EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labrīt, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Meža likumā” (Nr. 396/Lp13). Uz trešo lasījumu ir saņemti pieci priekšlikumi. 1. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz nomainīt vārdus “administratīvā atbildība” ar vārdiem “administratīvie pārkāpumi”. Atbalstīts komisijā. 2. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Pleša priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. Un 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. Komisijas vārdā aicinu deputātus atbalstīt likumprojektu. Paldies.
Jā. Komisijas vārdā vēlos piebilst, ka tiešām mēs šobrīd runājam par apropriācijas pārdali 2016.gada budžetā. Un Barčas kundze ļoti precīzi iezīmēja, kam aiziet lielākā daļa no šeit paredzētajiem līdzekļiem. Tie ir izdevumi, kurus ir grūti paredzēt un plānot. Un atbilde Ruka kungam. Ruka kungs! Atbildu uz jūsu jautājumu. Šīs lietas, par kurām jūs stāstījāt savā runā, komisijas sēdē tika izskatītas, un Aizsardzības ministrijas pārstāvjiem, kuri piedalījās komisijas sēdē, tika uzdoti jūsu šeit uzdotie jautājumi. Lauvas tiesa no tās naudas, ko mēs pārdalām, ir ietaupītie līdzekļi, jo līdzekļu ekonomija ir tādēļ, ka pensijā aizgājušo Aizsardzības ministrijas cilvēku - tātad to, kuri dien armijā, - skaits ir mazāks, nekā bija plānots. Viņi nav pensionējušies! Pateicoties tiem likumiem, kurus Saeima ir pieņēmusi, viņi ir nolēmuši, ka iespēju robežās turpinās kalpot Latvijai, dienēdami Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos. Tur ir radusies līdzekļu ekonomija vairāk nekā 2,3 miljonu eiro apjomā, un šī nauda tiek pārdalīta tam mērķim, par kuru runāja Barčas kundze. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt.
Kolēģi! Publisko izdevumu un revīzijas komisija savā 2018.gada 24.oktobra sēdē izskatīja jautājumu par Latvijas Republikas 2017.gada pārskatu par valsts budžeta izpildi un par pašvaldību budžetiem, izvērtējot komisijā iesniegto Ministru kabineta 2017.gada pārskatu. Valsts kontroles revīzijas ziņojumā... kā arī komisijas sēdē uzklausot kompetentu institūciju pārstāvi, vēlos sniegt īsu kopsavilkumu par konstatēto. Pirmkārt, drusku par pozitīvo. 2017.gadā Latvijas ekonomiskās izaugsmes temps salīdzinājumā ar 2016.gadu ir būtiski pieaudzis, sasniedzot 4,5 procentus un attiecīgi pārsniedzot Eiropas Savienības dalībvalstu vidējo ekonomikas izaugsmes līmeni par 2,8 procentiem. Otrkārt, vispārējās valdības budžets ir bijis ar nelielu deficītu - 0,5 procenti no IKP, ko būtiski ietekmē Eiropas Savienības fondu 2014.-2020.gadam plānošanas perioda projekta... maksājumu veikšana. Deficīta un parāda rādītāji tāpat kā iepriekšējā pārskata periodā ir bijuši vieni no zemākajiem Eiropas Savienībā, tā apliecinot konsekventu valsts virzību uz finanšu ilgtspēju. Treškārt, 2017.gada beigās Latvijas vispārējās valdības parāds bija 10,8 miljardi eiro jeb 40,1 procents no IKP un ir joprojām viens no zemākajiem eirozonas dalībvalstu vidū. Runājot par pašvaldību jomu, jāatzīmē, ka pašvaldību konsolidētajā budžetā 2017.gadā bija 14,2 miljonu eiro finansiālais deficīts salīdzinājumā ar 2016.gada 57,4 miljonu eiro pārpalikumu. 2017.gadā ir būtiski pieauguši pašvaldību kapitālie izdevumi gan Eiropas Savienības projektu realizācijai, gan pamatfunkcijām, sasniedzot pat 511 miljonus, komats, četrus... 511 miljonus eiro, kas ir par 65,2 procentiem vairāk nekā 2016.gadā, tajā skaitā kapitālie izdevumi Eiropas Savienības projektu realizācijai pieauguši par 110,2 miljoniem eiro jeb vairāk nekā septiņas reizes. Vērtējot Valsts kontroles revīzijas rezultātus, konstatēts, ka, līdzīgi kā iepriekšējos pārskata gados, joprojām norādīti arī būtiski trūkumi. Viens no tiem - nepieciešamība pilnveidot valsts un p
Labvakar, Prezidij! Labvakar, ministri! Ministru prezident! Es ilgi nerunāšu, bet gribu pieskarties divām jomām - skolu tīklam un ceļiem. Es domāju, ka sākumskolu un pamatskolu tīkla attīstīšana vai optimizācija ir jāatstāj tikai pašvaldību ziņā. Izglītības un zinātnes ministrs uzstāj, ka jānosaka minimālais skolēnu skaits arī pamatskolās un sākumskolās, bet piebilst, ka viņa uzdevums ir domāt par bērnu izglītību, nevis par pašvaldībām. Diemžēl te ir pretrunas. Nosakot minimālo skolēnu skaitu, ir pilnīgi skaidrs, ka daudzas skolas, sevišķi reģionos, būs jāslēdz, jo tās nepieciešamo bērnu skaitu atsevišķās klasēs vienkārši nesavāks. No tā bērnu izglītības kvalitāte nekādā veidā neuzlabosies, bet izglītības pieejamība samazināsies. Bērniem būs jābrauc uz skolām blakus esošajos reģionos, jātērē tam savs brīvais laiks; vecākiem, lai kādi būtu solījumi, būs jātērē nauda transportam. Es saprotu, ka Šadurska kungs ir matemātiķis, tomēr es domāju, ka tik prasta matemātiska pieeja sākumskolu un pamatskolu tīkla jautājumam nav pareiza. Pašvaldībām ir lielākas iespējas pieiet šim jautājumam individuāli, ikviena pašvaldība labāk par Izglītības un zinātnes ministriju pārzina situāciju savā teritorijā un spēj prognozēt demogrāfiskos rādītājus attiecīgajā reģionā. Tāpēc ir loģiski atstāt skolu skaita regulēšanu pašvaldību ziņā. Otrs, manuprāt, būtisks jautājums ir ceļu tīkla attīstība. Latvijas ceļu, nebaidos teikt, glābšanai ir nepieciešams pusotrs miljards eiro. Tagad ir izveidots Valsts autoceļu fonds, kurā nākamgad būs 25 miljoni eiro. Daudzu gadu garumā plānotais valsts pamatbudžeta finansējums būtiski atšķiras no faktiskā finansējuma. Piemēram, pērn no plānotajiem 113 miljoniem eiro faktiskais finansējums bija 57 miljoni. Šogad bija plānoti 144 miljoni, bet reāli ir 64 miljoni. Un neaizmirsīsim arī to, ka ar katru gadu strauji samazinās Eiropas fondu finansējums! Kohēzijas fonda finansējums nākamgad būs vien nepilni 38 miljoni eiro iepretim 76 miljoniem, kuri ir šogad. 2020.
Godātā sēdes vadītājas kundze! Es gan kā deputāts šobrīd runāšu... ne kā... Jā, godātie kolēģi! Vairāki pasaules līderi jau cīņu ar Covid‑19 ir nosaukuši par karu. Un kara apstākļos lieliski sagatavots, perfekti izplānots, bet novēlots uzbrukums nes lielākus zaudējumus, lielākas neveiksmes, nekā varbūt nepilnīgi izplānots, varbūt ar kaut kādām detaļām, kas vēl nav kārtīgi izdomāts, bet toties laicīgs. Un, ja mēs vērtējam šo valdības piedāvāto plānu, tad noteikti tajā vēl ir, ko uzlabot. Droši vien tur ir detaļas, kuras tagad pilnveidot... bet ļoti svarīgi ir tas, ka mēs rīkojamies nekavējoties un šobrīd. Un šis ekonomikas glābšanas plāns būs vitāli svarīgs atbalsts daudziem uzņēmumiem, lai tie noturētos virs ūdens. Arī daudziem darbiniekiem, kuri tiešā veidā saņems valdības atbalstu, lai pārciestu šos grūtos laikus. Un tas ir ļoti labs sākums. Vienlaikus piedāvātajā ekonomikas glābšanas plānā ir iespējami arī uzlabojumi. No koronavīrusa krīzes ir cietusi visa valsts ekonomika, nevis tikai atsevišķas nozares. Nosakot atbalstāmos uzņēmumus, vairāk jāvērtē, es domāju, nevis tas, kādas nozares tie pārstāv, bet gan jāņem arī vēl citi kritēriji. Es uzsveru, ka nākamajos soļos kā galveno kritēriju ir iespējams noteikt apgrozījuma kritumu, nevis nozari. Sarunās ar man zināmiem cilvēkiem, uzņēmumiem, es... un uzņēmējiem, esmu saklausījis tādu neziņu, izmisumu un arī tādu bezcerību. Un tie ir tādi, kas nepārstāv nozares, kuras šobrīd ir atzītas par īpaši cietušām. Tie paši ēdinātāji šobrīd saskaras ar to, ka vienkārši vairumtirgotāji nepiegādā produktus... un, kā zināms, vairumtirgotāji nav šobrīd atbalstāmo nozaru vidū. Taču arī viņiem, kolēģi, ir darbinieki, kuri jau tagad nesaņem algas, kuriem jāuztur ģimenes un jāmaksā kredīti. Tāpat ir svarīgi atcerēties arī par NVO jeb nevalstiskajām organizācijām. Daudzas no tām darbojas sociālās aprūpes jomā. Un tieši NVO krīzes gadījumos var efektīvi palīdzēt tiem, kas ir nonākuši grūtībās. Šīs organizācijas var ātri mobilizēt un apm
Labdien, cienījamie kolēģi! Mūsu piedāvātās normas saistītas ar latviešu valodas pozīciju stiprināšanu darba vidē, ar to darba ņēmēju aizsardzību Latvijā, kuri nemāk krieviski. Šī problēma ar katru gadu kļūst lielāka, darba tirgū ienākot jauniešiem, kuri nemāk krieviski. Arī Valsts prezidents ir norādījis uz lingvistisko diskrimināciju darba tirgū. Ar rosinātajām normām tiktu novērsta pašreizējā situācija, ka Latvijā nepamatoti tiek pieprasīta svešvalodas prasme turpat vai visu profesiju pārstāvjiem un cilvēki nevar strādāt pat visvienkāršākos darbus, ja nezina krievu valodu. Tā ir pilnīgi nenormāla situācija, un esošais normatīvais regulējums nav spējis to atrisināt. Tāpēc mēs rosinām papildināt Darba likumu ar normu, ka darba devējs nedrīkst pieprasīt darbiniekiem svešvalodas zināšanas... nedrīkst pieprasīt darbiniekiem sazināties svešvalodā ar Latvijas pastāvīgajiem iedzīvotājiem, tātad nedrīkst darbiniekiem izvirzīt nepamatotas prasības zināt svešvalodu. Ikvienam Latvijā ir jābūt tiesībām sazināties ar Latvijas iedzīvotājiem valsts valodā, par to nesaņemot nedz sodu, nedz pārmetumus, - tā ir pilnīgi normāla prasība Latvijā - valstī, kas ir neatkarīga nu jau 30 gadus, valstī, kur tauta referendumā nepārprotami pauda, ka valsts valoda Latvijā ir tikai viena un tā ir latviešu valoda. Paldies.
Kolēģi! Mēs skatījām arī šo pieprasījumu. Gribu pateikt tādu vispārīgu secinājumu par šiem mūsu komisijas darbiem. Jāteic, ka iesniedzējiem tika ieteikts rakstīt iesniegumu, ja viņu rīcībā ir tāda informācija, kuru būtu svarīgi zināt tiesībsargājošām institūcijām (es ar to domāju prokuratūru, KNAB, Valsts kontroli). Tas ir viņu kā deputātu vistiešākais pienākums - dalīties ar šo informāciju un tātad iesūtīt šīm attiecīgajām institūcijām. Varu pateikt ar pilnu atbildību, ka Pieprasījumu komisija ir gatava saskaņā ar Saeimas kārtības rulli šo komisijas sēžu audioierakstus un protokolus iesniegt kā atsevišķus dokumentus, ja attiecīgās institūcijas sāks par šo jautājumu interesēties. Bet nu jāsaka skaidri un gaiši, kolēģi, ka Pieprasījumu komisija nevar būt izmeklēšanas iestāde. Un jāteic, ka es saklausīju cerīgu noti Zariņa kunga teiktajā, ka viņam ir iespējas arī vērsties... veidot arī citas formas, kā šos jautājumus skatīt un izmeklēt šīs lietas, kas, manuprāt, ir sabiedrībai tiešām ļoti aktuālas un būtiskas. Skaidrībai ir jābūt! Un piekrītu, ka daudzos gadījumos mēs neesam šajā komisijā saņēmuši galīgas atbildes. Protams, ir jāņem vērā arī tas faktors, ka joprojām Ekonomikas ministrijā turpinās šo jautājumu izskatīšana. Ir izveidota darba grupa, kas nodarbojas ar šo jautājumu izskatīšanu. Pieprasījumu komisijā tika jau runāts par to, kāds ir šīs grupas sastāvs, kādi konkrēti cilvēki... Bet, saprotiet, tas ir darba process, kurā zināmu apsvērumu dēļ pašreiz publiski nav pieejami šie uzvārdi. Tā ka es ar visdziļāko cieņu izturos pret iesniedzējiem un mudinu viņus neturēt sveci zem pūra, ja viņu rīcībā ir attiecīga informācija (es domāju, viņiem acīmredzot ir, ja tādi pieprasījumi top), un nodot šo informāciju manis uzskaitītajām organizācijām, kuras raugās, lai mūsu valstī likumi tiktu ievēroti un būtu kārtība. Bet par šo pieprasījumu jāteic, ka tas tika izskatīts un tika ar balsu vairākumu noraidīts.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Tabulā ir rakstīts: komisijā šis priekšlikums nav atbalstīts. Taču īstenībā attieksme nebija noraidoša. Komisijas vairākums ar izpratni redzēja, ka šis ir tas ceļš, kā tagad mēs pie pašvaldību iespējām sniegt barikāžu dalībniekiem atbalstu varētu piesliet arī valsts pienākumu viņus cienīt un sniegt viņiem atbalstu. Man kā barikāžu dalībnieka statusa likuma autoram tiešām tas ir ļoti liels gandarījums. Un Šica kungam es varu pateikt tikai lielu paldies. Bet šī platforma, šis likumprojekts, ko mēs izskatām divos lasījumos, steidzamības kārtībā, nav piemērots šim priekšlikumam, kurš ir tikai sācis savu ceļu. Tā ir sākotnējā redakcija. Komisijas sēdē izskanēja jautājumi: “Un kas tad būs ar pamatlikumu par barikāžu dalībnieka statusu? Tur arī jābūt grozījumiem, jo par pašvaldībām tur ierakstīts!” Tātad jāizstrādā arī šī likuma grozījumi. Vēl bija jautājumi... Pārskatīsim visas pensijas. Bet tad sanāk, ka pensijas palielināšana barikāžu dalībniekam būs atkarīga nevis no tā fakta, vai viņš tur piedalījās vai ne, bet no tā, cik liela viņam pensija, jo tā i būs... tiem, kam ir lielās pensijas; kam mazās pensijas, tur tas pielikums būs krietni, krietni mazāks. Un tāpēc komisija lēma, ka jau nākamajā nedēļā mēs izskatīsim šo jautājumu, to neatmetot un nenoraidot... runājot par barikāžu dalībnieka statusa likuma izpildes gaitu... arī šo ceļu, kā valsti piesaistīt barikāžu dalībnieka statusam. Mēs uzaicināsim uz sēdi barikāžu dalībnieku veterānu biedrības, jo ir nepieciešams viņu viedoklis, kā sociāli... un pēc nopelniem, taisnīgi attīstīt šo priekšlikumu. Tā ka priekšlikums nav aizmirsts, nav noraidīts. Vienkārši šis likumprojekts, ko mēs izskatām steidzamības kārtībā divos lasījumos, nedod laiku, lai to izstrādātu līdz galam. Tāpēc es aicinu šodien atturēties no šī priekšlikuma atbalstīšanas.
Labdien, cienījamie kolēģi! Labdien, Saeimas priekšsēdētāja! Nu, šodien mēs redzējām: Jānis kāpa tribīnē un stāstīja, cik viņš ir labs (Jānis vienmēr ir runājis par vērtībām) un kā viņu iepriekšējo reizi atbalstīja Saeima. Bet, Jāni, tajā laikā tev vēl bija vērtības. Tev bija vērtības. Un tu stāsti, ka tu esi iestājies partijā, kuras vērtības ir vienas no augstākajām. Toreiz, Jāni, tu vēl nebiji... Nu, es teiktu tā, armijā viņu sauktu par dezertieri - dezertieri, kas pagriež muguru savējiem un aiziet pie pretinieka. Nu, tad, cik es saprotu, tādā retoriskā jautājumā, Raivi Dzintar, jūsu partijas jaunās vērtības ir nodevība, liekulība, vienošanās aiz muguras. Nu jā, politikā tā notiek. Nu, Jāni, tu domā, ka kaut ko tu sasniegsi, bet tu būsi bandinieks... tu būsi bandinieks, es teiktu, diezgan senā partijā, kas arī apspēlēs tevi. Tu būsi varas kalps. Un varbūt... tā tur būs labāk. Pa lielam, nu, šajās dienās... Vakardien krita Artura Krišjāņa Kariņa valdība un diezgan veikli, ar savām rokām un ar visādu vienošanos zem galdiem tika izveidota, teiktu tā, Artura Krišjāņa Kariņa otrā valdība. Tas tā kā... ir filmas - “Terminators”, “Terminators 2”. Nu, redzēsim, vai būs arī Artura Krišjāņa Kariņa trešā valdība, jo mēs redzam, cik daudzi ministri ir nomainīti. Nu, es nezinu... nu, par dažiem ministriem man būtu diskusijas patiešām ļoti lielas, bet es kaut kā neredzu Jāņa Bordāna nomaiņu. Nu, tik daudz negatīvu darbu par šo cilvēku... Protams, Jānis jau gudri apspēlēja, viņš jaunajiem deputātiem piedāvāja amatus, un, protams, jaunie deputāti piekrita. Nu, es, Jāni, ceru, ka tev tavas vērtības... un tev izdosies, bet es teikšu tā, kolēģi, Ivara Zariņa vārdiem - mēs, Jāni, tev palīdzēsim. Mēs tev patiešām palīdzēsim. Paldies, kolēģi.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Jā, es arī vēlos runāt gan savā, gan savu vēlētāju vārdā - to Latgales iedzīvotāju vārdā, kuri ir ievēlējuši mani par deputātu. Jo cilvēki zvana un izsaka savas bažas par izskatāmajiem grozījumiem likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”, kuri pasliktinās jau tā smago bezdarbnieku stāvokli, samazinot pabalsta saņemšanas laiku un pabalsta apmēru. Es gribu atgādināt, ka Latvijas ļaudis maksā nodokļus ne tikai tādēļ, lai nodrošinātu sev cilvēka cienīgas vecumdienas, bet arī tādēļ, lai, ja darbnespējas dēļ notiek tā, ka cilvēks paliek bez darba, viņam būtu kaut kādas garantijas. Katrs nodokļu maksātājs vēlas no valsts sagaidīt cilvēka cienīgu pabalstu līdz laikam, kad viņš atkal varēs iesaistīties darba tirgū. Šis ir viena mēneša... No deviņiem uz astoņiem... Pabalsta apmērs ir ārkārtīgi svarīgs katram mūsu iedzīvotājam, katram bez darba palikušam cilvēkam, jo tie cilvēki šodien pārtiek ar dažiem santīmiem dienā. Cilvēki arvien vairāk un biežāk ir sākuši apzināties, cik svarīgi ir noslēgt darba līgumu un cik svarīgi ir maksāt nodokļus. To mēs lasām presē. Nu kaut kas sabiedrībā laikam mainījies uz labo pusi. Bet, ziniet, ar šiem grozījumiem likumā mēs pārvilksim treknu svītru šim nodomam. Latgalē ir daudz uzņēmumu, it sevišķi lauku apvidos, kur cilvēki strādā nepilnu darba laiku, saņem ļoti nelielu atalgojumu, bet praktiski jau visi ir sākuši maksāt nodokļus. Paliekot bez darba, cilvēkiem būs jāizvēlas - pamest laukus un doties darba meklējumos uz pilsētām vai aizbraukt uz ārzemēm. Katru dienu uz darbu lielākos apdzīvotos centros aizbraukt nav iespējams, jo vietām sabiedriskais transports kursē novados tikai divas reizes nedēļā, un jūs to ļoti labi zināt. Iespējas atrast vakances ir, protams, ekonomiski aktīvos centros. Bet tad ir jāizvēlas dzīvot tuvāk darbam... un tad zaudē ģimeni, zaudē savām vajadzībām apstrādātos laukus un saimniecības. Zaudēs arī ģimenes. Bērni zaudēs tēvu vai māti, redzēs
Labrīt, cienījamie deputāti, klātesošie! Likumprojekta “Par sabiedrību ar ierobežotu atbildību “Bulduru Dārzkopības vidusskola”” trešajam lasījumam ir saņemti 10 priekšlikumi. 1. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 4. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā. 6. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 8. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Un 10. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Labdien vēlreiz. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā esam izskatījuši trešajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu””. Atgādināšu, ka likumprojekts saistīts ar Valsts ieņēmumu dienesta darba uzlabošanu, VID vairāku tiesību nostiprināšanu un nevainojamas reputācijas noteikšanu Valsts ieņēmumu dienestā nodarbinātajiem. Saņemti 12 priekšlikumi. 1. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Paredz izslēgt 4. panta otrās daļas 18. punktu. Šis punkts nav vajadzīgs, jo minētais pilnvarojums Valsts ieņēmumu dienestam jau ir noteikts citā likuma pantā. Komisijā atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju. 2. - arī komisijas priekšlikums. Tehnisks, redakcionāls un arī saturisks precizējums likuma normā. Ietvertas atsauces uz citiem normatīvajiem aktiem. Korekti norādīts. Šis priekšlikums ir komisijā atbalstīts. 3. - arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Tas ir saistīts ar to, ka jaunais likums - Administratīvās atbildības likums - neparedz protokolus par administratīvajiem pārkāpumiem, tāpēc šī norma tiek izslēgta. Atbalstīts komisijā. 4. - finanšu ministra Reira priekšlikums, kas precizē likuma normas redakciju. Komisijā atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls precizējums. Komisijā atbalstīts. 6. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas balstās uz izmaiņām Administratīvās atbildības likumā, kuru dēļ tiek veikts normas precizējums. Komisijā atbalstīts. 7. - komisijas priekšlikums. Saistīts ar iepriekšējo skaidrojumu. Atbalstīts komisijā. 8. - deputātu Dombrovska un Cileviča priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā. 9. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas paredz izslēgt normas, kas jau minētas citos likumos. Rezultātā norma šobrīd skan: “Par Valsts ieņēmumu dienesta ierēdni var būt persona, kura atbilst Valsts civildienesta likuma 7. pantā noteiktajām prasībām, kā arī prasībai par nevainojamu rep
Cienījamie kolēģi! Šis jautājums ir par citu tēmu (salīdzinājumā ar to, ko es teicu iepriekš). Iepriekš jūs izvēlējāties, ka Maksātnespējas administrācija ir gatava uzņemties papildu funkcijas un ka tā ar šīm funkcijām tiks galā. Ļoti labi! Manis piedāvātais priekšlikums paredz, ka situācijās, kad maksātnespējas administrators ir radījis kaitējumu - te es esmu to visu uzskaitījusi - valstij, parādnieka darbiniekiem, kreditoriem vai sabiedrībai - un kaitējuma vai zaudējumu apmērs pārsniedz desmit minimālās mēnešalgas, tad... 80.priekšlikums paredz, ka tad maksātnespējas administratoru var atcelt no amata, un 82.priekšlikums - ka viņu var atstādināt no amata. Es uzskatu, ka galvenā problēma maksātnespējas jomā ir tā, ka maksātnespējas administratoru nodarītie zaudējumi nekādā veidā faktiski netiek apskatīti, vērtēti. Vienīgā iespēja šiem cietušajiem ir vērsties civiltiesā un civiltiesiskā kārtībā piedzīt šo zaudējumu atlīdzību, taču uz maksātnespējas administratoru darbu un turpmāko darbību tas nekādu iespaidu neatstāj. Komisija diskutēja par šo priekšlikumu, un, jāsaka, tik tiešām radās iespaids, ka komisija ir ieinteresēta un grib to atbalstīt. Tāpēc faktiski priekšlikums, kā norādīts tabulā, ir daļēji atbalstīts. Taču šeit ir kāda būtiska problēma. Ja jūs pievērsīsiet uzmanību 94.priekšlikumam, kurš ir komisijas atbalstītais priekšlikums, jūs redzēsiet divas izmaiņas (salīdzinājumā ar manu priekšlikumu). Pirmā ir tā, ka šo lēmumu pieņem nevis Maksātnespējas administrācija, kura taču ir tik kompetenta un spējīga un kuras kapacitāte tiks tik ļoti stiprināta tuvākajā laikā, bet gan disciplinārlietu komisija. Tātad nododam to komisijai, kura sastāv no dažādu profesiju pārstāvjiem un kura kādu būtisku laika periodu lems par šo jautājumu. Labi, tas varētu būt kompromiss. Ja disciplinārlietu komisija vispār tiek veidota, tad, iespējams, šo lietu skatīšanu tiešām varētu nodot disciplinārlietu komisijai, un tādam kompromisam mēs varētu arī piekrist. Taču ir vēl arī otrs pap
Cienījamie kolēģi! Nu atkal man diemžēl jārunā par divkosību. Jūs tikko nobalsojāt par 16. panta izslēgšanu. Tātad jūs apgalvojat... Es lasīju jūsu atbildes visām starptautiskajām institūcijām. Jūs apgalvojat, ka Latvija pilnībā pildīs gan Satversmes, gan starptautisko standartu prasības; ka bērniem būs nodrošināta iespēja saglabāt savu identitāti... un tā tālāk... interešu izglītības līmenī... un tā tālāk, bet tas viss ir tikai deklarācijas līmenī. Arī šajā ziņā ministrija negrib uzņemties nekādas saistības, nekādu standartu mazākumtautību valodas apgūšanā, dzimtās valodas apgūšanā. Nu piedodiet, nu cik var melot tik atklāti?! Ja jūs patiešām gribat panākt situāciju, ka mazākumtautību valodas vispār netiek pasniegtas, nu pasakiet to atklāti! Nu ko jūs visu laiku izliekaties un melojat starptautiskajām institūcijām? Jūs domājat, ka visi Latvijas iedzīvotāji lasa tikai jūsu pareizos medijus, tikai latviešu valodā? Nu ir cilvēki, kam ir tieši sakari ar starptautiskajām institūcijām, ir nevalstiskās organizācijas... Un tas, ko jūs vienkārši noklusēsiet, - ka Latvija rīkojas nebūt ne tā, kā vajadzētu valstij, kas faktiski ciena savas starptautiskās saistības un galu galā - savu Satversmi. Un pasakiet atklāti, ka, jā, tas ir tīri jūsu ģimenes jautājums, lai nebūtu nekādu ilūziju nevienam. Ja jūs patiešām gribat īstenot Kiršteina kunga politiku un panākt, lai pēc iespējas vairāk cilvēku, kam ir svarīga viņu bērnu kvalitatīva izglītība, identitātes saglabāšana, pamestu Latviju, jūs to panāksiet. Jā, protams. Un tas jau notiek. Un jūs taču neinteresē, ka jauni, izglītoti, labi pelnoši vecāki ar bērniem pamet Latviju. Nē, jūs... Galvenais, ka patiešām Kiršteina kunga programma tiks pildīta, ka latviešu īpatsvars Latvijā pieaugs - neatkarīgi no tā, ka kopējais iedzīvotāju skaits samazināsies. Nu, okay. Bet man tiešām apnika skatīties, kā jūs izliekaties, un redzēt to divkosību. Ja jūs patiešām esat gatavi nodrošināt mazākumtautību valodu pasniegšanu vismaz interešu izglītības