EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Augsti godātais Prezidija priekšsēdētājas biedr! Cienījamie deputāti! Komisija izskatīja Ministru kabineta atbalstīto likumprojektu “Grozījumi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā”. No šā gada 1.jūlija Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas dienestam ir paredzēts finansējums Pasaules Bankas metodikas iegādei, kas nodrošinās iespēju kvalitatīvi izvērtēt Latvijā esošās noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas sistēmas efektivitāti, kā arī identificēt tās vājās vietas. Tāpat papildu finanšu līdzekļi ir paredzēti darbinieku, kuri strādās ar minēto metodiku, atalgojumam. Likumprojekts paredz precizēt Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas dienesta tiesības un funkcijas, lai tas varētu efektīvi izmantot minēto metodiku. Ņemot vērā minēto, komisijas vārdā aicinu noteikt likumprojektam steidzamību. Aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 19.maijs, izskatīšana otrajā lasījumā - Saeimas šī gada 11.jūnija sēdē.
Labdien, cienījamie kolēģi! Prezidij un ministru kungi! Man prieks, ka jūs esat apklusuši. Pārējie visi jau runā četrus gadus. Man šī izdevība ir bijusi mazāk, tāpēc es nevaru šobrīd nerunāt par būvniecības jautājumiem, kad mēs izskatām Ašeradena lietu. Man ir jautājums: ko dara Ekonomikas ministrija? Vai vispār kaut ko citu Ekonomikas ministrija dara, kā tikai mēģina saregulēt OIK lietas? Arī šeit šodien runājam tikai par OIK. Varbūt ministram steidzami ir jāsakārto OIK lietas, lai nākamā valdība nevarētu apstādināt slaukšanas aparātu, ar kuru katru mēnesi no katras saimniecības, no katra elektrības patērētāja slauc un slauc naudu, lai daži indivīdi varētu to naudu tērēt savām vajadzībām. Tie daži, kas Ekonomikas ministrijas paspārnē Kampara un Pavļuta laikā tika pie gardā kumosa. Ekonomikas ministrijai citas nozares vairs nemaz neinteresē! Bet jautājums - vai būvniecība ir sakārtota? Vai tiešām būvniecības nozarē viss ir kārtībā? 2017.gada janvārī trīs <PARTY>S ministri sarīkoja preses konferenci, kurā ekonomikas ministrs Arvils Ašeradens mums solīja leiputriju. Citēju: “Valsts gatava apgūt aptuveni miljardu eiro Eiropas Savienības fondu naudas, kuru ieguldīs dažādu objektu celtniecībā.” Būvniecības vēriens būšot tik plašs, ka vajadzēs iesaistīt tūkstošiem strādnieku. Lai nākotnē nebūtu jāatver robežas viesstrādniekiem, valsts grasās mācīt mazkvalificētus vietējos iedzīvotājus. Nākamajos gados līdz 2019.gadam būvniecības nozarē ieplūdīs milzīga nauda! 2017.gadā - 400 miljoni, 2018., tas ir, šogad - 600 miljoni. Būvniecības nozare strauji attīstīsies un būs nepieciešami vairāk nekā 7000 strādājošie. Kur viņi ir? Izglītības un zinātnes ministrs Kārlis Šadurskis labprāt dalījās ar informāciju par to, ko iecerējis būvēt savā pārvaldītajā jomā. (Tas par to pašu preses konferenci.) Zinātnisko institūtu infrastruktūras uzlabošanai paredzēts tērēt 116 miljonus, augstskolu būvēm - 40 miljonus, profesionālās izglītības projektiem - 82 miljonus, tikpat lielu summu novirzīt p
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Rūpnieciskā īpašuma institūciju un procedūru likums”. Trešajam lasījumam saņemts 31 priekšlikums. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 3. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Ir atbalstīts. 4. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 10.priekšlikumā. 10. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 13.priekšlikumā. 13. - atbildīgās komisijas priekšlikums... 14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir atbalstīts. Jā. 15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 20. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Ir atbalstīts. Arī 21. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. 22. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. 23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 24. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. 25. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. 26. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. Arī 27. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. 28. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. 29. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. Un 30. - tieslietu ministra priekšlikums, kurš ir atbalstīts. Daļēji atbalstīts un iekļauts 31. - komisijas priekšlikumā. 31. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš ir atbalstīts. Līdz ar to aicinu jūs atbalstīt likumproje
Labrīt, cienījamie kolēģi! Šobrīd ir runa par grozījumiem likumā “Par tautas nobalsošanu, likumu ierosināšanu un Eiropas pilsoņu iniciatīvu”. Šā likuma pārejas noteikumu 3.punkts šobrīd spēkā esošajā redakcijā uzdod Ministru kabinetam līdz 2014.gada 1.septembrim nodrošināt vienotā valsts un pašvaldību pakalpojumu portāla tiešsaistes sistēmas tehnisko un drošības gatavību parakstu vākšanai tiešsaistes sistēmā... režīmā, piedodiet. 11.Saeimas Juridiskā komisija 2014.gada 9. un 10.septembrī izskatīja jautājumu par parakstu vākšanas tiešsaistes sistēmā darbības uzsākšanu. VARAM sagatavotā informācija minētajām sēdēm liecina, ka likuma pārejas noteikumu 3.punktā dotais uzdevums nav izpildīts. Tiešsaistes sistēma nav pat izveidota, nemaz nerunājot par tās gatavību parakstu vākšanai tiešsaistes sistēmas režīmā. VARAM savā vēstulē informēja, ka ir izsludināts attiecīgs konkurss, kurā par piedāvājuma termiņu ir noteikts šī gada 27.oktobris. Ņemot vērā nepieciešamību kvalitatīvi izvērtēt konkursa piedāvājumu, iespēju apstrādāt konkursa rezultātus un laiku, kāds nepieciešams sistēmas izstrādāšanai, aprobēšanai, pārbaudei un palaišanai, ir apšaubāms, vai 2015.gada 1.janvārī šī sistēma būs izstrādāta un varēs uzsākt pilnvērtīgu darbu. Stājoties spēkā izmaiņām likuma 22.pantā, tiks nepamatoti un nesamērīgi apgrūtinātas Satversmē garantētās personu tiesības iesniegt likumprojektus. Latvijā kā demokrātiskā un tautas varu cienošā valstī šāda situācija nav pieļaujama. Turklāt, ja šī tiešsaistes sistēma tik tiešām būs izstrādāta, bet tā nebūs aprobēta, sabiedrībai nebūs bijusi iespēja to iepazīt, tad tās plašai izmantošanai un popularizēšanai būs nepieciešams papildu laiks. Mūsu iesniegtais likumprojekts paredz saglabāt šobrīd pastāvošo kārtību tautas nobalsošanas iniciēšanā un to, ka tas iespējams, savācot 30 tūkstošus parakstu. Parakstu vākšanas iespēja papildināta ar iespēju vākt parakstus tiešsaistē. Šāda papildinājuma mērķis ir pārbaudīt un aprobēt izstrādājamo parakstu vākšanas
Labrīt, kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija izskatīja likumprojektu “Grozījumi Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā” trešajam lasījumam. Kopā tika saņemti divi priekšlikumi. 1. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Paredz atstāt iespēju nepieciešamības gadījumā juridiskajām personām veikt kredītu restrukturizāciju. Komisijā atbalstīts. 2. - arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Tehniska rakstura, precizē likuma stāšanās spēkā laiku. Komisijā atbalstīts. Likumprojekts tika atbalstīts trešajam lasījumam. Aicinu jūs darīt tāpat.
Komisijas vārdā man vairs nav, ko piebilst, jo deputāts Imants Parādnieks 3. un 5.priekšlikumu ir atsaucis. 4.priekšlikums. Deputāts Imants Parādnieks pārejas noteikumu 41.punktā izslēdz pārējo tekstu, bet atstāj tikai šādu redakciju: “Latvijā un Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstīs dzīvojošiem vecuma un invaliditātes pensijas saņēmējiem par apdrošināšanas stāžu, kas uzkrāts līdz 1995.gada 31.decembrim un ņemts vērā, piešķirot (pārrēķinot) pensiju, piešķir piemaksu par katru apdrošināšanas stāža gadu.” Šie ir pārejas noteikumi. Likuma pantos mums jau ir izdarīti grozījumi, cienījamie kolēģi, un pašreiz komisijā ir arī likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts pensijām””, kurā runāts par periodu no 2012.gada 1.janvāra, kad cilvēki ir pensionējušies... un viņiem vairs nav noteikta piemaksa par darba stāžu. Bet tām personām, kuras ir pensionējušās līdz 1996.gada 31.decembrim, piemaksa par darba stāžu arī ir palielināta - un ne vairs viena eiro, bet pusotra eiro apmērā. Tas tika jau šī gada 1.jūlijā izpildīts. Tādēļ arī komisija, diskutējot par deputāta Parādnieka kunga priekšlikumu pārejas noteikumu 41.punktā, nebija absolūti noraidoša. Tomēr komisija atturējās pašlaik šo priekšlikumu pieņemt, jo mums uz komisijas sēdi nebija informācijas par fiskālo efektu... jo no 2014.gada 1.janvāra piemaksa par darba stāžu tiek maksāta no valsts pamatbudžeta, nevis no valsts sociālās apdrošināšanas obligātajām iemaksām. Paldies. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti, jo Parādnieka kungs ir atsaucis šos savus priekšlikumus - 4. un 6.priekšlikumu. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts pensijām”” (Nr.1346/Lp12) otrajā, galīgajā, lasījumā. Paldies.
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Paziņojums. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija paziņo, ka, pamatojoties uz 12.Saeimas deputāta Gunta Belēviča 2016.gada 12.jūnija iesniegumu par deputāta mandāta nolikšanu, Valdim Kalnozolam tiek apstiprinātas 12.Saeimas deputāta pilnvaras. Informējam, ka komisija savā šā gada 15.jūnija sēdē izskatīja 12.Saeimas deputāta Gunta Belēviča 2016.gada 12.jūnija iesniegumu par deputāta mandāta nolikšanu un deputāta amata kandidāta Askolda Kļaviņa 2016.gada 14.jūnija iesniegumu, ar kuru viņš piekrita uzņemties deputāta pilnvaras uz laiku. Vienlaikus informējam, ka 2016.gada 18.februārī Valdim Kalnozolam tika apstiprinātas deputāta pilnvaras uz laiku, pamatojoties uz deputāta Māra Kučinska 2016.gada 15.februāra iesniegumu par deputāta mandāta nolikšanu uz Ministru prezidenta amata pienākumu pildīšanas laiku. Cienījamie kolēģi! Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija savā šā gada 15.jūnija sēdē izskatīja 12.Saeimas deputāta Gunta Belēviča 2016.gada 12.jūnija iesniegumu par deputāta mandāta nolikšanu un deputāta amata kandidāta Askolda Kļaviņa 2016.gada 14.jūnija iesniegumu, kurā viņš piekrīt uzņemties deputāta pilnvaras uz laiku, un vienbalsīgi to atbalstīja. Komisija nolēma virzīt izskatīšanai Saeimas šā gada 16.jūnija sēdē lēmuma projektu “Par Askolda Kļaviņa 12.Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu uz laiku, kamēr no <PARTY>s kandidātu saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus”. Lūdzu atbalstīt sagatavoto lēmuma projektu.
Kolēģi! Deputāts Vitālijs Orlovs jau principā izstāstīja pamatbūtību, kāpēc tie ir 250 eiro un no kurienes tie rodas. Es gribēju teikt, ka šobrīd viņi ir nevis kaut kādi hroniskie bezdarbnieki, jo negrib strādāt (arī tādi ir, kā mēs zinām), bet viņi vienkārši nevar atrast darbu, jo šobrīd nav vakanču. Un viņi to naudu neliks zeķē. Viņi to naudu tērēs, līdz ar to atbalstot Latvijas ekonomiku, un līdz ar to arī tā nauda daļēji atgriezīsies valsts budžetā nodokļu veidā. Tāpēc es komisijā arī atbalstīju šo priekšlikumu. Un es aicinu arī kolēģus padomāt par to, lai atbalstītu šo priekšlikumu. Paldies.
Ekselences! Ministru kungi! Kolēģi! Es tiešām kā vienmēr ievērošu savu tradīciju un nemēģināšu atkārtoties, jo daudz ko jau pateica Sudrabas kundze. Bet mūsu frakcijas viedoklis nebūs, kā teica partiju <PARTY> pārstāvošā Solvita Āboltiņas kundze, kritizējošs. Mūsu viedoklis būs tieši atbalstošs un ierosinošs. Tāpēc mūsu galvenais vadmotīvs šinī brīdī būs atbalstīt tās domas, kas bija... ir minētas šinī ziņojumā un ir ļoti labas. Un arī ierosināsim, ko, mūsuprāt, vajadzētu uzlabot. Es gribētu vērst uzmanību uz to, ka šis ziņojums ir par paveikto un iecerēto sadarbību... darbību valsts ārpolitikā. Sāksim ar to, kas paveikts. Diemžēl diezgan maz, un tāpēc mēs ierosinām turpmāk šajos ziņojumos atskaitīties arī par to, kādu konkrētu ekonomisko labumu Latvijas valsts iedzīvotājiem ir nesusi Latvijas valsts ārpolitika konkrētajā gadā. Āboltiņas kundze šeit jau minēja konkrēti par pienu uz Ķīnu. Mēs labprāt dzirdētu 2014.gadā noslēgto līgumu vismaz īsu raksturojumu, kādi tie ir bijuši un ko tie ir nesuši valsts ekonomikai. Protams, mēs saprotam, ka mūsu līdzdalība drošības jautājumos starptautiskajās institūcijās ir aktīva un bez tās neiztikt. Un tur mēs vairāk vai mazāk tomēr neesam, tā teikt, dienaskārtības noteicēji. Un tāpēc mēs varbūt ierosinātu nākotnē šādos ziņojumos nelikt tik ambiciozus apgalvojumus kā “prezidentūra Eiropas Savienības Padomē ļaus Latvijai veidot Eiropas Savienības darba kārtību, kā arī ietekmēt Eiropas Savienības politikas virzību atbilstoši Latvijas ekonomiskās izaugsmes mērķiem”. Protams, mēs to vēlētos, bet vai mēs to šobrīd varam? Tas ir liels jautājums. Es atbalstu... tiešām jāsaka atzinības vārdi par ārpolitiku diasporas jautājumos. Izdevās pašam par to pārliecināties. Un tas, kas saistīts ar darbu ar mūsu diasporas pārstāvjiem, sevišķi jau lielās kapitālistiskās valstīs, ir atbalstošs, bet tas vairāk attiecas uz tiem diasporas pārstāvjiem, kuri pametuši Latviju pēc 1940.gada. Kāda ir politika attiecībā uz tiem, kas pametuši Latviju deviņdesm
Komisijas vārdā tikai varu atgādināt - komisija neatbalstīja šo priekšlikumu. 8. - deputāta Tavara priekšlikums. Paredz aizstāt jēdzienu “darba ņēmējs” ar vārdiem “uz darba līguma pamata nolīgts darba ņēmējs”. Komisijā priekšlikums netika atbalstīts. 9. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Virkne turpmāko priekšlikumu faktiski paredz spēkā stāšanās termiņa pārcelšanu, un šajā konkrētajā priekšlikumā paredzēts - par vienu gadu. Komisijā priekšlikums netika atbalstīts. Komisija šo termiņa pārcelšanu neatbalstīja. 10. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Kā jau Švecovas kundze minēja, arī šeit ir runa par termiņa pārcelšanu par vienu gadu. Komisijā nav atbalstīts. 11. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Arī tas saistīts ar termiņa pārcelšanu par vienu gadu. Komisijā nav atbalstīts. 12. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Paredz termiņa pagarinājumu. Komisija priekšlikumu neatbalstīja. 13. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums par spēkā stāšanās termiņa pārcelšanu. Komisijā nav atbalstīts. 14. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Arī tas saistīts ar spēkā stāšanās termiņa pārcelšanu. Komisijā nav atbalstīts. 15. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Arī tas paredz spēkā stāšanās termiņa pārcelšanu. Komisijā nav atbalstīts. 16. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Arī tas paredz termiņa pārcelšanu. Komisijā nav atbalstīts. 17. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Arī tas saistīts ar termiņa pārcelšanu. Komisijā netika atbalstīts. 18. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums par termiņa pārcelšanu. Nav atbalstīts. 19. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Arī tas saistīts ar termiņa pārcelšanu. Komisijā netika atbalstīts. 20. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Arī tas saistīts ar termiņa pārcelšanu. Komisijā netika atbalstīts. 21. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Arī tas saistīts ar termiņu. Komisijā priekšlikums netika atbalstīts.
Godātā Saeima! Frakcijas <PARTY> deputāti uzskata, ka Valsts prezidenta ievēlēšanas pašreizējā kārtība neatbilst šodienas atklātības principiem un neveicina valsts tālāku attīstību. Saeimas Juridiskā komisija izveidoja darba grupu, lai risinātu jautājumu par atklātā balsojumā ievēlētu prezidentu... Darba grupā Inese Lībiņa-Egnere strādāja jau iepriekšējā Saeimas sasaukumā... Bet, negūstot citu partiju deputātu atbalstu, šo jautājumu tālāk virzīt uz Saeimu nevarēja. Šobrīd, prezidenta ievēlēšanu noveļot uz tautas pleciem, deputāti vēlas mazināt savu atbildību tautas priekšā. (Dep. V.Spolītis: “Precīzi! Jā!”) Deputāti negrib uzņemties atbildību, tā vietā gatavi uzlikt tautai vēl lielākus izdevumus - gan Valsts prezidenta vēlēšanu izdevumus, gan izdevumus paplašinātai Valsts prezidenta kancelejai. (Starpsaucieni: “Precīzi!”) Jo - kā citādāk realizēs varas dalīšanu? Atbalstot <PARTY>s priekšlikumu par tautas vēlētu prezidentu, mēs... Ņemot vērā vēlētāju līdzdalības pašreizējo kvalitāti, jāteic, ka tādējādi varam tikt pie tāda prezidenta, kura spožums līdzvērtīgs Lemberga, Ušakova, Grigules spožumam... To parāda Amerikas Savienoto Valstu pieredze - Trampa ievēlēšana par prezidentu un viņa tālākā rīcība, kas satrauc visas pasaules valstis. Publisko tiesību institūta direktors Arvīds Dravnieks šārīta intervijā norādīja, ka tas būtu pussolis uz vadonības režīmu. Tāpēc, cienījamie deputāti, nav kardinālo, bet gan pilnveidojošo risinājumu laiks. Deputātiem ir jāiziet no savas komforta zonas un atbildīgi, tautas priekšā, atklāti, ar vismaz 51 balsi jāievēlē Valsts prezidents. Un visi Latvijas iedzīvotāji būs mūsu augstākā sirdsapziņa un kontrole deputātu atklātai rīcībai šādā balsojumā. (Dep. J.Viļums: “Šis priekšlikums nav balsojams!” Frakcijas <PARTY> aplausi.)
Jā, paldies. Cienījamie kolēģi! Diemžēl es varu tikai atkārtot to, ko es jau iepriekš vairākkārt esmu teicis. Mūsu Kultūras ministrija darbojas Kremļa propagandas interesēs. Jo skaidrs, ka cilvēki vienmēr skatās to, ko viņi grib. Ja mums nav Latvijā veidota satura krievu valodā, ko cilvēki skatītos, tad viņi skatīsies tos kanālus no Krievijas. Mēs atdodam... Tas ir vienkārši muļķīgi gan no ekonomikas viedokļa, gan no drošības viedokļa. Un tas... Butāna kungs diemžēl nodemonstrēja to, ka viņš patiešām nav pārāk labi informēts par lietas būtību attiecībā uz to naudu, kura jākompensē par iziešanu no reklāmas tirgus. Tā ir domāta televīzijai un radio. Latvijas Radio ceturtajā programmā patiešām ir atrasts diezgan labs modelis. Latvijas Radio krievu valodā patiešām iekaroja diezgan nozīmīgu vietu tirgū un diezgan veiksmīgi konkurē. Bet, protams, pagaidām, kamēr nenotiek radio digitalizācija... Bet tas ir cits jautājums. Attiecībā uz televīziju jau sen ir pieņemts lēmums, ka tās nedaudzās programmas vai raidījumi krievu valodā, kas joprojām ir LTV7, tiks noņemti no šī kanāla un aizies internetā. Tiesa gan, jau vairākus gadus šis jautājums tiek, piedodiet, muļļāts, kaut gan nekādu problēmu tur nav. Nu, es ceru, ka tas kādreiz īstenosies. Bet šī nauda, kas tika apstiprināta, nav domāta raidījumiem mazākumtautību valodās. Tā ka aicinu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Ļoti cienījamās kolēģes! Augsti godātie kolēģi! Vēlos pateikties Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas deputātiem par izpratni un atbalstu, veidojot un pieņemot 3. priekšlikumu un atbilstošus papildinājumus citos priekšlikumos, kas atbilst arī Kultūras ministrijas pozīcijai. 3. priekšlikumā ietvertais papildinājums nodrošinās iespēju pašnodarbinātajiem, kuri saņem ienākumu no intelektuālā īpašuma, obligātās iemaksas 10 procentu apmērā pensiju apdrošināšanai veikt reizi gadā, nevis reizi ceturksnī. Šo priekšlikumu atbalsta kultūras nozare, jo, kā vienkāršiem vārdiem izteicās mūsu kolēģis Bikšes kungs, tēlniekam lielas formas meistardarbs top ilgākā laikā nekā ceturksnī. Aicinu atbalstīt priekšlikumu.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Cienījamais ministra kungs! Es uzmanīgi izlasīju jūsu politiskās plānošanas dokumentu un varu secināt, ka tur ir daudz kas teikts par tā saucamo maigo varu. Bet aizsardzība ir, manuprāt, vispirms “cieta vara” - tā ir tehnika, tie ir cilvēki. Un šajā griezumā, manuprāt, Latvijā trīs reizes palaida garām iespēju līdzināties kaut vidusmēra... Austrumeiropas valstīm. Pirmo reizi mēs to palaidām garām 1992. gadā, kad Latvija... kā pareizi?... Baltijas valstis... nepiedalījās PSRS kara tehnikas sadalījumā. Kāpēc es akcentēju tagad šo jautājumu? Jo Ukrainas armija, kas diezgan sekmīgi pretojās saviem oponentiem austrumos, balstās taču uz padomju izstrādājumiem, uz padomju tehnikas. Tajā pašā laikā Ukraina pati modernizē un attīsta tankus, bruņutehniku, raķetes un tā tālāk, un tā joprojām. Tas viss balstās uz valsts rūpnīcām, kuras Ukraina saglabāja. Latvijai būtu tagad iespēja gan modernizēt, gan varbūt pašai ražot bruņutehniku, jo mums bija tanku remonta rūpnīca, mums bija arsenāla rūpnīca, aviācijas remonta rūpnīcas un tā tālāk. Visas šīs rūpnīcas tika izdemolētas deviņdesmitajos gados, prihvatizētas. Tagad par cilvēkiem. Jau divtūkstošo gadu sākumā Latvijā bija tāda kampaņa pret tiem latviešu virsniekiem, kas savulaik pabeidza karaskolas PSRS, - viņus pasludināja par nevēlamām personām <PARTY>TO, un pakāpeniski viņus izstūma no bruņotajiem spēkiem. Tagad viņu nav. Bet, ja mēs paskatīsimies atkal uz Ukrainu... jūs paši redzat, ka ukraiņu ģenerāļi, pulkveži... viņi visi ir 50 gadu... teiksim, tā paaudze... viņi pabeidza padomju karaskolas... un veiksmīgi cīnījās dažreiz Donbasā ar saviem klasesbiedriem. Par ko es te runāju? Es runāju par to, ka trūkst uzticības. Trūkst pašiem uzticības saviem cilvēkiem. Un par to arī liecina manevri “Namejs 2020”, kuri tagad notiek nekur citur kā Purvciemā. Mūsu guļamrajonā brauc zemessargi ar kaujas ieročiem, kvadricikliem. Tas izskatās diezgan smieklīgi un nožēlojami. Manuprāt, zemessarg
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Ļoti ticams, ka tas ir <PARTY>S priekšvēlēšanu triks - diezgan veiksmīgs! -, jo tas būtībā mūs visus ieved lamatās. Viņi piedāvā šeit spriest tiesu ārpus tiesas, pirms tiesas. Un sanāk tā, ka visi argumenti ir ļoti labi, piemēram, tie, kas runā, ka ir kauns, ir nesmukums. Viena valdības kontrolēta varas iestāde ir aizturējusi... Mēs nezinām, kādas apsūdzības vēl ir izvirzītas, mēs nezinām, vai būs vispār tiesa. Jo tāda ir pieredze - KNAB tomēr ne reizi vien, kad kāds ir aizturēts, kad ir pieprasīta kratīšana, pēc tam zaudē interesi. Un tas nav viens, divi vai trīs - tādu gadījumu ir daudz. Pēc tam tie cilvēki... atcerēsimies bijušo lauksaimniecības ministru Daini Ģēģeru, kurš attaisnoja sevi, bet viņam dzīve ir izpostīta. Tāpēc pastāv iespēja, ka Rimšēviča kungs - ar advokātu pūlēm vai kā citādi - tomēr izrādīsies nevainīgs. Tāda iespēja pastāv. Tāpēc es saprotu arī tos, kuri apelē pie nevainīguma prezumpcijas. Bet, kolēģi, te ir cita situācija, pavisam, pavisam cita. Jo, redziet, šodien mēs tik tiešām daudz ko nevaram, un Eiropas Centrālā banka šodien ir pieņēmusi lēmumu - varbūt kāds nezina - un krietni ierobežojusi Rimšēviča kunga dalību tās Padomē, proti, liegusi to. Es tiešām nezinu, kas ir noticis un kāds būs tālākais atrisinājums. Es pieļauju visas iespējas. Rīgā runā visādi. Bet ko mums tagad darīt šajā situācijā? Es nerunāju par VIENOTĪBU, viņiem visvieglāk: viņi ir iemetuši šo karsto kartupeli, un mums tagad ar to kaut kas ir jādara. Tie, kas tagad pierakstīsies Rimšēviča kunga advokātos, nezinot riskē un... Man gribas aicināt tos, kas zina, cik nevainīgs ir Rimšēviča kungs, nākt šeit un stāstīt, nevis piesaukt nevainīguma prezumpciju. Savukārt tie, kas jau zina vairāk nekā izmeklētāji, kā Čigānes kundze lika saprast, lai nāk un pastāsta, kā tur īsti ir. Mums būtu daudz vieglāk. Es neticu, ka tas tā notiks, tāpēc piedāvāju atbalstīt šo priekšlikumu. Ne tāpēc, ka man ir kādas speciālas zināšanas, kuru, es do