EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Prieks jūs redzēt! Vai es varu apvienot abus laikus? Es... Nav pārāk gaumīgi runāt pašam par sevi. Es ilgi apdomāju, vai to darīt vai ne, bet... tomēr es kāpju šeit, tribīnē, un es aicināšu jūs balsot “pret”. Un es izskaidrošu arī - kāpēc. Ja ir runa par piekrišanu kriminālvajāšanas uzsākšanai pret deputātu, tad liekas, ka situācija ir ļoti vienkārša: ir pilsonis, kurš ir nonācis strīdā, ir kāds cietējs, prokuratūra sagatavo apsūdzību, un visa tā lieta iet uz tiesu. Un, ja viss būtu tik vienkārši, tad es piekristu un teiktu: “Jā, tas tiešām ir vienkārši!” Bet šim pasākumam diemžēl ir arī sekas. Tās izriet no Kārtības ruļļa attiecīgā punkta, un tas Kārtības ruļļa punkts faktiski šobrīd tiek izskatīts Satversmes tiesā, un tas apdraud... rada draudus demokrātiskiem procesiem. Un es izstāstīšu, kādā veidā demokrātiskie procesi tiek apdraudēti ar šo. Es labprāt... Nu, es domāju, tam stāstīšanas veidam ir jābūt tik vienkāršam, lai cilvēki to saprastu. Un es iedomājos... un tas ir no manas bērnības, kad es runāju... ka ir dzīvesgudrs cilvēks, kurš otram nevēl ļaunu, kurš otram nav neko parādā, kurš nevēl arī labu, bet viņš spēj saprast situāciju. Un šāds cilvēks, ja viņš nav agresīvs un nepiekrīt, bieži vien teiks: “Nu nezinu, nezinu.” Lūk, šādam cilvēkam es mēģinātu izstāstīt situāciju. Es teiktu: “Lūk, liels uzņēmums. Lielā uzņēmumā kašķis, divas vadošās personas - valdes priekšsēdētājs un padomes priekšsēdētājs - savā starpā sastrīdējās.” Un tas cilvēks atbildētu: “Ierasta lieta, normāli.” Un tad viņš... Es viņam stāstītu: “Nu, viens redz uzņēmuma attīstību vienā virzienā, un tā virziena galā ir balva - apmēram 700 miljoni. Otrs, šajā gadījumā padomes priekšsēdētājs, saka: nē, es uzņēmuma attīstību tādā veidā neredzu.” Tad ir brīdis, kad padomes priekšsēdētājs pieņem darbā konsultantu, lai domātu, kā tad nozare attīstīsies, kāda varētu būt cita stratēģija uzņēmuma attīstībai. Un cilvēks no malas teiktu: “Nu var saprast.” Notikumi attīstās tālāk, un vienā brīdī valdes pr
Jā, paldies, kolēģi! Es piedāvāju, kolēģi, paskatīties uz budžetu un nodokļu likumdošanas pakotni kontekstā ar budžetu no... caur prizmu, kā valsts un... kā valsts amatpersonas, kā valdošie politiķi šajā likumdošanas pakotnē piedāvā ne tikai iztērēt budžeta līdzekļus, bet kādi instrumenti, kādi mehānismi un kādi rīki tiek piedāvāti tautsaimniecībai, nodokļu maksātājiem, lai varētu nopelnīt. Lai varētu nopelnīt, lai nodrošinātu savas ģimenes, lai nodrošinātu darba vietas, lai nodrošinātu konkurētspēju. Lai nodrošinātu konkurētspēju ne tikai iekšējā Latvijas tirgū, bet Baltijas valstu tirgū un Eiropas Savienības tirgū. Un patiesi, kaimiņvalstu labākā pieredze, komplicējot to un veidojot optimālo variantu, pielāgojot to Latvijas ekonomikai, ir tas instruments, kas varētu tieši ļaut cilvēkiem nopelnīt, nevis bankrotēt, nevis aiziet uz maksātnespēju, nevis aiziet uz pabalstiem un bezdarbnieka pabalstiem, bet tieši paredzēt instrumentus, lai nodrošinātu darba vietas, lai nodrošinātu darbu un lai nodrošinātu ienākumus. Un ienākumus ne tikai viņu ģimenēm un personīgi viņiem, bet arī valsts budžetam. Diemžēl kontekstā ar budžeta pakotni es tikai redzu, kā nauda tiek iztērēta, kā nauda tiek izlietota, un neredzu instrumentus, kas pasaka, kā mēs pelnīsim, kurš pelnīs un kas atbalstīs tos peļņu nesošos instrumentus vai kādi būs tie papildu rīki. Šis Vjačeslava Dombrovska un Danas Reiznieces-Ozolas piedāvātais priekšlikums tieši dod to instrumentu noteiktai iedzīvotāju kategorijai, kā nopelnīt sev, kā nopelnīt valstij, kā samaksāt nodokļus, kā nodrošināt ģimeni. Tāpēc lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Ministra kungs! Mēs tiešām ceram, ka jūsu šodien teiktais, ka janvārī valdība atrisinās šo jautājumu, realizēsies dzīvē, tomēr lūdzam Saeimu atbalstīt mūsu priekšlikumu, jo akciju sabiedrība “Pasažieru vilciens” ir valstij piederoša akciju sabiedrība, kura ir faktiski vienīgais iekšzemes sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzējs. Pašreiz uzņēmums strādā ar zaudējumiem, un esošajā finanšu situācijā ar kritiskiem likviditātes un rentabilitātes rādītājiem uzņēmumam nav iespējas ņemt ilgtermiņa aizdevumus. Līdz ar to tiek “iesaldēta” virkne iesākto investīciju projektu. Mūs, piemēram, uztrauc sekojošais. 2014.gada sākumā Latvijas uzņēmumu apvienība, kurā ietilpst akciju sabiedrība “Zasulauks”, Daugavpils Lokomotīvju remonta rūpnīca un Rīgas Vagonbūves rūpnīca, uzsāka Kohēzijas fonda līdzfinansētā projekta “Dīzeļvilcienu ritošā sastāva modernizācija” realizāciju. Modernizācijas rezultātā tiks paaugstināts pasažieru komforta līmenis, drošība, tiks uzlabota vides aizsardzības prasību ievērošana un energoresursu ekonomija un, galvenais, tiks radītas jaunas darba vietas un uzlaboti jau esošā apkalpojošā personāla darba apstākļi. Un jau šobrīd ir nodoti modernizācijai četri vilcienu sastāvi, kas jau ir izjaukti, un notiek šo vilcienu sastāvu sagatavošana apstrādei. Minētie vagoni atrodas Rīgas Vagonbūves rūpnīcā, savukārt dzinēju un vadības sistēmu uzstādīšana paredzēta Daugavpils Lokomotīvju remonta rūpnīcā. Taču šobrīd, kad projekts ir apdraudēts, kad uzņēmumam trūkst līdzekļu, šī projekta īstenošanai līdzfinansējums ir nepieciešams, jo, neīstenojot šo projektu, tiks apdraudēta ne tikai vilcienu modernizācija, bet netiks arī nodrošināta Eiropas Savienības Kohēzijas fonda projekta mērķu sasniegšana un fonda piešķirtā finansējuma atgūšana. Tātad arī tas finansējums, kas jau līdz šim izlietots, būs aizlaists vējā. Turklāt, neīstenojot šo projektu, iestāsies smagas finansiālas problēmas... nu, pirmām kārtām Daugavpils Lokomotīvju rem
Cienījamie kolēģi! Īstenībā tikko mēs dzirdējām demagoģijas paraugstundu (Dep. K.Šadurskis: “Mēs joprojām dzirdam demagoģiju!”), kad viss parlaments absolūtā vienprātībā noraida veselu likumdošanas paketi attiecībā uz šī institūta sakārtošanu. Taču tajā pašā laikā nāk tribīnē un cita likumprojekta ietvaros saka, ka nu tomēr mums būtu jābūt vienlīdzīgākiem, tomēr mums jāapskata... Kaut kādus te džungļus viens otrs zīmē... Nav nekādu džungļu, Bites kundze! Šo jautājumu mēs esam debatējuši parlamentā jau kopš 2012.gada novembra, un <PARTY> ir sniegusi vairākus priekšlikumus, lai minēto jautājumu sakārtotu, - arī par jūsu piedāvājumu atteikties no imunitātes. Un mēs atbalstām šādu risinājumu. Bet apskatieties, ko jūs darāt! Mēs runājām Juridiskās komisijas ietvarā arī ar jums, Bites kundze. Jūs ļoti labi zināt, kāds ir Saeimas kārtības rullis, kāda ir procedūra, apspriežot grozījumus Satversmē. Paplašināt no pirmā uz otro, uz trešo lasījumu grozījumu apjomu absolūti nav iespējams. Mēs nevaram pāriet tagad no 29. uz 30., uz 31. Mēs konkrētā likumprojekta ietvarā varam runāt tikai par šo ļoti īso, ļoti šauro jautājumu, kuru tagad jūs pēkšņi esat uzņēmusies kā vadītāja ar cēliem mērķiem, pasakot, ka nu tūlīt mēs ņemsim nost to administratīvo atbildību. Ko mēs piedāvājām jums izdarīt Juridiskās komisijas ietvarā? Lūdzu, Juridiskajā komisijā nākam, apsēžamies... Nu, Lībiņas-Egneres kundze ir lieciniece un vairāki Juridiskās komisijas locekļi... Šīs visas tabulas, ko šodien mēs jums rādījām, Juridiskās komisijas lietvedībā atrodas kopš 2012.gada. Te nav jāapbrīno manas vai <PARTY>S darbaspējas! Šie likumprojekti - tas ir stundu darba rezultāts, ko mēs esam iesnieguši. Kādi gadi, kādas te izzināšanas, izvērtēšanas vai vēl kaut kas tamlīdzīgs alternatīvs? Jūs tagad runājat... Mēs piedāvājam vispār izslēgt 29.pantu... 30.pantu. Jūs runājat par ko? “Izslēdzam no 30.panta tikai pusīti!” Un uz to “tikai pusīti” mēs būsim tie godīgākie. Nu, bet jūs pati zināt, ka ir ļoti daudzas lie
Labdien, kolēģi! Šodien notiks balsojums par ļoti svarīgu likumprojektu, kurš skar aptuveni 300 tūkstošu Latvijas iedzīvotāju labklājību. Proti, runa ir par bēdīgi slaveno piespiedu nomu un par to, ka daudzdzīvokļu māju iedzīvotājiem, dzīvokļu īpašniekiem, ir jāmaksā tikai par to, ka viņu daudzdzīvokļu māja atrodas uz zemes, kas pieder citam īpašniekam. It kā ļoti cēls nolūks - ar šo likumu izbeigt piespiedu dalīto īpašumu Latvijā. Atgādināšu, ka šis institūts bija vienīgais Eiropā un tieši mūsu Latvijā. Tas noticis tādēļ, ka nebija savlaicīgi pieņemts likums, Saeima nebija pieņēmusi likumu par to, kā kompensēt bijušajiem īpašniekiem zemes vērtību vai izdalīt viņiem citus zemes gabalus citur Latvijā tā vietā, lai šo dalīto īpašumu veidotu. Pašlaik šis likums it kā risina šo problēmu, bet ir liels jautājums - vai risina? Un ar 22. priekšlikumu sākas jautājumu loks, kurš šajā likumā nerisina šo problēmu, bet tieši otrādi - sarežģī un padara Satversmes riskantu visu likumprojektu. Par ko ir stāsts? Šis likums ļaus dzīvokļu īpašnieku kopībai, pieņemot lēmumu ar 50 plus vienu balsi, lemt par zemes izpirkumu. Zemes izpirkums notiks par zemes kadastrālo vērtību. Tam es pievēršu ļoti lielu uzmanību, jo, ja jūs atceraties, mēs pašlaik iesaldējam (bet tikai uz vienu gadu) kadastrālās vērtības reformu, tātad mēs tagad pieņemsim likumu par to, ka dzīvokļu īpašnieki izpirks zemi zem savas mājas, bet par vērtību, kura vēl nav zināma, jo, ja mainīsies kadastrs, mainīsies arī šī cena. Otrais. Pašlaik... Jūs jau laikam esat dzirdējuši tādu uzvārdu kā Šlitke, jo ļoti daudz zemes gabalu zem daudzdzīvokļu mājām kontrolē tieši ar Šlitkes kungu saistītie uzņēmumi, kas nodarbojas ar piespiedu nomas iekasēšanas biznesu. Pašlaik ir tā, ka Šlitkes kungs (viņam laikam naudas pietrūkst) ir ļoti ieinteresēts saņemt jebkādu naudu no iedzīvotājiem. Prakse rāda, ka pašlaik šīs zemes zem dzīvojamām mājām tirgus vērtība ir pat zemāka nekā zemes kadastrālā vērtība. Un par ko ir stāsts? Stāsts ir par
Labrīt, kolēģi! Protams, es piekrītu visam, ko labklājības ministram teica pēdējā laikā par sociālo budžetu un tā tālāk. Diemžēl tas likumprojekts, ko kolēģi iesniedza, nepalīdz - neko nemaina, neko neietekmē. Es gribu atgādināt, ka, pieņemot likumu “Par valsts sociālo apdrošināšanu” 1998.gadā, tika noteikti pamatprincipi valsts speciālā sociālās apdrošināšanas budžeta finansēto pakalpojumu administrēšanai, jau sākotnēji iezīmējot sistēmu, ka no tā finansēšanas avota, no kura tiek veikta pakalpojuma izmaksa, tiek nodrošināti arī atbilstoši administratīvie izdevumi. Valsts speciālā sociālās apdrošināšanas budžeta administratīvie izdevumi 2017.gadā ir 0,75 procenti no kopējiem šā budžeta izdevumiem. Kūtra kungs teica, ka viņam ir trīs argumenti. Man ir pieci punkti pamatojumam, ka nav iespējams tiešām atbalstīt šo likumprojektu. Pirmais. Tiek izjaukts valsts budžeta pamatprincips, ka no tā finansēšanas avota, no kura finansē pakalpojumu, tiek nodrošināti atbilstoši administratīvie izdevumi. Otrais. Valsts pamatbudžetā nav atbilstošu resursu administrēšanas izdevumu segšanai, un nav piedāvāta konkrēta alternatīva. Trešais. Neparedzot alternatīvus finanšu avotus, tiek radīti riski - valsts apdraudējums - stratēģiski svarīgu valsts funkciju nodrošināšanai (es runāju par valsts pensiju). Vienlaikus, skatot priekšlikumu kontekstā ar valsts speciālā sociālās apdrošināšanas budžeta ilgtspēju, jāsecina, ka kopumā, valstij pārliekot finansēšanas avotus, valsts budžeta fiskālā telpa netiktu palielināta. Turklāt pie šāda administratīvo izdevumu apjoma valsts speciālā sociālās apdrošināšanas budžeta nepieciešamā rezerve uzkrātos 88 gados 1,5 miljardu apjomā, kas kopumā nerisina situāciju ar šobrīd nepietiekamā uzkrājuma veidošanu nākotnes izmaksu nodrošināšanai. Un piektais punkts. Pieejas maiņa valsts speciālās sociālās apdrošināšanas sistēmas administrēšanā rada nopietnas un lielas izmaksas IT sistēmu pārbūvē. Tāpēc Labklājības ministrija diemžēl nevar atbalstīt šos likuma groz
Paldies. Droši vien argumentācija par izglītības kvalitātes iespējamo krišanos vai kā citādi galīgi ir nevietā. Es to norakstu uz nepieredzi. Tas, ka 2013. gadā (kopš tā laika nav veiktas darbības)... kā jau arī vakar minēju, ir saistīts, protams, ar politikas lēmumiem, ko ik pa mirklim Izglītības un zinātnes ministrija un ministre... ir pieņēmuši. Šajā gadījumā šis nebūtu tāds pamatīgs arguments Rektoru padomes adresē. Vēlreiz aicinu atbalstīt, jo rektori – kurš gan vislabāk nekā rektori? –, pirmkārt, atbild par kvalitāti un, otrkārt, arī atbalsta procesa norisi, bet labi izprot, ka ārvalstu ekspertu ierašanās būtu jāgarantē, jo par to tiešām arī tiek maksāts. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir izskatījusi un virza izskatīšanai otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Valsts pārvaldes iekārtas likumā”. Likumprojekta mērķis - izslēgt Valsts pārvaldes iekārtas likuma pārejas noteikumu 24. punktu, kas reglamentē publiskas personas līdzdalību kooperatīvajās sabiedrībās, jo šobrīd pašvaldībām veicināt uzņēmējdarbības attīstību un kooperāciju ir iespējams, pamatojoties uz citos... citiem jau spēkā esošiem likumiem. Un likumprojekts paredz tehniski precizēt likuma 98. panta otro daļu, jo stājās spēkā Fizisko personu datu apstrādes likums. Priekšlikumi otrajam lasījumam nav saņemti. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Valsts pārvaldes iekārtas likumā” otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam ir šā gada 4. februāris. Paldies.
Ļoti cienījamā sēdes vadītājas kundze! Ļoti cienījamie, godātie deputāti! Šobrīd skatām Ārlietu komisijas sagatavoto un vakardienas Ārlietu komisijas sēdē atbalstīto Saeimas lēmuma projektu “Par pretlikumīgo reisa FR4978 lidmašīnas nosēdināšanu Baltkrievijas galvaspilsētā Minskā”. Iekāpjot Eiropas Savienības un <PARTY>TO dalībvalsts Īrijas Ryanair lidmašīnā Atēnās - <PARTY>TO un Eiropas Savienības dalībvalstī Grieķijā -, paceļoties lidojumam uz Viļņu - citā <PARTY>TO un Eiropas Savienības dalībvalstī Lietuvā -, noteikti būtu bijis grūti iedomāties, ka tikai 10 kilometrus no Lietuvas robežas lidmašīna pēkšņi pagriezīsies par 180 grādiem, lai to piespiedu kārtā nosēdinātu Minskā. Baltkrievijas varas iestādes apgalvo, ka tas bijis nepieciešams, reaģējot uz iespējamiem spridzināšanas draudiem lidmašīnā. Un tas viss esot bijis teroristiskās organizācijas HAMĀS ļaundarbs. Bet gūt kādus pierādījumus vai pat kaut cik loģisku pamatojumu un apstiprinājumu šim pasakainajam stāstam nav izdevies. Bet ir lietas, kam ir pierādījumi un ko mēs visi zinām. Mēs zinām, ka Baltkrievijas iznīcinātāju Mig pavadībā reisa FR4978 lidmašīna tika spiesta nosēsties Minskā. Minskā Baltkrievijas varas iestādes izmantoja šo avārijas nosēšanos kā iespēju arestēt vienu no neatkarīgā medija Nexta dibinātājiem un bijušo galveno redaktoru opozicionāru Ramanu Protaseviču. Ja līdz svētdienas incidentam Baltkrievijas neleģitīmā Lukašenkas režīma cīņa pret saviem pretiniekiem, demokrātisko pilsonisko sabiedrību un neatkarīgajiem medijiem bija faktiski tikai iekšēja līmeņa lieta, tad svētdien notikusī Eiropas Savienības gaisa lainera piespiedu nosēdināšana un pasažieru, Eiropas Savienības un arī Latvijas pilsoņu, faktiskā nolaupīšana ir nopietna eskalācija. Pēc Lukašenkas īstenotā pirātisma ir skaidrs, ka Lukašenkas režīms ir drauds ne tikai savai tautai, bet arī starptautiskajai drošībai un citu valstu pilsoņiem. Saistībā ar iepriekš minēto Ārlietu komisija ir izstrādājusi Saeimas paziņojuma projektu. Pied
Labdien, augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 4. oktobra sēdē ir apspriedusi likumprojektu “Grozījumi Valsts probācijas dienesta likumā” (Nr. 1404... svītriņa... Lp13). Trešajam lasījumam tika saņemti četri priekšlikumi. 1. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā. 2. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - tieslietu ministra Bordāna kunga priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - tieslietu ministra Bordāna kunga priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Jā, paldies. Priekšsēdētājas kundze! Mēs visi bijām liecinieki tam, ka iepriekšējās sēdes laikā jūs neļāvāt runāt, prezentēt likumprojektu deputātam kolēģim Raivim Dzintaram, tāpēc ka viņš nebija redzams ekrānā, un jūs pateicāt, ka līdz ar to mēs... jūs nevarat pārliecināties, ka tas tiešām ir Raivis Dzintars. Man ir tāds jautājums – ja jums bija nepieciešams pārliecināties tad, kad deputāts runāja, tas nozīmē, ka jūs pieļaujat iespēju, ka, ja jūs neredzat vai... jūs vai sēdes moderators nevar redzēt deputātu, tad ir šaubas, ka tas tiešām ir deputāts, kurš piedalās sēdē? Bet attiecībā uz balsojumiem nekādu, es sapratu, mēģinājumu pārliecināties par to, vai deputāti vizuāli ir redzami, nav. Nu, es te saskatu tādu diezgan svarīgu pretrunu. Ja jūs pieļaujat iespēju, ka, neredzot deputātu, tas nav īstais deputāts, tad kāpēc šādā veidā netiek kontrolēti cilvēku, deputātu, balsojumi, kas ir daudz svarīgāka daļa nekā deputāta uzstāšanās. Paldies.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Vēlos vērst jūsu uzmanību uz to, ka konkrētā likumprojekta vairākos priekšlikumos piedāvātās redakcijas un lietotie termini nav juridiski korekti un saprotami, līdz ar to arī nav dzīvē praktiski piemērojami. Arī komisijas sēdē neviens no dalībniekiem īsti nevarēja paskaidrot, kā tad tiks konstatēts, vai persona ir uzskatāma par karavīra faktisko partneri, ar kuru karavīram ir kopīgi bērni un mājsaimniecība. Arī Juridiskais birojs, uzklausot Aizsardzības ministrijas skaidrojumu, nevarēja pateikt, vai šīs personas būs iespējams noteikt. Un tāpēc lūdzu Aizsardzības ministriju uz trešo lasījumu iesniegt papildu skaidrojumu. Secīgi nav pareizi šobrīd skriet ratiem pa priekšu un steigties pieņemt kaut kādus jaunus terminus, nemaz vēl nezinot, vai tie faktiski būs izpildāmi. Vēlos atgādināt kolēģiem, ka Satversmes tiesas sprieduma izpildes termiņš ir 2022. gada jūnijs. Un šobrīd Tieslietu ministrija strādā pie regulējuma, ar kuru tiks paredzēts tiesiskais ietvars, lai atrisinātu šos jautājumus, tāpēc pieņemt tādas normas šobrīd ir pāragri. Mēs ne tikai nevaram tās izpildīt, tāpēc ka šīs personas nebūs skaidri nosakāmas, bet arī neredzam, vai šādas normas iekļausies tajā tiesiskajā regulējumā, ko virzīs Tieslietu ministrija. Arī no labas likumdošanas prakses viedokļa nav pareizi šobrīd skriet ratiem pa priekšu, dažādos likumos izdomājot savus jaunus formulējumus, ja eksperti Tieslietu ministrijā un darba grupā šobrīd dara savu darbu un strādā pie vienota regulējuma. Aicinu deputātus darīt savu darbu kvalitatīvi un neatbalstīt nepilnīgi izstrādātus priekšlikumus, dodot iespēju uz trešo lasījumu sagatavot juridiski korektas un precīzas redakcijas šo pakalpojumu nodrošināšanai.
Godātie kolēģi! Es atgādināšu, kas par alkoholiskajiem dzērieniem ir teikts likumā “Par akcīzes nodokli”. Vīns mums ir izdalīts atsevišķi kā produkts, un vīnu var ražot tikai un vienīgi no vīnogām. Savukārt stiprinātais vīns mums klasificēts pie pārējiem alkoholiskajiem dzērieniem. Šajā sakarā trešajā lasījumā mēs, komisija, vēl precizēsim redakciju un papildināsim vēl ar citiem produktiem - starpproduktiem -, kas arī Latvijas likumdošanā ir noteikti, piemēram, martini un citi viegli dzērieni, kuri arī būtu jāizslēdz no tirgus, ja tie būtu pildīti plastikāta pudelēs. Tā ka līdz ar to, Līdakas kungs, bažām nav pamata. Redakcija ir uzrakstīta pareizi. Spersim pirmos soļus pretī tam, lai tiktu aizliegtas šīs lielās plastikāta pudeles. Paldies, kolēģi! Lūgums neatbalstīt Līdakas kunga priekšlikumu. (Dep A.Bērziņš: “Veči, balsojam! Balsojam! Jāiedzer!”) Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi un sagatavojusi izskatīšanai Saeimas sēdē otrajā lasījumā likumprojektu “Publisko iepirkumu likums”. Godātie kolēģi, ir saņemti 42 priekšlikumi. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 3. - deputātes Ingunas Rībenas priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras kunga priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - deputātes Rībenas priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - deputātes Ingunas Sudrabas priekšlikums. Nav atbalstīts. (Dep. I.Sudraba: “Balsojumu!”) 7. - deputāta Ingmāra Līdakas priekšlikums. Nav atbalstīts. 8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 10. - deputāta Krauzes priekšlikums. Nav atbalstīts. 11. - deputātes Sudrabas priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 9.priekšlikumā. 12. - frakcijas <PARTY> priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9.priekšlikumā. 13. - deputātes Čigānes priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 9.priekšlikumā. 14. - deput
Godājamie kolēģi! Likumprojekts “Likteņdārza likums”. Ir saņemti 10 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Un tas ir atbalstīts. 2. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Arnīša priekšlikums. Un tas arī ir atbalstīts. 3. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras priekšlikums. Nav atbalstīts. Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 9. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 10. - komisijas priekšlikumā. Un 10. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Līdz ar to esam izskatījuši visus 10 priekšlikumus, un es lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumus trešajam lasījumam var iesniegt līdz 12.jūnijam.
Labdien, cienījamie kolēģi! Ministru kabineta sagatavotais likumprojekts “Grozījumi Valsts civildienesta likumā” paredz precizēt likuma 7.pantu, kur ir runa par pretendentam izvirzāmajām obligātajām prasībām. Izskatot šo likumprojektu, komisija ir saņēmusi astoņus priekšlikumus, kurus galvenokārt atbalstīja. 1. - deputāta Dolgopolova priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - deputāta Dolgopolova priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 3. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 3. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 4. - deputāta Dolgopolova priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. Atbildīgās... piedodiet... 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - deputāta Dolgopolova priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - deputāta Kaimiņa priekšlikums. Nav atbalstīts. Cienījamie kolēģi! Ļoti patīkami dzirdēt emocionālas runas. Dabīgi, katrā priekšlikumā ir kaut kāds racionāls grauds, bet, nu, tomēr ir jābūt zināmai samērīguma sajūtai. Šinī gadījumā mēs varam piekabināt ļoti daudzas prasības. Es domāju, ka šinī gadījumā komisija, kas vienprātīgi neatbalstīja šo ierosinājumu, vadījās tieši pēc samērīguma principa un dzīves loģikas. Paldies.