas administrācijas darbību un turpinās šo jautājumu skatīt, ļoti iespējams, vēl vairākās apakškomisijas sēdēs. Līdz šim ir acīm redzams, ka Maksātnespējas administrācijas darba kvalitāte nav apmierinoša. Arī atbildē, ko Maksātnespējas administrācija sniegusi uz Ārvalstu investoru padomes un Deloitte veikto pētījumu, ir redzams, ka Maksātnespējas administrācijas darbinieki diemžēl šobrīd nespēj paskatīties uz šo jautājumu plašāk un nespēj saskatīt ne mērķus, ne jēgu, ne būtību savai darbībai un tās nepieciešamībai. Vienīgais, kas ir uzsvērts atbildē, ir tas, ka Maksātnespējas administrācijai ir daudz darba; ka norādītie skaitļi atšķiras no ziņojuma uz ziņojumu un tāpēc ziņojums neesot uzticams. Varētu domāt, ka maksātnespējas jomā nav itin nekādu problēmu. Taču esam uzdevuši jautājumus ministram. Ceram, ka ministrs uz tiem atbildēs.
Labrīt, kolēģi! Tātad komisija izskatīja likumprojektu “Grozījumi Zemes pārvaldības likumā”. Likumprojekta grozījumi paredz likuma pārejas noteikumu 4. punktā noteikt likuma III nodaļas spēkā stāšanos 2023. gadā, bet 5. punkta 5. apakšpunktā noteikto noteikumu izdošanas termiņu pārlikt uz 2022. gada 1. jūniju. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir saņēmusi divus priekšlikumus. 1. priekšlikums ir <PARTY>s frakcijas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts. Jā. Komisija šo priekšlikumu nav atbalstījusi. (Dep. V. Dombrovskis: “Vai tas ir skaidrojums?”) Tātad 2. priekšlikums arī ir <PARTY>s frakcijas priekšlikums par likumprojektā norādīto likuma pārejas noteikumu 5. punkta 5. apakšpunkta izpildi līdz 2020. gada 1. jūnijam. Komisijā šis priekšlikums nav atbalstīts.
Cienījamais Prezidij, kolēģi! Jau principā ir pieņemts lēmums par Iekšlietu ministrijas Iekšējās drošības biroja izveidi, kas saistās ar Valsts policijas Iekšējās drošības biroju, lai novērstu jebkādas šaubas par to, ka policijas darbinieku tiesību pārkāpumi tiek izvērtēti objektīvi un bez, kā saka, mundiera goda apšaubāmas aizstāvēšanas. Līdz ar to ir nepieciešams izdarīt grozījumus vairākos normatīvajos aktos. Un pirmais no tiem ir likumprojekts “Grozījumi Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu un Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonu ar speciālajām dienesta pakāpēm dienesta gaitas likumā”. Likumprojekts paredz, ka Iekšējās drošības biroja amatpersonas, kuru amata pienākums ir veikt operatīvo darbību un noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu pirmstiesas procesā, ir Iekšlietu ministrijas sistēmas iestāžu amatpersonas ar speciālajām dienesta pakāpēm. Līdz ar to nepieciešams izdarīt grozījumus dienesta gaitas likumā, paredzot, ka Iekšējās drošības biroja amatpersonu ar speciālajām dienesta pakāpēm dienesta gaitu nosaka minētais likums. Vienlaicīgi, lai nodrošinātu Iekšējās drošības birojam kvalificēta personāla piesaisti, dienesta gaitas likuma pārejas noteikumos tiek iestrādāti... iestrādātas normas, kuras paredz noteikt izņēmumus amatpersonu pieņemšanai dienestā Iekšējās drošības birojā. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 27.februāris. Nākošais likums, kas jāgroza, ir Šengenas informācijas sistēmas darbības likums. Lai Iekšējās drošības birojs varētu efektīvi nodrošināt tam noteikto funkciju veikšanu, nepieciešams paredzēt, ka Iekšējās drošības birojam ir tiesības iekļaut, labot un dzēst Šengenas informācijas sistēmā datus par personu, priekšmetu un dokumentu, kā arī piekļūt visiem Šengenas informācijas sistēmā iekļautajiem datiem par personu, priekšmetu un dokumentu. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otraj
Fantastika! Izzagtās Rīgas domes varas partijas deputāts nāk stāstīt un mācīt, ko vajadzētu darīt, kaut jums ir pašiem šāda iespēja. (Starpsauciens: “Tieši tā!”) Jūs šobrīd varat kā... Rīgas domē pačukstēt... Rīgas domē saviem deputātiem... vērsties un piedzīt izsaimniekoto naudu no ļoti daudz un dažādām personām, tajā skaitā arī Regīnas kundzes, starp citu. Ir visas iespējas to darīt, bet jūs to nedarāt. Jūs nākat un stāstāt mums, ko vajadzētu darīt... mums, Zariņa kungs. Jūs paši sāciet darīt un sāciet ar tiem kolēģiem Rīgas domē (Starpsauciens.), kuri ir izlaupījuši mūsu galvaspilsētu, un tad varbūt mēs arī jums noticēsim. (Aplausi.)