EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Dambes kungs, es gribu atgādināt, - jūsu apgalvojums, ka Bulduri... ka <PARTY> mēģina pasniegt to tā, ka Bulduri būs slēdzami, ir absolūti nekorekts. Jo tieši <PARTY>... Es biju tolaik parlamentārais sekretārs Izglītības un zinātnes ministrijā (Mārītes Seiles laikā), kad šī skola bija maksātnespējas priekšvakarā. Tā bija absolūti bezizejas situācija. Faktiski bija radīta konstrukcija, lai novestu skolu līdz tādam stāvoklim, kad maksātnespējas administratori varētu vienkārši paņemt un saraut tos īpašumus gabalos. Tad mēs pieņēmām politisku lēmumu un atradām risinājumu nodot šo skolu universitātēm. Sākās cīņa starp Latvijas Universitāti un Latvijas Lauksaimniecības universitāti. Mēs radījām priekšnoteikumus, lai vispār nosargātu un saglabātu skolu, tajā skaitā skolai piederošos īpašumus. Līdz ar to es uzskatu, ka jūs paudāt nekorektu viedokli.
Godātie kolēģi! Lūdzu atļaut man izmantot abus Saeimas kārtības rullī paredzētos laikus un runāt 15 minūtes. Jā. Paldies. Paldies. Augsti godātais Valsts prezidenta kungs! Godātais ārlietu ministra kungs! Godātais aizsardzības ministra kungs! Ekselences! Deputāti! Dāmas un kungi! Paldies Rinkēviča kungam par ziņojumu. Ārlietu ministra ikgadējais ziņojums ir plašs, izsmeļošs, faktiem un nodomiem bagāts. Tas noteikti ir labākais ikgadējais ārlietu ministra ziņojums, kādu esmu lasījusi. Ziņojumā īsi, bet ļoti konkrēti ir izstrādāti ārpolitikas darāmo darbu virzieni, kas šo dokumentu padara par izteikti lietderīgu. Konkrētā un skaidrā pamatvirzienu daļa nodomu ziņā ir īpaši svarīga sakarā ar Latvijas prezidentūru Eiropas Savienības Padomē. Vēlos pateikties ārlietu ministram Rinkēviča kungam un visiem ziņojuma gatavošanā iesaistītajiem Ārlietu ministrijas darbiniekiem par teicamo darbu, jo īpaši ņemot vērā saspringto darba kārtību, kādā strādāts gan Latvijas prezidentūras Eiropas Savienības Padomē sagatavošanā, gan arī šobrīd. Prezidentūra sākusies cienījami, taču ir pilnīgi skaidrs, ka tā būs izaicinājumu pilna un ka nepieciešama būs liela elastība un spēja ātri reaģēt. To pierādījuši janvāra sākuma notikumi Francijā un Beļģijā, kur darba kārtībā izvirzīja drošību kā pašu būtiskāko uzdevumu. Latvija kopā ar Baltijas valstīm, kā arī Poliju un citiem partneriem ir spējusi uztvert nepieciešamību izcelt drošību kā vienu no prioritātēm ļoti agrā fāzē. Tas noticis ātrāk par citām Eiropas Savienības valstīm, parādot Baltiju un arī Latviju kā jutīgu starptautisku seismogrāfu reģionālajos ģeopolitiskajos izaicinājumos. Tās spēj noteikt citiem vēl nemanāmus nākotnes satricinājumus un aicināt tiem saprātīgi gatavoties. Aizvadītais gads bija lūzuma gads, kad, pēc Eiropas viedokļa, it kā nesaprotamas bažas raidošā Baltija kļuva par iniciatori drošības stiprināšanai. Ir skaidri iezīmējies Latvijas prezidentūras Eiropas Savienības Padomē izaicinājums, skaidra pozicionēšanās ar drošību
Labdien, godātie kolēģi! Kā jau ziņotājs ļoti detalizēti izklāstīja, šis priekšlikums, likumprojekta priekšlikums, ir saistīts ar drošības apdraudējumiem, kas izriet no starptautiskā terorisma, nelegālas masu iznīcināšanas ieroču izplatības un naudas atmazgāšanas shēmām. Pret starptautiskiem uzņēmumiem, kas ar šādām lietām nodarbojas, tiek noteiktas starptautiskas sankcijas. Bet, izrādās, Latvijas finanšu sektors nereti tiek izmantots, lai apietu un izvairītos no šīm starptautiski noteiktajām sankcijām. Rezultātā, kā jau mēs dzirdējām, mums ir Moneyval rekomendācijas, mums ir arī starpvaldību organizācijas - Finanšu darījumu darba grupas jeb tā sauktās FATF - rekomendācijas, kas paredz un iesaka valstīm (ne tikai Latvijai) ieviest efektīvu sistēmu cīņai pret naudas atmazgāšanu, terorisma finansēšanu un masu iznīcināšanas ieroču izplatību jeb proliferāciju. Šī likumprojekta anotācijā ir arī rakstīts, ka no šo rekomendāciju ieviešanas ir tieši atkarīga Latvijas nacionālā drošība, ekonomika un iedzīvotāju labklājība. Es teiktu - tas nav maz. Tāpēc šis konkrētais likumprojekts, jāatzīst, ir nepiedodami novēlots. Un tas tik tiešām šobrīd ir pārmetums Ārlietu ministrijai un iepriekšējai valdībai. Mēs pirms neilga brīža dzirdējām, ka iepriekšējā valdība ir bijusi teju nevainīgs bērns un visnotaļ atbildīgs saimnieks, bet šis likumprojekts, kas ir mūsu priekšā, saistīts ar Moneyval ziņojuma rekomendācijām. Es ieskatījos vēlreiz Moneyval ziņojumā, un tur melns uz balta stāv rakstīts, ka jau 2017. gadā ir pamanīts, ka mūsu bankas tiek izmantotas, lai apietu ar ieroču izplatīšanu saistītās sankcijas. Tajā brīdī tiek īstenoti arī pirmie konkrētie soļi šīs situācijas uzlabošanā, kas ir saistīti ar vadlīniju noteikšanu mūsu finanšu sektoram, ar konkrētu uzlabotu iekšējo kontroļu programmām bankās, lai Latvijā nepieļautu izvairīšanos no šādām sankcijām. Tas ir 2017. gads. Turpretī likums mūsu priekšā ir tikai tagad, un, ņemot vērā ļoti īsos termiņus, mums tas tik tiešām ir jāpieņem
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Augsti godātais Kūtra kungs! Dāmas un kungi! Tikko Zariņa kungs runāja par tādu ēterisku lietu kā amatpersonu atbildība. Un, protams, visā šajā koģenerācijas stāstā - šis pieprasījums ir par koģenerāciju - ir ļoti daudz jautājumu arī attiecībā uz amatpersonu atbildību. Pavisam īsi izstāstīšu nupat man nākušu informāciju par kādas pašvaldības deputātiem, kas 2011.gadā, Valsts kontrolesprāt, pieņēma ne visai saimniecisku lēmumu... Pagājuši jau septiņi gadi. Strādāja prokuratūra, strādāja Valsts kontrole. Vienreiz procesu virzīja - to noraidīja. Virzīja otro reizi... Vārdu sakot, beigās tas viss aizgājis līdz tiesai, un labākajā gadījumā no katra šīs pašvaldības deputāta dabūs apmēram 700 vai 800 eiro. Un tad rodas jautājums: vai šie septiņi astoņi gadi un šie patērētie resursi lietas izmeklēšanai - prokuratūras darbs, Valsts kontroles darbs, tagad arī tiesnešu darbs... vai beigās mēs dabūsim vismaz tik, lai atmaksātos šiem valsts ierēdņiem algas? Šajā gadījumā, cik es saprotu, ir runa jau par miljoniem un pat vēl lielākām summām. Un jautājums ir tāds: vai mēs patiešām uzskatām, ka amatpersonām šajā gadījumā par visu koģenerācijas sistēmu nav jāatbild? Un mēs varam vienkārši tā - klusējot... Kā redzam, šobrīd runā tikai opozīcijas pārstāvji, koalīcijas deputāti pat nemēģina skaidrot, atbildēt. Arī ministra te šodien nav... Nu labi. Pieprasījumu komisijā par šo pieprasījumu arī nebija klāt. Protams, var saprast, ka... Pareizāk sakot, nu jau ir tāda jezga, šķiet, izveidojusies, ir tik daudz jautājumu, tik daudz pieprasījumu... es pieļauju, ka jums, dāmas un kungi, jau grūti izsekot, par kuru no jautājumiem tagad Zariņa kungs nāk runāt. Protams, var frakcijai <PARTY> pārmest, ka viņi mēģina sabiezināt krāsas, ka varbūt <PARTY>I jeb kādreizējam “Saskaņas Centram”, ko daži cilvēki vēl joprojām sauc par “sabotāžas centru”, ir svarīgs princips: jo sliktāk valstij, jo labāk. Bet, manuprāt, tomēr šajā gadījumā patiešām būtu jānonāk ja ne l
Jā, komisijas vārdā es gribēju piebilst, ka mēs... ka notika aktīvas debates Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā par to, kā iesaistīt aktīvāk gan komisiju, gan Saeimas deputātus. Mēs mēģinājām rast labākos kompromisus, un agrīnā stadijā Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas locekļiem ir iespēja iesaistīties šo pamatnostādņu izstrādē. Tāpat ir notikušas vismaz četras publiskās apspriešanas. Ir bijis vairāk nekā mēnesi ilgs priekšlikumu iesniegšanas termiņš. Tā ka pietiekami liela iesaiste ir bijusi nodrošināta. Līdz ar to aicinu šo priekšlikumu komisijas vārdā neatbalstīt.
Labdien, augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Cienītie kolēģi! 82. priekšlikums paredz, ka pirmpirkuma tiesības uz zemi un citu nekustamo īpašumu ostas teritorijā ir nevis kapitālsabiedrībai, bet pašvaldībai. Pirmpirkuma jeb prioritāro tiesību noteikšana kapitālsabiedrībai iegūt īpašumu ir viena no valsts atbalsta formām, kuras saskaņošana ar Eiropas Komisiju nav pat uzsākta, taču bez šāda saskaņojuma pirmpirkuma tiesību piešķiršana kapitālsabiedrībai nav pieļaujama. Kolēģi, ja mēs šo priekšlikumu neatbalstīsim un nebūs atbalsta šādai formai no Eiropas Komisijas, mēs nonāksim lielās pretrunās uz trešo lasījumu. Turklāt jāņem vērā, ka ostas teritorija atrodas pašvaldības teritorijā un likuma “Par pašvaldībām” 78. pants pašvaldības administratīvajā teritorijā pirmpirkuma tiesības noteic pašvaldībai. Tas izriet no pašvaldības tiesībām un pienākuma nodrošināt savas teritorijas pārvaldīšanu un apsaimniekošanu. Cienītie kolēģi, kamēr nav Eiropas Komisijas saskaņošana vai... faktiski tas nav vēl šobrīd darīts, es aicinu nepieļaut kļūdu un atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies. Cienītie kolēģi! Šis Valaiņa kunga priekšlikums tiešām paredz atgriezties pie tās likuma formas, kas veiksmīgi darbojās līdz 2019. gada decembrim. Tā kā Satiksmes ministrija nav veikusi ostas pārvaldes kā kapitālsabiedrības sagaidāmās darbības ekonomisko izvērtējumu, joprojām nav skaidrs, vai kapitālsabiedrības, kas tiks veidotas ostu pārvaldīšanai, spēs ekonomiski pamatoti darboties un pastāvēt bez valsts atbalsta. Arī valsts atbalsta pieļaujamības izvērtējums nav veikts, līdz ar to šobrīd nav iespējams pamatoti atbalstīt ostu pārvalžu pārveidošanu par kapitālsabiedrībām, jo viens ir - mainīt pārvaldības formu, bet otrs ir - būt pilnīgi pārliecinātam par to, ka šāda formas, juridiskās formas, maiņa neatstās ietekmi uz ekonomisko darbību. Šobrīd Satiksmes ministrija... arī komisijā uzdodot jautājumu un aicinot šādu iesniegt komisijai, nekas tāds netika iesniegts, līdz ar to šobrīd ir diezgan apšaubāmi,
Cienījamais Prezidij! Godājamie kolēģi! Viennozīmīgi šis zināmā mērā ir tāds sensitīvs likumprojekts, jo mūsu kolēģe Stepaņenko kundze skāra tādas tēmas, par kurām varbūt mums dažreiz labāk negribas runāt. Un kolēģis Vucāns... viņam jau bija ļoti retoriski skaista runa, jauka, tikai tās saturu es varbūt gluži neizpratu. Un, redziet, šajā likumprojekta pantā ir runa par izglītību, par tikumību, par laulību, par ģimeni un par citām tādām it kā pašsaprotamām vērtībām. Redziet, varētu jau par to arī nerunāt, taču šis ir tāds laiks, kad mūsu valstī es jūtu aizvien lielāku un lielāku spiedienu paplašināt robežas šīm it kā pašsaprotamajām vērtībām - laulība, ģimene, tikumība. Varbūt preambulā jeb ievadā tāds viens neliels piemērs. Redziet, Itālijā ir tāds modes nams Dolce & Gabana, kurš saimnieciski ļoti labi darbojas. Es domāju, ka arī mums šeit vienam otram no tā ir kāds aksesuārs vai apģērba gabals, arī man tāds ir, un man pret to nav absolūti nekādu pretenziju. Un, kā jūs zināt, šie abi itāļu džentlmeņi ir izveidojuši ģimeni - ģimeni, kas nav balstīta uz tradicionālajām vērtībām, un šajā vidē, netradicionālo vērtību vidē, ir ļoti populāras visdažādākās diskusijas. Un arī diskusija par tikumību. Un abi šie džentlmeņi ģenerēja ideju, ka viendzimuma pāriem nav tikumiski iegādāties, ģenerēt, radīt bērnu. Vajadzēja redzēt, kāds sacēlās Eiropas līmeņa skandāls! Vētra! Jo pret to bija viens no kaismīgākajiem oponentiem - Eltons Džons, kurš paziņoja, ka viņi vispār neizprot, kas ir tikumība, un ka šādiem pāriem, ja ir bērns... es gan tā smalki nezinu, kādā procesā viņš šo bērnu ir radījis jeb ģenerējis... ka bērni - tas ir ļoti normāli! Redziet - kāpēc es šo piemēru pieminu? Tāpēc, ka jebkuru terminu var padarīt par bezjēdzīgu ar visdažādākajiem argumentiem. Un cilvēkiem, kuri balstās uz tradicionālajām vērtībām, ne pirmais, ne arī otrais viedoklis būtībā nav pieņemams. Redziet, šī diskusija sākās ar kādu necilu grāmatiņu, par kuru arī es nezināju, ka tāda vispār ir. Pateicoti
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Augsti godātie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likumā”, kas sagatavots izskatīšanai otrajā lasījumā. Tika saņemti un izskatīti 48 priekšlikumi. Izmantojot iespēju, es gribu pateikt paldies komisijas priekšsēdētājam Mārtiņam Bondaram par to, ka viņš ir atļāvis Ilgtspējīgas attīstības komisijai izmantot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas telpas mūsu sēdēm. Un tagad man jāziņo par šo likumprojektu. 1. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā arī atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 6. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 7. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 10. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts. Nav balsojams. Iekļauts 11. priekšlikumā. 11. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 12. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 13. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 14. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 15. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā. 16. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 18. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 19. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Ko
Paldies, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja. Nu tad tiešām iziesim cauri šim saturiskajam... Te ir ļoti daudz to jautājumu, kuri rodas, jau vienkārši izlasot pašu likumprojektu, kurā ir faktiski tikai divas rindiņas. Pati galvenā tēze: ja frakcija ir samazinājusies par divām trešdaļām... Likumprojekts absolūti neatbild uz šādu jautājumu: kas notiek tādā gadījumā, ja frakcija vispār netiek nodibināta? Piemēram, kādas partijas programmā ir tāda tēze, ka viņi, nākot pie varas, neveidos frakciju, strādās kā deputāti, kas balsos pēc savas “labākās apziņas”, kā mēs visi savā zvērestā esam to svinīgi solījuši. Kas tad notiek? Tādā gadījumā Valsts prezidents... tā vietā, lai risinātu varbūt daudz dziļākas problēmas, kuras, protams, prasa līdz ar to arī plašas diskusijas (piemēram, ļoti zemā vēlētāju aktivitāte pašvaldību vēlēšanu, Eiroparlamenta un, iespējams, arī nākamās Saeimas vēlēšanu kontekstā)... nemaz nerisina, tā vietā vienkārši frakcijas apmērs tiek sasaistīts ar finansējumu. Paskatīsim varbūt arī nedaudz dziļāk šo jautājumu - ar ko nodarbojas partija, kādas ir partijas galvenās funkcijas. Partiju galvenās funkcijas, protams, ir vēlētājiem piedāvāt vēlēšanu programmas, piedāvāt tos cilvēkus, kas šīs vēlēšanu programmas izpildīs Eiroparlamenta vēlēšanās, Saeimas vēlēšanās, pašvaldību vēlēšanās. Papildus tam partijām parasti ir biroji, kuri tiek uzturēti, notiek dažādas kampaņas, kuru laikā tieši šīs idejas tiek piedāvātas, un tas ir partijas darbības kopums. Kādā sakarā šis finansējums tiek sasaistīts ar tikai vienu no šīm piecām manis nosauktajām lietām - Saeimas vēlēšanām? Jā, protams, Saeima, parlaments, - tā ir lēmējvara. Ļoti būtisks aspekts, tāpēc ka veidojas pēc tam attiecīgi arī valdība. Taču - valsts tiek pārstāvēta, ja vara tiek pārstāvēta dažādos līmeņos. Piemēram, valsti Eiroparlamentā pārstāv mūsu deputāti. Ja varu pārstāv deputāti arī pašvaldībās, kuras ir daudz tuvāk savam iedzīvotājam, tad kāpēc tajā ziņā nekāds piedāvājums nav bijis? Šīs divas rindiņa
Godātie kolēģi! Sēlijas novadam droši vien tāpat kā vienai krietnai daļai topošo novadu ir savi plusi un savi mīnusi. Sēlijas novadu vienotu kultūridentitāte, kas ir ļoti svarīgs, vienojošs faktors arī tajā ziņā, lai ekonomika attīstītos. Sēļi jau 14. gadsimtā bija ļoti spēcīgs bāzes punkts vai bāze lietuvju cīņām pret Latgali un Vidzemi. Ne jau tādēļ Sēlijai būtu jādod novada statuss, protams. Bet tieši šīs... tas, ka sēliskās izloksnes saglabājušās... ir patiešām, nu, ļoti daudz vienojošu kultūridentitātes faktoru. Mīnuss, ka gan no Aknīstes, gan no citiem... par ko runāja arī Viktors Valainis, par šo policentrisko... tā būtu tāda laba ideja un labs risinājums. Bet, piemēram, no Aknīstes uz Viesīti, tātad uz iespējamo centru, ved grantēts ceļš. Vai būtu paredzams, ka patiešām arī infrastruktūra uzreiz tiek uzlabota? Es nezinu, vai tas ir vietējiem iedzīvotājiem... viņiem nav iespējas ar džipiem braukāt no tagadējā Aknīstes novada uz, pieņemsim, Viesīti. Mani mulsina pats Sēlijas nosaukums, ja tas tiks pieņemts. Mēs jaucam ne tikai kultūrvēsturiskos novadus ar administratīvajiem novadiem nosaukumos, lietojot pirmskara apriņķu vietā jēdzienu “novads”, bet jaucam arī pašus nosaukumus. Nu, ja Sēlija ir kultūrvēsturisks novads un mēs atgriežamies pie tā... nevis atgriežamies, bet nosaukums būtu “Sēlijas novads”, mēs izejam pilnīgi no... tas būtu tā kā vienu bērnu nosaukt Artūrs Toms, Didzis un nākamajiem likt vārdu “trešais” vai “ceturtais” pēc kārtas. Nu, ir tas princips izjaukts. Loģiskāk, manuprāt, būtu par Viesītes novadu nosaukt. Es piekrītu Kazinovska kunga priekšlikumam, arī Dombravas kunga priekšlikumam, ka attiecībā uz šo jautājums vēl ir atklāts un pārrunājams, bet šeit ir samērā daudz plusu. Paldies.
Komisija, ievērojot to, ka Labklājības ministrija un Finanšu ministrija nevarēja mums iesniegt datus, cik tas varētu izmaksāt, kā arī ņemot vērā valsts stratēģisko virzību uz to, ka bērniem ir jādzīvo ģimeniskā vidē, tomēr neatbalstīja šo priekšlikumu. Vēl komisija norādīja, ka šī paša panta pirmās daļas 9.punktā ir rakstīts, ka minēto personu laulātie, kuri audzina bērnu vecumā līdz septiņiem gadiem vai vismaz trīs bērnus līdz 15 gadiem... Un tā doma bija tāda, ka uz trešo lasījumu varētu paskatīties, kā 9.punkts attiecas uz šo komisijas noraidīto priekšlikumu. Paužot komisijas viedokli, aicinu neatbalstīt. 52. - tiesībsarga Jura Jansona priekšlikums. Nav atbalstīts. 53. - veselības ministres Andas Čakšas priekšlikums. Ir atbalstīts. Kolēģis Mārtiņš Šics ļoti precīzi raksturoja šī priekšlikuma būtību. Bet komisija uzskatīja: ja cilvēks ir samaksājis, tad būtībā... tad, kad viņš ir pašrocīgi apdrošinājies, bet sāk strādāt un sāk maksāt nodokļus parastā kārtībā, viņš ir samaksājis dubultā, un tātad sociāli taisnīgi būtu to vienu daļu, pārmaksāto, viņam atmaksāt. Protams, šajā sakarā varētu būt arī tiesas darbi, jo pacientam vienmēr būs taisnība. Tāpēc komisija atbalstīja šo veselības ministres Andas Čakšas priekšlikumu. 54. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Guva komisijas atbalstu. Arī 55. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 56. - veselības ministres Andas Čakšas priekšlikums. Atbalstīts. 57. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 58. - frakcijas “<PARTY>” priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 59. - komisijas priekšlikumā. 59. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 60. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 61. - frakcijas “<PARTY>” priekšlikums. Nav atbalstīts. 62. - frakcijas “<PARTY>” priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 63. - komisijas priekšlikumā. 63. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 64. - veselības ministres Andas Čakšas priekšl
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Izskatām likumprojektu “Tiesu ekspertu likums”. Uz trešo lasījumu ir saņemti 39 priekšlikumi. 1. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kas paredz svītrot tiesu ekspertīžu iestādes definīciju, jo tā ir iekļauta likuma 11.pantā. Priekšlikums ir atbalstīts. 2. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz izslēgt 2.panta nosaukumā vārdus “un darbības joma”, jo šis pants faktiski par darbības jomu nerunā. Komisijā ir atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz izslēgt saīsinājumu “reģistrs”, jo likumā ir vairāki reģistri un turpmāk attiecīgi tiek lietoti pilni reģistru nosaukumi. Komisijā ir atbalstīts. 4. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas nosaka, ka tiesu ekspertu reģistru uztur nevis Tiesu administrācija, bet Tiesu ekspertu padome. Komisijā ir atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz no tiesu ekspertīzes metodes apraksta izslēgt atsauces, jo tās varētu arī tur nebūt. Komisijā ir atbalstīts. 6. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz izslēgt vārdus, ka tiesu ekspertīžu metožu reģistru uztur Tiesu ekspertu padome, jo tas faktiski jau ir ietverts veidošanā. Komisijā ir atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz apvienot panta divas daļas (vienā ir runāts par tiesu ekspertu eksaminācijas komisijas priekšsēdētāju, otrā - par vietnieku). Komisijā ir atbalstīts. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz precizēt medicīnas un psihiatriskās ekspertīzes ekspertu nosaukumus. Komisijā ir atbalstīts. 9. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kurš paredz pārcelt jau minēto tiesu ekspertīžu iestādes definīciju, kā arī noteikt, ka šī ekspertīžu iestāde var būt arī valsts institūcijas vai kapitālsabiedrības struktūrvienība. Ir atbalstīts, redakcionāli precizējot, un ietverts 10. - komisijas priekšlikumā. 10. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz izslēgt regulējumu, kas saistīts ar ekspertu apmācību un
Komisijas vārdā nekas nav piebilstams. Turpinām skatīt. 5. priekšlikums... Arī 5. ir deputāta Alda Gobzema priekšlikums, kura būtība ir tāda, ka turpmāk nevarētu piešķirt pielaidi valsts noslēpumam, ja personai ir dubultā pilsonība. Arī šis priekšlikums komisijā netika atbalstīts, un arguments ir tāds, ka ļoti stingri jāvērtē - un tas arī drošības dienestos tiek vērtēts -, no kurām valstīm nāk šie cilvēki ar dubulto pilsonību. Bieži tie var būt arī mūsu partnervalstu, to skaitā stratēģisko partnervalstu, pilsoņi. Tāpēc šis deputāta Gobzema priekšlikums nav atbalstīts.
Godātie kolēģi! Līdztekus direktīvas ieviešanas pasākumiem šajā likumprojektā... Es tomēr vēlos norādīt to, ka jaunais likums, ar kuru zaudēs spēku konsulārais reglaments, būs, manuprāt, nelabvēlīgāks Latvijas Republikas valstspiederīgajiem ārvalstīs un faktiski ļaus atsevišķām amatpersonām jau ar likumu pamatot savu neiesaistīšanos lietās, īpaši lietās, kas skar nepilngadīgo Latvijas valstspiederīgo tiesību aizsardzību ārvalstīs. Lai arī jaunais likums paredz konsulāro palīdzību šādos gadījumos, paskatīsimies, kāda tad šobrīd šī palīdzība izskatās! Vēstulē, kuru faktiski vienmēr izsūta Latvijas konsulāts Lielbritānijā vecākiem, kuri lūdz palīdzību lietās, kas skar nepilngadīgo tiesību aizsardzību, parasti tiek norādīts, ka juridiskā konsultācija netiek sniegta šādos jautājumos, un tiek norādīta kāda interneta vietne, kurā varētu meklēt kāda advokāta palīdzību. Un kādu atbildi saņem vecāki, kad lūdz piedalīties tiesas procesā kā novērotājiem tad, kad lieta jau ir aizgājusi tik tālu, ka tiek skatīts arī jautājums par piespiedu adopciju? Pēdējā laikā atbilde parasti ir tāda: “Vēstniecība nejaucas tiesas darbos, un līdz ar to šī dalība tiesā būs tikai tādā gadījumā, ja vēstniecība, pēc sava ieskata, vērtēs to kā pārkāpumu no iesaistīto institūciju puses.” Protams, tas ir tikai pēc vēstniecības ieskata. Likumprojekta anotācija faktiski atspoguļo šo vecāku saraksti ar konsulātu, kas nosaka, ka konsuls nejauksies lietās, faktiski atsakoties no savām tiesībām novērot tiesas procesu. Turpretī Vīnes konvencija, uz kuru faktiski šis likumprojekts balstās, nosaka kā vienu no konsulāta funkcijām (robežās, kādas uzliek uzņemošās valsts likumi un noteikumi) aizsargāt nepilngadīgo un citu personu, kurām trūkst pilnas rīcībspējas un kuras ir nosūtošās valsts pilsoņi, intereses (īpaši gadījumos, kuros attiecībā uz šādām personām nepieciešams nodibināt aizbildnību vai aizgādību). Tātad ir ļoti žēl, ka bērnu interešu aizstāvība, proti, konsulārā darbinieka klātbūtne lietās par bērnu š