EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Darba grupa, kura strādāja pie šī likumprojekta izveides, tika komplektēta tā, lai tajā tiktu iekļauti arī visi Latvijas atzītākie Otrā pasaules kara pētnieki, vēsturnieki ar doktora grādiem; tika veiktas ekspertīzes kopā ar viņiem. Un neviens no viņiem nevarēja pateikt reālu gadījumu, kad Latvijas valstspiederīgie vai iedzīvotāji būtu karojuši pret Rietumu sabiedrotajiem Otrā pasaules kara laikā. Tādu dokumentu nav Latvijas rīcībā. Un līdz ar to šis arguments ir pilnīgi noņemams. Jautājums par karošanu citu valstu karaspēkos tika akcentēts pēc Ārlietu ministrijas prasības, lai vieglāk būtu skaidrot mūsu sarežģīto vēsturi, jo Latvija - vēlreiz atkārtoju! - kā valsts Otrajā pasaules karā nepiedalījās, un līdz ar to mēs nevaram uzņemties atbildību par citu valstu, it sevišķi okupētājvalstu, pilsoņiem, kuri tajā brīdī atradās Latvijas Republikas teritorijā un piedalījās Otrajā pasaules karā. Šis likumprojekts ir vērsts uz mūsu valsts pilsoņu (uz 1940.gada 17.jūniju!) un pastāvīgo iedzīvotāju (uz 1940.gada 17.jūniju!) tiesību definēšanu.
Nu ko, es apsveicu! Ramona Petraviča, jūs esat slavenākā ministre Latvijā! Tas ir labs ieguvums. To vajag noturēt, tā, lai runā katru dienu! <PARTY>, paldies! Darām to biežāk! (Aplausi.) Runājot par šo... par šeit izskanējušajiem pārmetumiem par to, kas vakardien notika sēdē... Jūs taču saprotat, jūs taču ne pirmo dienu Saeimā strādājat un ministriju darbu esat redzējuši... Tāpēc jau arī ir ministriju parlamentārie sekretāri, kas pārstāv ministrijas. Tāpēc jau viņi arī ir! (Dep. R. Ločmeles-Luņovas starpsauciens.) Ministrei nav jāatskaitās par to, kur viņa katru dienu iet, ko viņa dara, kāda viņai darba kārtība. Viņai tas nav jādara! (Dep. R. Ločmeles-Luņovas starpsauciens.) Un jums nav tiesību to zināt! Līdz ar to... šīs jau ir otrās debates... Tad Vjačeslavs runā, tad Regīna runā un brūk virsū mūsu partijas ministrei. Es saprotu, ka jūs esat atraduši kaut kādu mazo, pie kā tā kā piekasīties, bet nesanāk! Nu, nesanāk, nu! Vajag kaut kā kārtīgāk. It sevišķi Regīna... tad, kad jūs runājat par darba apvienošanu, jums vismazāk par to vajadzētu runāt. Vismazāk! Līdz ar to noraidiet arī visu šo pasākumu. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Juridiskās komisijas šā gada 4. oktobra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Rīgas apgabaltiesas tiesneses Tamāras Brodas atbrīvošanu no tiesneša amata”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstīja minēto lēmuma projektu. Juridiskās komisijas vārdā aicinu ar 2022. gada 20. oktobri atbrīvot Rīgas apgabaltiesas tiesnesi Tamāru Brodu no tiesneša amata pēc pašas vēlēšanās sakarā ar došanos izdienas pensijā. Juridiskās komisijas šā gada 11. oktobra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Jāņa Plepa apstiprināšanu par Augstākās tiesas tiesnesi” (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.)... Juridiskās komisijas šā gada 11. oktobra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Jāņa Plepa apstiprināšanu par Augstākās tiesas tiesnesi”. 29. septembrī komisija saņēma Augstākās tiesas vēstuli par to, ka, pamatojoties uz Latvijas Republikas likuma “Par tiesu varu” 62. pantu un Augstākās tiesas Administratīvo lietu departamenta senatoru 22. septembra kopsapulces atzinumu par Jāņa Plepa atbilstību Augstākās tiesas senatora amatam, Jāņa Plepa kandidatūra izvirzīta apstiprināšanai Augstākās tiesas senatora amatā bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Juridiskās komisijas sēdes laikā Augstākās tiesas priekšsēdētājs Aigars Strupišs raksturoja Jāni Plepu kā Latvijā pazīstamu juristu ar augstu autoritāti. Tāpat augstu tiek vērtēta kandidāta akadēmiskā darbība. Savukārt Jānis Pleps deputātiem skaidroja, ka ilgstoši strādājis likumdevēja zarā, bet tagad viņam ir vēlme risināt konkrētus juridiskus kāzusus un piemērot juridiskās normas. Tāpat viņš atzīmēja, ka savas karjeras pirmsākumos strādājis par tiesneša palīgu. 2011. gadā Jānis Pleps Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē ieguvis doktora grādu tiesību teorijā un vēsturē. Kopš 2015. gada Plepa kungs strādā par Valsts prezidenta konstitucionālo tiesību padomnieku. Līdztekus Valsts prezidenta padomnieka darbam viņš ir arī Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes Tiesību teorijas un
Godātie deputāti! Latviskums kā valsts augstākā vērtība izcelts Kultūras ministrijas publicētajās politikas pamatnostādnēs. Citēju: Latvijas interesēs ir padziļināt latvisko identitāti, spēcinot to globalizācijas apstākļos. Lokālās un nacionālās unikalitātes izkopšana prasa aktīvāku valsts politiku. To saglabāt, nostiprināt un attīstīt ir Latvijas sabiedrības un valsts atbildība un pienākums nākamo paaudžu priekšā, lai dotu savu ieguldījumu pasaules daudzveidībā. Atgādināšu, ka Eiropas Savienības sauklis skan: “Vienoti daudzveidībā.” Un tagad - par Lietuvu un tiesas procesu, kas notika Eiropas Cilvēktiesību tiesā. Pērn 8. jūnijā tika nolasīts spriedums lietā “Romuva pret Lietuvu” (un vārda “Romuva” vietā varam likt vārdu “dievturi” - “dievturi pret Latviju”). Šeit minēšu dažus punktus. 120. punktā teikts, ka valstiski atzīts statuss nodrošinātu Romuvai tiesības noslēgt laulības ar juridisku spēku, sniegt reliģisko izglītību skolās, tiesības uz raidlaiku svētbrīžiem. To visu līdz šim Lietuvā (iekavās rakstām - Latvijā) pastāvošais regulējums prasītājai liedz. 143. punktā teikts, ka patiesa reliģiska plurālisma uzturēšana ir vitāla demokrātiskās sabiedrības izdzīvošanai. Ieklausieties - reliģiju plurālisms ir vienlīdzība. Un tas ir teikts šajā tekstā - Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumā. Vairākuma vai vēsturiski valdošās reliģijas eksistence nevar attaisnot diskrimināciju pret mazākuma reliģiskajām grupām. 145. punkts. Tiesa nevar pieņemt, ka jelkāda potenciāla spriedze starp prasītāju un vairākuma reliģiju vai tās autoritātes opozīcija... varētu liegt savas valsts kultūras dzīlēs dzimušās reliģijas atzīšanu. 146. punktā - no citām reliģiskajām savienībām atšķirīga izturēšanās pret prasītāju līdzīgā situācijā nevar tikt attaisnota ar tās ticības dabu. Un 147. punkts - liedzot atzīšanu, Lietuvas Seima deputāti (iekavās rakstīsim - Latvijas Saeimas deputāti) nav saglabājuši neitralitāti un taisnīgumu, īstenojot viņu regulējošo varu. Šo iemeslu dēļ Eiropas Savienības
Labdien, kolēģi! Sākam darbu pie likumprojekta “Grozījums Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā” (Nr. 1384/Lp13). Ar Ministru kabineta lēmumu Tieslietu ministrija sadarbībā ar Finanšu ministriju ir sagatavojusi Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā grozījumu, lai noteiktu, ka nekustamā īpašuma atsavināšanai (pārdošanai) nav nepieciešama Ministru kabineta atļauja un lēmumu par tā atsavināšanu var pieņemt attiecīgā nekustamā īpašuma valdītājs. Arī gadījumā, kad to nosaka Ministru kabineta noteikumi Nr. 364, proti, tad, kad zvērināts tiesu izpildītājs pieņems lēmumu nekustamā īpašuma izsoli nerīkot, kā arī gadījumā, kad zvērinātam tiesu izpildītājam nav iesniegts lūgums rīkot attiecīgi trešo izsoli un zvērināts tiesu izpildītājs secina, ka arī trešajā izsolē nekustamo īpašumu varētu būt neiespējami pārdot vai pārdošanas izmaksas varētu pārsniegt no pārdošanas iegūto naudas summu. Ar likumprojektu tiek precizēts gadījumu uzskaitījums, kur šāda lēmuma pieņemšanai nav nepieciešama Ministru kabineta atļauja. Paredzētais stāšanās spēkā termiņš šim grozījumam ir šī gada 1. jūnijs. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir izskatījusi un atbalstījusi likumprojektu pirmajā lasījumā. Lūdzu arī Saeimu atbalstīt likumprojektu. Termiņš priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam, komisijas ieskatā, ir piecas dienas, proti, līdz šī gada 26. aprīlim. Paldies.
Kolēģi, man ir priekšlikums! Es aicinu pievērst uzmanību manis teiktajam un padomāt par to. Tikko mēs dzirdējām Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas ziņojumu. Visu cieņu Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijai par tās veikumu, par centieniem iedziļināties tautsaimniecības procesos, runājot par to, kāda sociālā un ekonomiskā nozīme Latvijas laukos ir kažokzvēru biznesam, par to, kādu pienesumu tā dod budžetam un tā tālāk, bet, pārfrāzējot kādas mums visiem labi zināmas dziesmas vārdus, kurā teikts, ka “dziesma nav par krekliem, bet ir par sirdsapziņām”, šodien mums vajadzētu runāt nevis par šo diskusiju, kas tagad notiek, bet gan par to, vai šī tautas iniciatīva... vai ir pamatoti to izskatīt, un, ja ir pamatoti to izskatīt, tad kā mums vislabāk to būtu izdarīt, lai šo demokrātiski un likumīgi īstenoto tautas iniciatīvu, kuru saskaņā ar Saeimas kārtības rulli ir iesnieguši vairāki tūkstoši mūsu pilsoņu... kā mums to labāk ir izdarīt. Kolēģi, lai stiprinātu... es jums atgādināšu varbūt... Lai stiprinātu demokrātijas iespējas mūsu valstī, savulaik mēs paši esam izveidojuši šādu instrumentu, ar kura palīdzību tauta varētu piedalīties likumdošanas procesā. Tātad mēs esam noteikuši, kas mūsu valsts pilsoņiem ir jāizdara, lai viņi varētu iesniegt šādu savu likumdošanas iniciatīvu. Un, kā es saprotu no ministra... no Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas ziņojuma, tad tauta ir izpildījusi šīs mūsu noteiktās prasības - tā ir sagatavojusi un iesniegusi šādu iniciatīvu Saeimā saskaņā ar tiem nosacījumiem, kurus mēs paši savulaik esam tai noteikuši. Tātad, ja šis instruments, ko mēs esam radījuši, nav bijis domāts tikai kā fikcija, kā iespēja vienkārši tautai “nolaist tvaiku”, tad es uzskatu, ka šinī situācijā mums kā tautas priekšstāvjiem, ja mēs vēlamies godprātīgi pildīt savus pienākumus un esam to zvērējuši savas tautas priekšā, šādas tautas iniciatīvas izskatīšana Saeimā būtu jāvirza tā, lai tā tiktu izskatīta ar vislielāko rūpību un kompetenci, kādu vien Saeima šādai
Paldies, kolēģi. Daudzi šeit minētie jautājumi un vēl daudzi citi izskanēja komisijas sēdes laikā. Komisija vienojās, ka tik tiešām šis risinājums šajā brīdī ir visoptimālākais un būtu atbalstāms, bet komisija arī vienojās, ka tuvākajā laikā tiks veltīta atsevišķa komisijas sēde, lai izrunātu visus pārējos jautājumus, kā uzlabot un kā jau tiek uzlabots darbs Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldē. Tādēļ komisijas vārdā aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Komisijas sēdes laikā izskanēja, ka būtu nepieciešams vēl precizēt normas starp Saeimas Juridisko biroju... un arī Iekšlietu ministrijas pārstāvji izteica to, tādēļ komisija lēma noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu - vienu stundu un izskatīšanu otrajā lasījumā - šodienas, 30. augusta, ārkārtas sēdē.
Cienījamais Prezidij! Godājamie kolēģi deputāti! Mēs laikam esam sastrādājuši tādas lietas un neesam neko teikuši par sekām. Un sekas šodien ir tādas, ka mēs neapjēdzam, kas tad tas mediķis īsti ir. Cik reizes var atgādināt, ka mediķis ir tas, kas mūs sagaida šinī pasaulē un arī pavada. Un kas ir šodien? Šodien ir 9. datums. Aizbrauciet uz jebkuru reģionu, ieejiet poliklīnikā un paskatieties - desmitiem cilvēku vienkārši netiek pierakstīti pie speciālista! Jo rindas pie dažiem speciālistiem ir gan uz pusgadu, gan uz deviņiem mēnešiem. Vai tiešām, nu, šiem valdošajiem cilvēkiem nav ne vecāku, ne bērnu? Pamēģiniet savus bērnus vai mazbērnus pierakstīt arī Rīgā Bērnu slimnīcā pie kādiem speciālistiem, un jūs redzēsiet, ka šodien tas vairs nav iespējams. Ar šiem solījumiem... ar to došanu un nepildīšanu mēs esam devuši mediķiem signālu, ka viņiem ir jābrauc prom no šīs valsts. Kas tad mums...? Un vai vispār kaut kas mums šodien ir...? Jūs paskatiet... Mediķi zina, kādi ir kolēģi. Ja šodien visi mediķi, kas ir pensijas vecumā, aiziet prom, tad Latvijā praktiski medicīna apstājas. Es nevaru saprast, kādas vēl ir svarīgākas prioritātes par cilvēka veselību un dzīvību, jo katrs mediķis, kas strādā un daudz pārstrādā savas stundas, iespējams, arī katru dienu kādam cilvēkam glābj dzīvību... Katrs mūsu valsts iedzīvotājs, kuram ir problēmas ar veselību, netiekot pie speciālista, iespējams, arī, nu, zudīs mūsu valstij. Tāpēc es vēlreiz saku: padomājiet par sekām, un tas, ko mēs esam izdarījuši, ir noteikti jālabo. Paldies.
Mēs atņemsim arī bezdarbniekiem, mediķiem, sportistiem, skolotājiem, invalīdiem, invalīda asistentiem. Un arī bezdarbniekiem 12 miljonus atņemsim. Tad mēs arī vēl ierobežosim maksimāli opozīcijas tiesības par to izteikties. Īstajā Ziemeļvalsts virzienā dodamies! Visīstākajā Ziemeļvalsts virzienā, Kariņa kungs! Kurā Ziemeļvalstī nerūpējas par tiem, kas ir bez darba? Kurā Ziemeļvalstī cenšas aizbāzt muti opozīcijai, ļaujot runāt ierobežotu laika posmu? Varbūt... nu ko tad trīs minūtes? Uzreiz uz 25 sekundēm, lai jums ātrāk iet uz priekšu! Varbūt vispār aizliedziet opozīcijai runāt! Ziemeļvalsts, Kariņa kungs, tā ir jūsu Ziemeļvalsts, jūsu sapnis par Ziemeļvalsti ir šāds! Jo jums acīmredzot partiju finansēšanai nepietiek naudas. Jāatņem Ziemeļ... Es lūdzu balsojumu par apvienošanu. Bet es nebiju runājis.
Labdien, augsti godātie Saeimas Prezidija locekļi! Augsti godātā Saeima! Sociālo un darba lietu komisija ir izskatījusi un atbalstījusi izskatīšanai otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu””. Komisijas sēdē notika plaša diskusija par likumprojekta pantiem, ar kuriem paredzēts pārņemt Eiropas Parlamenta un Padomes samērīguma direktīvu. Otrajam lasījumam kopumā saņemti deviņi priekšlikumi. 1. - Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārā sekretāra Reiņa Znotiņa priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī komisijā ir atbalstīts. 3. - Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārā sekretāra Reiņa Znotiņa priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 5. - Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārā sekretāra Reiņa Znotiņa priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 6. - arī Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārā sekretāra Znotiņa kunga priekšlikums. Komisijā arī tika atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 8. - Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts. Un 9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts. Sociālo un darba lietu komisija atbalstīja likumprojektu kopumā un aicina Saeimu to pieņemt otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam būs 2021. gada 4. februāris.
Labdien! Es tiešām gribu uzdot jautājumu un, iespējams, saņemt atbildi ja ne uzreiz, tad sistēmas pilnveides procesā. Sapratu, ka iepriekšējā sēdē, kas arī notika attālināti, tai skaitā šeit, zālē, sēžot, bija vienošanās, ka par visiem jautājumiem, par visiem priekšlikumiem ir jābalso. Un šajā gadījumā, pat ja neviens nepieprasa balsojumu (Skaņas pārrāvums.)... Un šajā jautājumā, pat ja neviens nepieprasa balsojumu, balsojumam ir jābūt. Gribu saprast, vai tas tā ir? Ja tas tā ir, tad viss ir skaidrs – būs par visiem priekšlikumiem balsojumi arī turpmāk. Bet, ja tas tā nav, tad laika gaitā gribētu saņemt iespēju, kā tad katrs deputāts, neatrodoties zālē, strādājot attālināti, var pieprasīt šo balsojumu, ja to nepiedāvā. Es ceru, ka abas iespējas vai abi izteiktie jautājumu varianti ir skaidri. Paldies.
Šis punkts vai pants nes ļoti lielu informatīvo slodzi un realizācijas slodzi. Es gribu atgādināt visiem mūsu kolēģiem, ka likums ir pieņemts 2005.gada septembrī, un likumā pirms vairāk nekā 12 gadiem ir ierakstīts skaidri un gaiši un latviski, ka neauglīgo ģimeņu reģistru, medicīniskās apaugļošanas reģistru un dzimumšūnu donoru reģistru veido Ministru kabineta noteiktā kārtībā. Ierēdniecība man nesaprotamu iemeslu dēļ 12 gadus mūs muļķo ar šo lietu, līdz tagad mēs sakām: “Vajag uztaisīt vienotu reģistru!” Nekad nav bijusi runa, ka jābūt diviem reģistriem! Un te ir runa par to, kas būs nākamais ierēdniecības lobētais jautājums... par pilnīgi vienotu reģistru, pavisam vienotu reģistru. Jā... Ierēdniecība laikam nav sapratusi Izglītības likuma normas. Līdz ar to jautājums ir par to, ka reģistram ir jābūt, un reģistrs ir tas, no kura izriet visas tās problēmas, jo likumā, kura pantu mēs nemainām, skaidri un gaiši ir pateikts, ka donoru nodotie materiāli ir iznīcināmi, ja Latvijā no šī donora ir dzimuši vairāk nekā trīs bērni. Šādas uzskaites nav jau 15 gadus. Otrs jautājums, kas tiek pacelts, ir par speciālistu. Jā, man kā mediķim, protams, vairāk interesē medicīniskās lietas. Protams, ir ļoti normāli, ka piedāvāts tiek psihoterapeits, ginekologs un citas ārstniecības personas. Bet sievietei, kas izvēlas šo ceļu, ir vajadzīgi arī citi speciālisti. Es nezinu, vai tas jāliek ir iekšā, un, iespējams, varbūt balsojot... Bet, jā, arī tas ir atbalstāms, lai sieviete saņemtu jurista, sociālā darbinieka un citu speciālistu konsultācijas, ejot uz grūtniecības pārtraukšanu un tā tālāk... Bet mans priekšlikums: lai nebūtu sajaukts pats būtiskākais, balsot “par” šo priekšlikumu. Paldies.
Godātie kolēģi! Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir sagatavojusi otrajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Latvijas Nacionālās operas likumā”. Komisija ir saņēmusi divus priekšlikumus. 1. - deputāta Kiršteina priekšlikums, kas komisijā nav atbalstīts. 2. - deputāta Dāldera priekšlikums, kurš komisijā nav atbalstīts. (Starpsauciens no zāles: “Balsojam!”) Komisijas vārdā aicinu deputātus atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Latvijas Nacionālās operas likumā” otrajā lasījumā. Ierosinu par beigu termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam noteikt 30.aprīli.
Kolēģi, problēma jau ir tāda, ka šodien Arvīds pats nevar šeit nākt un daudzas lietas paskaidrot. Es domāju, ka tāpēc arī mums nākas dažas lietas runāt šeit pašiem un viņa vietā dažus vārdus pateikt. Es personīgi uzskatu - un arī apvienībā mēs esam to pārrunājuši -, ka deputātam, stājoties darbā dažas nedēļas pirms šīs Saeimas beigām, nav ētiski saņemt deputāta kompensāciju... Mēs esam šo jautājumu pārrunājuši ar Arvīdu Ulmi, un viņš ir mums apliecinājis, ka neņems šīs kompensācijas. Viņš neņems šīs kompensācijas! (Dep. A.Kaimiņš: “Kā viņš var nesaņemt, ja viņam ieskaitīs?”) Šis jautājums līdz ar to ir slēgts.
Paldies par doto iespēju. Es vēlreiz vēršu uzmanību uz to, ka... Es, klausoties debates, no Kaimiņa kunga visu laiku dzirdu par to, ka neļausim... “Vai mēs gribam ļaut Latvijas pilsoņus nodot adopcijai uz ārzemēm?!” Šis nav stāsts par adopciju, šis nav politisks lēmums - vai mēs ļaujam vai neļaujam veikt adopciju uz ārzemēm, šis ir stāsts par sistēmas uzlabošanu un par to, ka bērni pašreizējos apstākļos paliek kā sistēmas ķīlnieki. Piemēram, tiesībsargs šo te visu būvē uz ziņojumu... par tiesībsarga un Valsts kontroles ziņojumu... Nu izlasiet ziņojumu no tiesībsarga! Tiesībsargs ir pamanījis, ka 2018. gadā ir pieņemti Ministru kabineta noteikumi, kuros ir noteikts, ka bērnu no ģimenes, no audžuģimenes, nedrīkst izņemt, lai adoptētu uz ārzemēm. Tāpēc radās visa šī lielā, nepatīkamā būšana: bērnus ņēma un... izņēma no audžuģimenes un ielika atpakaļ institūcijā tikai tādēļ, lai varētu adoptēt uz ārzemēm. Tā ir sistēmas kļūda! Un pret šo sistēmas kļūdu vērsās tiesībsargs un aicināja to novērst. Tālāk. Mums ir Valsts kontroles ziņojums. Un jau ziņojuma nosaukumā vien ir pateikts: “Atņemtā bērnība. Ikvienam bērnam ir tiesības uzaugt ģimenē”... Jau šinī ziņojumā tas ir pateikts, ka bērnam ir tiesības. Pašreiz mēs runājam par Bērnu tiesību aizsardzības likumu. Tātad Valsts kontroles revīzijā konstatētais liecina, ka ne visos gadījumos atbildīgo institūciju - bāriņtiesu un sociālo dienestu, kā arī Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcijas un Labklājības ministrijas - darbības ir bijušas tādas, lai ievērotu un prioritāri nodrošinātu bez vecāku gādības palikušo bērnu labākās intereses. Tāpēc lūdzu nejaukt divas dažādas lietas - politisku lēmumu, vai mēs vispār ļausim adoptēt uz ārzemēm bērnus, ar sistēmas sakārtošanu. Bērni aug kā ķīlnieki sistēmā. Nu parunājieties ar savu sirdsapziņu, varbūt tad jūs izvērtēsiet, kā pareizāk balsot. Un lūdzu nejaukt šīs divas dažādās lietas. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi un kolēģes! Sēdes skatītāji un klausītāji! Nākamā gada valsts budžeta izskatīšanas laikā dažas augstas valsts amatpersonas aizsāka savdabīgu sacensību, kurš pirmais un kurš nākošais samazinās vai iesaldēs sev algu. Opozīcija gāja vēl tālāk, ierosinot augstām valsts amatpersonām nākošajā gadā maksāt minimālo algu. Mazāksolīšana vēlās tālāk kā sniega bumba. Es personiski esmu skeptiska, ka šī ierosinājuma motivācija bija dāsnums, solidaritāte... vai tomēr populisms, jo finansiālais ieguvums no šāda soļa ir visai niecīgs. Saskaņā ar manā rīcībā esošajiem Finanšu ministrijas aprēķiniem - nepilni 100 tūkstoši eiro. Vairuma valsts amatpersonu vai valsts augstāko amatpersonu atalgojums saskaņā ar likumu sastāv no fiksētās un mainīgās daļas, kur mainīgā daļa ir piesaistīta vidējai algai atbilstošajā tautsaimniecības jomā iepriekšējā gadā. Tas nozīmē, ka katru gadu algas var mainīties gan uz augšu, gan uz leju. Manuprāt, tas ir pareizi un godīgi un šo sistēmu nevajadzētu sabojāt. Es uzskatu, ka gan miera, gan jo īpaši krīzes laikos mums visiem vairāk palīdzēs nevis valsts amatpersonu sacensība mazāksolīšanā, bet tas, ka amatpersonas gan augstos, gan visos pārējos līmeņos labi un profesionāli darīs savu darbu. Bet, ja nu Saeimas vairākums ir stingri izlēmis, ka amatpersonām vajadzētu dot iespēju atteikties no savas algas, vienalga, kādu iemeslu dēļ, mums ar frakcijas kolēģiem ir labs priekšlikums, kā to izdarīt vienkāršāk, atstājot šo lēmumu pašu amatpersonu, nevis politiķu ziņā - tas būtu pareizāk un taisnīgāk, nekā Saeimai grozīt likumu katru reizi, kad politiķiem populistisku vai kādu citu iemeslu dēļ uznāk vēlme izpatikt vēlētājiem un demonstrēt, ka mēs kaut ko atņemam. Mūsu priekšlikuma būtība ir, pirmkārt, paplašināt valsts amatpersonu loku, kuras var atteikties no daļas savas algas, paturot minimālo, brīvprātīgi, - sākot ar Valsts prezidentu, beidzot ar referentu ministrijā vai pašvaldībā, otrkārt, vienkāršot veidu, kā t
Paldies. Mūrnieces kundze jau iezīmēja procedūru. Ziņošu uzreiz par Ministru kabineta iesniegto un arī par komisijas izveidoto alternatīvo likumprojektu. Šeit situācija ir tāda, ka, veicot dekodifikācijas procesu, Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs caur Ministru kabinetu virzīja arī atbilstošus likumprojektus – gan šo, gan nākamo – viņu nozarē... šajā gadījumā priekšvēlēšanu aģitācijas lomā. Likumprojekts tika izstrādāts ar Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja papildinājumiem... tādiem jauninājumiem, salīdzinot ar administratīvo pārkāpumu regulējumu, kurš šobrīd ir paredzēts Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā. Šie jauninājumi paredz, ka atbildība tiktu noteikta arī privāto tiesību juridisko personu institūcijām, tas ir, valdēm. Šie jauninājumi ir diezgan lieli, konceptuāli. Izvērsās plašas debates. Tos skatījām arī kopsēdē, kur piedalījās Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija un Juridiskā komisija, un mēs lūdzām Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroju veikt grozījumus viņu iesniegtajā likumprojektā. Pēc vairākām diskusijām atbildīgajā komisijā tā noraidīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu un izstrādāja alternatīvo likumprojektu, pilnībā pārņemot tās normas, kuras šobrīd ir ietvertas Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā. Lai nekavētu dekodifikācijas procesu, mēs virzām tieši šos grozījumus. Tātad komisijas vārdā es aicinu neatbalstīt Ministru kabineta iesniegto likumprojektu, atbalstīt komisijas izstrādāto alternatīvo likumprojektu un piešķirt tam steidzamību. Tā, lai nekavētu dekodifikācijas procesu. Paldies. Kolēģi, aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā. Jā, kolēģi. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš – viena diena, un izskatīšana Saeimas sēdē – 11. jūnijā. Paldies. Kolēģi! Vēlreiz, kā jau minēju, ziņojot par iepriekšējo likumprojektu, šeit situācija ir tāda pati. Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs nāca ar tiem pašiem jauninājumiem arī šajā likumprojektā, un tāpēc komisija izstrādāja savu likumprojektu, lai nekavētu de