EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Paldies. Būtu ļoti jauki, ja šis priekšlikums, kaut arī izskatās ļoti skaists, pareizs, pūkains un droši vien dažiem arī patiktu... Būtu ļoti jauki, ja koalīcija... jau iepriekšējā reizē, diskutējot par vairākiem atbalstiem... tikpat rūpīgi un kaislīgi aizstāvētu jaunos cilvēkus, kas studē. Kad mēs piedāvājām Latvijas Studentu apvienības priekšlikumus iekļaut atbalstam... valdībai... tai skaitā – ļoti lielā jomā... finanšu atbalstam... Un finanšu resursi mums šobrīd ir. Zinu, ka iepriekšējie miljardi esot sadalīti, bet divi miljardi tomēr vēl tiek dalīti. Līdz ar to būtu ļoti jauki, ja koalīcija paskatītos un, papildinot argumentāciju par šāda šķirojoša priekšlikuma atbalstīšanu, minētu kādus faktus un piemērus, ka atbalsta arī studējošos – studējošos jaunos speciālistus, kas šobrīd mācās Latvijā un kas būs Latvijas speciālisti, un kas būs tie, kas būs ieguvuši augstāko izglītību pirmajā vai augstākajā līmenī (tas nav būtiski šobrīd). Kola kungs, ja jūs tik sirsnīgi aizstāvat jaunos cilvēkus, es aicinātu argumentācijā teikt faktus. Vai Latvijas Studentu apvienība ir saņēmusi finansējumu, ko tai solīja Ministru kabineta vai Reira grupas kontekstā piešķirt? Un iespējams, ka šis priekšlikums būtu atbalstāms, jo tad tā būtu kaut zināma vienlīdzība, vismaz kādas vienas paaudzes ziņā, ar to domājot jauniešus, kas studē vai nesen ir beiguši savas studijas. Paldies.
Labdien! Kolēģi, gan komisijas sēdes laikā, gan šodien es vēlreiz aicinu jūs sākt domāt. Ko jūs darāt? Lai būtu saprotams: <PARTY> viennozīmīgi nosoda agresoru, nosoda Krievijas iebrukumu Ukrainā, kā arī nosoda karu Afganistānā, Dienvidslāvijā, Sīrijā un jebkuru citu karu. Bet, kolēģi, kā piemineklis, kurš tika celts, lai atgādinātu nākamajām paaudzēm par kara šausmām, var kļūt par vainīgu tajā vai citā karā? Jebkurā ķildā vainīgi cilvēki, bet jebkurā karā - nekompetenti politiķi. Mūsu gadījumā jebkurš piemineklis... ne tikai Rīgā... ir nekas cits kā vēstures atspoguļojums. Mēs ilgi varam strīdēties - slikta mums bija vēsture vai laba. Kolēģi, bet tā ir mūsu kopīgā vēsture. Piemineklis ir kritušo karavīru piemiņa, cilvēku piemiņa. Starp citu, pieminekļi kritušajiem karavīriem joprojām stāv tajā pašā Ukrainā, Vācijā, citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, un nekur tas neapdraud demokrātiskas un nacionālas valsts vērtību. Padomju armijā, tāpat kā Vācijas armijā, karoja daudz latviešu. Un jūs tiešām domājat, ka, iebraucot ar T‑34 tanku Rīgā, latvietis Jānis Bērziņš asociēja sevi ar okupantu? Vai viņš varēja iedomāties, ka pēc 70 gadiem viņu nosauks par okupantu? Komisijas sēdes laikā viena deputāte pārmeta man, ka tas ir... ja tas ir tikai piemineklis, kāpēc tad padomju vara, ienākot Latvijā, novāca mūsu pieminekli un uzbūvēja savu? Kāpēc viņiem var, bet mums - ne? Nu, ko es varu atbildēt. Varbūt deputāte nekā nevar atvadīties savā iekšienē no padomju ideoloģijas, un viņai gribētos līdzināties tiem sliktākajiem. Nezinu. Varbūt. Bet uzskatu, ka mums, latviešiem, un visai Latvijas tautai ir jābūt augstāk. Kolēģi, vai jūs saprotat, ka ar pieminekļu nojaukšanu jūs rādāt savu vājumu un faktiski piespēlējat krieviem? Mums jāparāda, ka mēs esam simts reizes labāki, ka mēs saprotam visu mūsu iedzīvotāju sāpes, ka esam vienoti, ka mūsu valsts Satversme garantē uzskatu, vārda, pulcēšanās un citas brīvības, kā tas pienākas patiešām demokrātiskā valstī. Tāpat demokrātiskā valstī n
Kolēģi! Šim likumprojektam ir tikpat liela saistība ar budžetu kā iepriekšējam, proti, nekāda. Nu, ja neņem vērā to, ka ir paredzēti kaut kādi līdzekļi kaut kāda reģistra izveidei. Tātad ko paredz likumprojekts? Ieviest studējošo un absolventu reģistru. Ar studējošiem viss ir skaidrs. Tas bija jau sen izdiskutēts un atbalstīts. Bet par absolventu reģistru ir vesela virkne jautājumu, uz kuriem atbildes nevar atrast ne likumprojekta tekstā, ne anotācijā. Komisijā pirmais priekšlikums, kuru mēs saņēmām no Saeimas Juridiskā biroja, bija izslēgt šo likumprojektu no budžeta paketes. Kāpēc? Tāpēc ka tam nav acīmredzamas ietekmes uz nākamā gada valsts budžetu un - vēl jo vairāk! - nav atbilžu uz veselu virkni jautājumu, uz kuriem it kā būs atbildēts Ministru kabineta noteikumos. Bet piedāvātā konstrukcija būtiski atšķiras no normām, kuras jau regulē citus reģistrus, piemēram, augstskolu reģistru, akadēmiskā personāla reģistru un diplomu reģistru. Tajos likumdevējs detalizēti uzskaitījis reģistros ierakstāmās ziņas, to iesniegšanas kārtību un citus reģistra darbībai svarīgus apstākļus. Šoreiz nekā tāda nav. Mēs nezinām, kāds ir mērķis, kādi dati tiks pieprasīti, kā tie būs importēti šajos reģistros, kā būs risināmi jautājumi ar personas datu aizsardzības problēmām un tā tālāk, un tā joprojām. Absolventu reģistrs ir visnotaļ vajadzīgs gan augstskolām, gan ministrijai. Bet atbildes uz šiem jautājumiem vajadzētu atrast, pirms mēs pieņemam šo likumu, lai būtu skaidrība visiem spēlētājiem - gan augstskolām, gan absolventiem, gan studējošajiem. Aicinu neatbalstīt šā reģistra izveidošanu.
Cienītā priekšsēdētājas kundze! Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi vairākas apropriācijas. Daļa no tām skar Saeimas kopējo balsojumu, tādēļ... Komisijā visas atbalstītas. Tādēļ lūgums jums atbalstīt apropriācijas pārdali, kura ir paredzēta lēmuma projektā Nr. 263/Lm13. (Dep. I. Zariņš: “Par ko viņa ir? Ziņojiet, par ko ir šī apropriācija!”) Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi arī lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2019. gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr. 264/Lm13). Lūdzu jūs atbalstīt to, jo komisija ir atbalstījusi. (Dep. I. Rībena: “Par ko viņa ir?”) Nē. Komisijas vārdā varu tikai piebilst to, ka komisija atbalstīja šo apropriācijas pārdali. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi arī apropriāciju, kura pārdala līdzekļus no Finanšu ministrijas, Ekonomikas ministrijas un Ārlietu ministrijas uz Kultūras ministrijas budžeta programmām, tāpēc lūdzam jūs atbalstīt... gluži kā Budžeta komisijā... šo apropriācijas pārdali. Paldies. Kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi apropriācijas pārdali no Saeimas, Ekonomikas ministrijas un Labklājības ministrijas budžeta apakšprogrammām uz Veselības ministrijas budžeta apakšprogrammām. Kopējā summa - 5 210 982 eiro. Lūgums atbalstīt. Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi arī šo apropriācijas pārdali, kura skar ilgtermiņa saistību pasākumu “Dotācija VAS “Valsts nekustamie īpašumi” Jaunā Rīgas teātra ēkas rekonstrukcijai” 50 tūkstošu eiro apmērā, - pārdali uz Kultūras ministrijas budžeta apakšprogrammu, lai atbalstītu pasākumu “ROMA WORLD 2019”. (Starpsauciens.) Lūgums atbalstīt. Kolēģi! Lūdzam arī atbalstīt Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā atbalstīto apropriācijas pārdali no Finanšu ministrijas budžeta apakšprogrammas uz Satiksmes ministrijas budžeta apakšprogrammu 7 miljonu apmērā. Lūgums atbalstīt. Kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu
Cienījamie kolēģi! Jo vairāk es klausos debates, jo vairāk man rodas jautājumu. Varbūt kāds no lēmuma projekta autoriem atceras, kad Amerikas Savienotajās Valstīs bija pieņemts Magņitska likums? Kad Amerikas Savienotajās Valstīs bija izsludinātas sankcijas attiecībā pret Krieviju? Varbūt kāds atceras, ka mums nesen bija ārpolitikas debates, kur runāja arī ārlietu ministrs, kurš ne ar vienu vārdu neminēja nepieciešamību steidzamības kārtā pieņemt nosodošu lēmumu saistībā ar Magņitska lietu. Varbūt kādam bija radies jautājums, kāpēc nenosūtīt pieprasījumu ārlietu ministram par nokavēto laiku, gatavojot attiecīgus ieteikumus un rekomendācijas parlamentam? Lēmuma projekts šinī gadījumā ir politisks akts, nevis tiesību akts. Līdz ar to jebkurš politisks lēmums... viena no prasībām, pieņemot jebkuru politisku lēmumu, ir - tā aktualitāte un piesaiste konkrētiem notikumiem. Vienīgais konkrētais notikums, kas šodien ir un varētu būt saistāms ar Magņitska lietu, - Krievijā ir prezidenta vēlēšanas. Vairāk neviena cita notikuma tur nav no tādas notikumu plejādes, kas mainītu attieksmi pret Magņitska lietu. Es vēlreiz gribu teikt, ka nerunāju par lietas būtību. Es runāju par politiskā lēmuma projektu. Otrs jautājums - par aktualitāti. Pirmais jautājums... Otrs jautājums - piedodiet, par Latvijas politiskajām interesēm no šāda soļa, kas ir ļoti saistīts ar pirmo jautājumu. Ja mēs tiešām būtu ieinteresēti šajā lietā, nevis tikai, lai parādītu kaut kur ārpusē savu attieksmi, tad tā reakcija jau būtu pirms četriem gadiem. Tas ir punkts viens. Punkts divi. Mēs varbūt sāktu reaģēt arī uz to sarakstu, ko tikko publicēja Amerikas Savienoto Valstu Finanšu ministrija. Varbūt būtu nepieciešams papildināt arī šo piedāvāto sankcionēto personu sarakstu ar tiem 200 un 10 vai 20 uzvārdiem, kas tur ir parādījušies? Kāpēc ne? Tad tas būtu drosmīgs, politisks solis, kam būtu arī zināma autoritāte pasaulē. (Dep. V.Spolītis: “Ļoti laba doma!”) Šodien mēs esam kopā ar... turklāt ar lielu nokavēšanos.
Godātie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir sagatavojusi likumprojektu trešajam, galīgajam, lasījumam. Atgādinot tā saturu, jāteic, ka tas ir vienots, tiesisks ietvars trauksmes celšanai un trauksmes cēlēju aizsardzībai, nodrošinot ziņošanas un aizsardzības sasaisti. Un ieguvums no šī likumprojekta būs pārkāpumu novēršana un iespējamu zaudējumu novēršana publiskajā vai privātajā sektorā. Un ir iesniegti pieci priekšlikumi. 1. ir tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kas komisijā netika atbalstīts. Tika atstāta iepriekšējā redakcija, kurai bija plašāks tvērums. Neiebilst. 2.priekšlikums ir Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, kas tika komisijā atbalstīts. 3.priekšlikums ir Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, kas koriģē juridisko terminu. 4. ir tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kas paredz izslēgt pārejas noteikumu 1.punktu, jo esošais speciālais likums jau nosaka tieši šīs tiesiskās normas. Un šis priekšlikums ir atbalstīts komisijā. Un noslēdzošais ir 5.priekšlikums. Tas ir Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, kas nosaka termiņa pagarināšanu no 2018.gada 1.decembra līdz 2019.gada 1.februārim, iesniedzot Saeimā grozījumus Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā... īso termiņu dēļ. Līdz ar to Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Es vēlos norādīt uz to, ka Kultūras ministrija bija pirmā, faktiski sākoties šim ārkārtas stāvoklim, kas piedāvāja risinājumu, lai dīkstāves atbalsts tiek sniegts arī pašnodarbinātajām personām. Pirmā ar šādu iniciatīvu nāca, guva atbalstu, vēlāk arī šos pasākumus precizējot. Un, jā, kā teica Jansona kungs, šobrīd notiek aktīvs darbs Ministru kabinetā, lai vienotos, lai pārliecinātu un panāktu plašu atbalstu jau ļoti jaudīgiem (es gribētu teikt, uz Baltijas valstu fona jaudīgākiem) atbalsta pasākumiem Latvijas kultūras cilvēkiem. Un vienā ziņā es pilnīgi piekrītu Danai Reizniecei-Ozolai – politiskai greizsirdībai šeit nav vietas, un to es aicinu ņemt vērā ikvienam, arī šī priekšlikuma iesniedzējiem, jo mēs visi ļoti labi saprotam, ka sniegt šo priekšlikumu būs... sniegt atbalstu kultūras cilvēkiem būs iespējams tad, ja par to būs plaša izpratne, plaša vienošanās un par to būs atbalsts Ministru kabinetā. Tāpēc šeit nav būtiski... Es pilnīgi piekrītu – jo ātrāk panāksim atbalstu, jo labāk. Mēs darām visu iespējamo, lai tas būtu ātrāk. Mēs aicinām arī šī iesnieguma autorus darīt... palīdzēt mums, darīt to, lai tas izdotos ātrāk, uzrunāt Finanšu ministriju, uzrunāt, iesaistīt dažādas sabiedriskās autoritātes, uzrunāt dažādu partiju biedrus, un es domāju, ka mēs esam tuvu rezultātam. Cenšoties vienam otru pārbalsot, diemžēl bez rezultāta var palikt ne kultūras nozare vien. Un es domāju, ja mēs būtu patiesi pret sevi, tad arī opozīcijas pārstāvji to ļoti labi saprastu. Tā ka paldies, ka jūs aktualizējat šo jautājumu un parādāt, ka jūs arī esat kopā ar mums, un es ļoti ceru, ka mēs rezultātu panāksim. Paldies.
Vēlreiz gribu precizēt, ka Sociālo un darba lietu komisijā 54.priekšlikumu vairākums atbalstīja. Priekšlikumā noteikts, ka vidējā termiņa budžeta ietvarā 2018., 2019. un 2020.gadā ne mazāk kā 40 procenti no veselības aprūpes pakalpojumiem paredzētā finansējuma tiek novirzīti darbinieku, kuri sniedz valsts apmaksātus veselības aprūpes pakalpojumus, darba samaksai. Veselības ministrija neredz problēmu izpildīt šo likuma nosacījumu, un, kā bija teikts, šī daļa jau tagad ir aprēķināta un sastāda vairāk nekā 40 procentus. Bet priekšlikums garantē, ka tā nebūs mazāka. Koalīcijas padomē priekšlikums bija noraidīts, un finanšu ministre norādīja, ka veselības aprūpes pakalpojumos darba samaksa ir tikai viens no aprēķina elementiem un nav mehānisma, kā nodrošināt, lai vismaz 40 procenti no veselības aprūpes pakalpojumiem paredzētā finansējuma tiek novirzīti un izlietoti darbinieku darba samaksai. Bet vienlaikus norādīja, ka to var uzzināt pēc ārstniecības iestāžu atskaitēm. Es neredzu problēmu, kāpēc nedrīkst saplānot skaitļus un kontrolēt tos. Bet, ja vadās pēc novecojušām metodēm un principiem, reformu vispār nevar realizēt. Šā priekšlikuma pieņemšana ir tikai darba sākums. Būsim godīgi pret sevi un mediķiem! Piedāvāju atbalstīt 53. un 54.priekšlikumu.
Priekšsēdētājas kundze! Anita, es visu laiku saku: pirms runāt, varbūt vajag padomāt arī par sekām! Bet, ja mēs runājam par ēdināšanu, tad ir daži citāti, kas ir izskanējuši sociālajos tīklos un kas ir izskanējuši arī šad tad no tribīnes, kurus <PARTY> partija ar izglītības un zinātnes ministres muti ir teikusi. Viens no šādiem piemēriem, kad mēs runājam par sākumskolas ēdināšanu Latvijā, ir Šuplinskas kundzes piemērs par tikšanos ar ārvalstu iedzīvotājiem, mūsu tautiešiem, kuru pieredzi viņa ir minējusi kā pārņemamu. Vecāki, kas šobrīd... kuru bērni šobrīd mācās ārpus Latvijas, un viņi arī dzīvo ārpus Latvijas, saka, ka pusdienas nav nepieciešamas, jo viņu bērni... viņu bērniem viņi dod līdzi pusdienu kārbiņas. Tā varētu būt arī laba pieredze, ko Latvija varētu pārņemt. Un jāsaka, ka jāpiekrīt, jo, ja premjers saka, ka šobrīd ar budžetu jūs virzāties Ziemeļvalstu labklājības virzienā, tad... Tur, tanīs valstīs, ir kārbiņas... Tiešām vecāki dod līdzi. Droši vien priekšlikumu var uzskatīt par diezgan pamatotu, atbilstošu tai kopējai politikai, ko jūs virzāt. No otras puses, lieliski! Jūs arī samazināt pabalstus zināmā mērā, atsaistot tos no minimālās algas, kas arī zināmā mērā sāk jau sakrist ar Ziemeļvalstu labklājības līmeni. Papildus jūs samazināt sociālo spilvenu pedagogiem, noņemat iespēju ātrāk iet pensijā, dodot iespējas strādāt jaunākiem skolotājiem, un iedodat šo finansējumu Valsts izglītības informācijas sistēmai, tātad - datiem... Tajā pašā laikā attiecībā uz Labklājības ministrijas datubāzi jūs atliekat to uz nezināmu laiku. Un, ja saruna ir par labklājību un par bērniem, diezgan jocīgi dzirdēt no parlamentārās sekretāres, pat ja tas atbilst tekstam... Atļauties teikt, ka zināmā mērā cilvēku eksistence un sociālais atbalsts ir tehnisks grozījums, - nu, tā tomēr gluži nebūs Ziemeļvalstu attieksme un labklājības ceļš. Paldies. (Aplausi.)
Labdien, cienījamie kolēģi! Nu arī man tas liekas mazliet dīvaini no Izglītības un zinātnes ministrijas puses - kā arguments šai steidzamībai tiek minēts tas, ka vairāk nekā deviņi tūkstoši zaudēs šo savu kategoriju, statusu augusta beigās. Nu, vai tad tiešām neviens no Izglītības un zinātnes ministrijas nezināja, ka tieši šajā laikā šīs kategorijas beidzas, un nevarēja pie šā jautājuma sākt strādāt ātrāk? Kāpēc šajā brīdī vajag sasteigt un tādā steidzamības kārtībā? Ja jūs nezināt paši, tad pasakiet, lai jums padomnieki priekšā pasaka! Paldies par uzmanību.
Cienījamie kolēģi! Mēs redzam, ka šis likumprojekts balstās uz Eiropas Savienības direktīvu un tās neizpildes ietvaros sekojošu pārkāpuma procedūru, un tāpēc esam spiesti balsot “par” šo likumprojektu. Taču es aicinu, kolēģi, pievērst uzmanību... Šībrīža situācijā, kad mēs redzam, ka miljoni un pat miljardi tiek maksāti obligātā iepirkuma komponentes ietvaros, aicinu pievērst īpašu uzmanību tam, lai šis likumprojekts nekļūtu par obligāto iepirkumu Nr.2, lai šis likumprojekts nekļūtu par ekonomikas katastrofu Nr.2. Jo šis likumprojekts paredz valsts atbalstu konkrētām, iespējams, jau iepriekš zināmām stacijām un iepriekš zināmiem uzņēmējiem. Šis likumprojekts paredz pienākumu autostāvvietām ierīkot, piemēram, elektrouzlādes punktus. Tas droši vien ir ļoti labi, bet ir jāņem vērā arī tas, cik tas izmaksā un cik daudz ir Latvijā cilvēku, kas tos varētu uzreiz sākt lietot. Šis likumprojekts paredz arī obligāto biodegvielas piejaukumu jeb obligāto biodegvielas iepirkumu. (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Kolēģi! Ļoti aicinu jūs pievērst uzmanību tam, lai šis likumprojekts neizmaksātu Latvijas iedzīvotājiem un Latvijas sabiedrībai tik, cik jau ir izmaksājis obligātais iepirkums elektroenerģijas jomā. Paldies.
Labdien, kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Militārpersonu izdienas pensiju likumā” otrajā lasījumā. Atgādināšu, ka likumprojekta mērķis ir noteikt militārpersonas izdienas pensijas izmaksas pārtraukšanu, ja persona izdarījusi tīšu noziedzīgu nodarījumu militārā dienesta laikā un pēc atvaļināšanas no profesionālā dienesta un par to sodīta... neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas. Kopumā komisijā saņemti divi priekšlikumi. 1. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts. 2. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums, kurš precizē likuma spēkā stāšanās laiku. Komisijā atbalstīts. Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā. Jā, atvainojiet, otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - 2021. gada 19. marts.
“Par” ir balsojuši: Valērijs Agešins, Uldis Augulis, Jānis Ādamsons, Raimonds Bergmanis, Boriss Cilevičs, Gundars Daudze, Sergejs Dolgopolovs, Vjačeslavs Dombrovskis, Aldis Gobzems, Inga Goldberga, Janīna Jalinska, Andrejs Klementjevs, Ivans Klementjevs, Jānis Krišāns, Edgars Kucins, Māris Kučinskis, Linda Liepiņa, Regīna Ločmele-Luņova, Vladimirs Nikonovs, Vitālijs Orlovs, Evija Papule, Igors Pimenovs, Dana Reizniece-Ozola, Ivans Ribakovs, Artūrs Rubiks, Karina Sprūde, Jūlija Stepaņenko, Didzis Šmits, Ļubova Švecova, Jānis Tutins, Jānis Urbanovičs, Viktors Valainis, Jānis Vucāns un Ivars Zariņš. “Pret”: Aldis Adamovičs, Dagmāra Beitnere-Le Galla, Iveta Benhena-Bēkena, Dace Bluķe, Aldis Blumbergs, Mārtiņš Bondars, Uldis Budriķis, Jānis Butāns, Jānis Cielēns, Jānis Dombrava, Raivis Dzintars, Gatis Eglītis, Krišjānis Feldmanis... es atvainojos, Feldmans, Aivars Geidāns, Marija Golubeva, Kaspars Ģirģens, Jānis Iesalnieks, Inese Ikstena, Ilze Indriksone, Ritvars Jansons, Andrejs Judins, Artuss Kaimiņš, Ojārs Ēriks Kalniņš, Andris Kazinovskis, Aleksandrs Kiršteins, Rihards Kols, Janīna Kursīte, Janīna Kursīte-Pakule, Ainars Latkovskis, Atis Lejiņš, Inese Lībiņa-Egnere, Anita Muižniece, Ināra Mūrniece, Romāns Naudiņš, Linda Ozola, Daniels Pavļuts, Ramona Petraviča, Artūrs Toms Plešs, Ēriks Pucens, Ivars Puga, Juris Rancāns, Sandis Riekstiņš, Dace Rukšāne-Ščipčinska, Andris Skride, Mārtiņš Staķis, Juta Strīķe, Edvīns Šnore, Mārtiņš Šteins, Edmunds Teirumnieks, Vita Anda Tērauda, Jānis Vitenbergs, Inese Voika, Atis Zakatistovs, Evita Zālīte-Grosa un Normunds Žunna.
Godātie kolēģi! Klausoties Lībiņas-Egneres kundzes argumentus, es tiešām vēlējos uznākt tribīnē otro reizi un atgādināt jums: lūdzu, neiesim to pavisam citu ceļu, kuru mums Lībiņas-Egneres kundze piedāvā iet! Iedomāsimies - ja mežā ir pazudis bērns, visi spēki tiek veltīti tam, lai šo bērnu atrastu. Pilnīgi visi iesaistās - latvieši, krievi, policija, zemessargi, brīvprātīgie -, visi meklē šo bērnu, lai nogādātu viņu drošībā, tur, kur viņam ir labi. Bērna izņemšana no ģimenes ārvalstīs pašam bērnam varētu būt līdzvērtīga pazušanai mežā. Vai šajā gadījumā, ja bērns ir pazudis mežā, jūs apsēstos tagad un domātu, cik vainīga ir viņa māte, cik alkohola viņa ir izdzērusi vai cik ļoti bērnu ir apvainojis tēvs? Nē, jūs vienkārši ietu un meklētu šo bērnu, cīnītos par viņa dzīvību un drošību. Es vēlos jums pateikt, ka tieši to šobrīd dara bāriņtiesa - Rīgas bāriņtiesa. Un arī pārējās bāriņtiesas to noteikti darīs. Bet, ja mēs runājam par likuma burtu, Lībiņas-Egneres kundze, tad jāatceras, ka Vīnes konvencija par konsulārajiem sakariem nosaka: “[..] robežās, kādas uzliek uzņemošās valsts likumi un noteikumi,” konsulam ir pienākums “aizsargāt nepilngadīgo un citu personu, kurām trūkst pilnas rīcībspējas un kuras ir nosūtošās valsts pilsoņi, intereses, it īpaši gadījumos, kur attiecībā uz šādām personām nepieciešams nodibināt aizbildnību vai aizgādnību;” kā arī, “ievērojot uzņemošajā valstī pastāvošo praksi un kārtību, pārstāvēt vai nokārtot pienācīgu pārstāvību nosūtošās valsts pilsoņiem uzņemošās valsts tiesās un citās valsts varas iestādēs, lai saskaņā ar uzņemošās valsts likumiem un noteikumiem saņemtu nolēmumu par pagaidu pasākumiem šo pilsoņu interešu un tiesību aizsargāšanai [..].” Kolēģi! Es jums nolasīju Vīnes konvencijā teikto. Tas ir dokuments, kurš ir jāievēro arī Ārlietu ministrijai. (Dep. I.Lībiņa-Egnere: “Nolasi regulu!”) Tāpēc, kolēģi, es aicinu jūs atbalstīt šo pieprasījumu un tiešām ņemt vērā visus argumentus, kurus mēs esam izklāstījuši gan pieprasījumā, gan
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Ir iesniegti deviņi priekšlikumi saistībā ar grozījumiem likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu”. 1. ir satiksmes ministra Linkaita priekšlikums, un komisija vienbalsīgi ir to atbalstījusi. 2. - satiksmes ministra priekšlikums. Komisija vienbalsīgi ir atbalstījusi. 3. - satiksmes ministra priekšlikums. Komisija vienbalsīgi ir atbalstījusi. 4. - satiksmes ministra priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. 5. - satiksmes ministra priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. 6. - satiksmes ministra priekšlikums rediģēt 41. pantu. Arī komisija vienbalsīgi ir atbalstījusi. Un 7. ir izglītības un zinātnes ministres Šuplinskas kundzes priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. 8. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. Un 9. - satiksmes ministra priekšlikums, ko komisija ir atbalstījusi. Lūdzam arī atbalstīt kopumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 21. marts. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Godātais Budriķa kungs! Solīts makā nekrīt. Un diemžēl gan mums kā opozīcijai, gan - pats galvenais - cilvēkiem ir pamats neticēt jūsu solījumiem. Jūs atceraties situāciju ar skolotāju algām. Būtībā otrreiz jūs gribat pielietot to pašu paņēmienu - vienkārši apmānīt cilvēkus. Ja jūs patiešām ticat tam, ka budžets būs tāds, kā Zakatistova kungs un citi koalīcijas deputāti sola, šī norma nemaz netraucē to visu īstenot. Normāla situācija būtu saglabāt šo normu, kas nodrošina vismaz kaut kādu aizsardzību tiem cilvēkiem, kuri kļuva par acīmredzami milzīga netaisnīguma upuriem. Jau pagājuši vairāki gadi, bet šis netaisnīgums netiek labots. Tagad jūs tikai solāt un gribat atcelt to normu, kas vismaz kaut kādā mērā šos cilvēkus aizstāv. Es to uztveru kā vienkārši negodīgu uzvedību. Un, ja patiešām jūs gribat izlabot šo situāciju, tad normāli būtu atcelt to normu tad, kad nauda jau ierakstīta budžetā un kad viss notiek. Bet tagad... jūsu paņēmieni ir pilnīgi skaidri - tagad piesolīt atcelt šo normu un naudu arī nedot. Un, pat ja nauda tiks iedota, tiks izdalīta, tad, kolēģi, es neatkārtošu to, ko kolēģi jau teica, ka vienalga visiem tas nepalīdzēs. Bet tomēr - esiet konsekventi un esiet godīgi! Jūs taču zināt, ka var apmānīt daļu cilvēku pastāvīgi, var apmānīt visus cilvēkus vienreiz, bet nevar apmānīt visus cilvēkus visu laiku. Aicinu atbalstīt komisijas viedokli. (Dep. S. Riekstiņš: “Jūs to vislabāk zināt tagad!”) Paldies.