EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Paldies. Nākamais - 15. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Nosaka augstskolu tipus un paredz to stratēģisko specializāciju. Komisija ir atbalstījusi. 16. - deputātes Čakšas priekšlikums. Nav atbalstīts. Šis priekšlikums apraksta jomas un specializācijas, kas ir paredzētas zinātnes universitātēm. Un, jā, šo 16. priekšlikumu komisija neatbalstīja. 17. - deputātu Teirumnieka, Adamoviča, Kursītes, Jalinskas, Tutina un Dūklava priekšlikums. Šeit ir precīzāks apraksts par zinātnes universitātēm izvirzāmām prasībām. Un arī šo priekšlikumu komisija nav atbalstījusi. 18. - deputāta Ašeradena priekšlikums, kas paredz to, ka augstskolas dibinātājam jānosaka augstskolas stratēģiskā specializācija. Tas ir daļēji atbalstīts, iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā. 20. ... 19. - <PARTY>s frakcijas priekšlikums, kas paredz to, ka ir jāizvairās no... kas paredz atteikties no tā, ka ir “jāizvairās no nepamatotas šo jomu dublēšanās”, un piedāvā jaunu risinājumu - aizstāt šos vārdus ar vārdiem “ņem vērā to sadarbību studiju programmu īstenošanā un zinātniskajā darbībā”. Komisija nav atbalstījusi. Paldies. 20. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums, kas paredz to, ka augstskolas dibinātājam jānosaka augstskolas stratēģiskā specializācija un ka valsts dibinātai augstskolai to nosaka Ministru kabinets. Šis ir komisijas priekšlikums, un tas ir atbalstīts.
Es runāšu “pret”... es runāšu “pret”, jā. Ļoti cienītā sēdes vadītāja! Kolēģi! Es par sagatavoto likumprojektu vairāk... Protams, ir jautājums par to, vai šobrīd, reālā krīzes laikā, ir pareizi vispār skatīt jautājumus par algu paaugstināšanu. Bet, ja mēs reiz esam nonākuši līdz tādai situācijai, tad, manuprāt, tikpat svarīgi ir pievērst uzmanību tam, ka šis likumprojekts ir kārtējais vienotās atlīdzības likuma izņēmums, kas šobrīd jau tiek gatavots Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijā. Darbojoties Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijā... jauno likumu par vienotās atlīdzības sistēmu, kas gan... ir bijuši gan vairāki Valsts kontroles atzinumi par to, ka īsti nav nekādas vienotas atlīdzības sistēmas mūsu valstī, gan dažādi pētījumi un, pats galvenais, solījumi no valdības par to, ka šis likums būs. Šobrīd vienotās atlīdzības likums ir iestrēdzis kaut kur valdības gaiteņos... pie valsts sekretāriem, netiek virzīts tālāk. Manuprāt, kolēģi, šajos apstākļos pareizākais, ko mēs varētu darīt, ir nevis atbalstīt šo kārtējo izņēmumu, neskatoties, cik tas ir pareizs vai nepareizs - šajā likumā ir ļoti daudz jomu, kas gaida, kad beidzot tiks sakārtoti atlīdzības jautājumi -, bet izdarīt spiedienu uz valdību, lai valdība beidzot tiešām iesniedz Saeimā jauno vienotās atlīdzības likumprojektu. Tā ir ļoti slikta prakse, ko mēs šobrīd darām, veicot kārtējo izņēmumu. Tā ir slikta prakse, kas arī iepriekš ir bijusi, - veidot jaunus un jaunus izņēmumus. Viss šis likums šobrīd sastāv no vieniem vienīgiem izņēmumiem. Izņēmums vienā jomā, otrā jomā. Šeit tiek radīts kārtējais. Vienalga, cik tas ir svarīgs, manuprāt, svarīgi ir kopumā valstī sakārtot vienoto atlīdzības sistēmu. Vienotās atlīdzības likumprojekts ir izstrādāts valdībā, ir sagatavots valdībai izskatīšanai, un nu jau zināmu laiku, vairāk nekā pusgadu, tas stāv un netiek virzīts. Manuprāt, tas nav pieņemami Saeimai turpināt ražot jaunus izņēmumus laikā, kad valdība netiek galā ar savu pamatuzdevumu - sagatavot vienotā
Tātad sākumā drusciņ oponēšu Krišjānim Feldmanam. Komisijā ir arī pārstāvis... bija no Jaunās konservatīvās partijas – es. Un es neatbalstīju to priekšlikumu, ka ir jāiet kompromisa... šis priekšlikums jāatbalsta. Tātad ko nozīmē – “komisija atbalstīja”? Tātad komisijā atbalstīja “<PARTY>”, Jaunā Vienotība un Nacionālā apvienība, <PARTY>, pārējie – ne. Šis priekšlikums par administratīvajiem reģioniem kā administratīvajām teritorijām ir ļoti būtisks. Pirmām kārtām, ja izveidotu reģionus kā administratīvās teritorijas, mēs šodien nerunātu ne par Varakļānu jautājumu, ne par Kurzemes jautājumu, kas skar Kandavu vai Tukumu, ne par citiem arī, teiksim, jautājumiem, kas ir sajaukuši šīs teritorijas, kas bija sākotnēji Vidzemes, Kurzemes, Zemgales un Latgales administratīvās teritorijas, kad Latvija dibinājās. Man šis atgādina... Teiksim, Staļina laikā arī Dienvidslāvija tika sadalīta dažādās teritorijās neatkarīgi no ticībām, piemēram, musulmaņi ar kristiešiem sajaukti, kas pēc tam radīja konfliktus un lielas problēmas. Neveidojot... Nenosakot šīs robežas šobrīd mūsu administratīvajiem reģioniem, šīs teritorijas neveidojot kā administratīvās, mēs īstenībā pakļaujam zināmam riskam mūsu valsti (tā jau ir nacionālā drošība!): izveidojam lielākus novadus, samazinām pašvaldības deputātu skaitu. Es tikai gribu atgādināt: katra deputāta samazināšana – tā ir demokrātijas mazināšana. Tad būtu jāatceras: mēs faktiski gatavojam augsni ar konkrētām 40... cik tur... divām pašvaldībām. Un agresoram nebūs problēmu, teiksim, tā vai citādi, vajadzības gadījumā paņemt mūsu valsti, ja būs tāda izdevība. Ko mēs darām? Neveidojot šos administratīvos reģionus, mēs vēl vairāk pavājinām. Mēs mēģinām noniecināt identitāti, mēs aizmirstam, kā veidojās Latvijas valsts. Aizmirstam, ka no šiem trijiem... toreiz guberņām jeb reģioniem izveidojās šī valsts. Katrs ar savu identitāti, pat ar ticību un ar savu... teiksim, dzīvesziņu. Tagad mēs visu to gribam noliegt. Mēs gribam globalizēt. Mēs paši nezinā
Augsti godātie kolēģi! Es nekādi nevaru piekrist tiem viedokļiem, kuri tika izteikti iepriekš, ka visu nav iespējams iekļaut šajā likumprojektā. Tā ka ministrs Pūce (paldies, tikko atnāca) mums, likumdevējiem, piedāvā radīt jaunu pārvaldības līmeni valstī. Un viss! Ne vārda par to, kas pēc būtības tas būs. Tas būs vēlēts vai ne? Vai... kādus jautājumus tas lems? Tas būs saistoši kam? Kā? Absolūti nekādas informācijas. Tomēr atgādināšu, ka mēs esam parlamentāra republika, kur likumdevējs lemj par principiāliem jautājumiem un detaļas atstāj izstrādāt Ministru kabinetam. Šeit notiek kaut kas pilnīgi savādāks. Un valdība, kura to atbalsta, izrāda necieņu likumdevējam. Un likumdevējs, kurš to pieņem, tad tas... likumdevējs pieņem tieši tādu attieksmi. Tādu necieņu. Mēs varam tādus likumprojektus radīt - ekonomikas ministrs likvidēs OIK. Viss! Kā likvidēs? Ne vārda! Ministrs veicinās reģionālo apvienību. Ministrs reformēs reģionus. Nu uz kurieni tas ies, kolēģi? Paldies.
Par likumprojektu “Grozījums likumā “Par sociālo drošību””, kas atzīts par steidzamu, ir saņemti seši priekšlikumi. 1. ir Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums, kas paredz precizēt nosaukumu. Komisijā vienbalsīgi atbalstīts. 2. ir Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums par precizējumiem likumprojekta ievaddaļā. Komisijā atbalstīts. 3. - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra Reiņa Uzulnieka priekšlikums, ko komisija ir vienbalsīgi atbalstījusi. 4. ir Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra Reiņa Uzulnieka priekšlikums, ko komisija ir noraidījusi. 5. ir Saeimas deputātes Silvijas Šimfas priekšlikums, kas paredzēja tiesības apstrādāt informācijas sistēmas informāciju arī Latvijas Pašvaldību savienībai un pilsētu un novadu pašvaldībām. Priekšlikums daļēji atbalstīts un iekļauts komisijas priekšlikumā. 6. ir Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Komisija vienbalsīgi atbalstījusi. Visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu pieņemt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Labvakar vēlreiz! Jā, likumprojekta izskatīšanas beigās - atkal par masku iegādi. Paskaidrošu - kāpēc. Tāpēc, ka ir gan juridiska slodze masku iegādē. Tad no sākuma. Infekcijas izplatības apstākļos mutes un deguna aizsegu valkāšana kļūst par individuālās pedagoga drošības garantiju... par sociālo garantiju nosacīti. Tāpēc Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrība vēršas ar aicinājumu nodrošināt sejas masku iegādi skolotājiem. Kā Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdē mums ziņoja Ministru prezidenta parlamentārā sekretāre, sejas aizsegu iegāde skolotājiem un skolēniem tiek nodrošināta, savukārt Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta vadības pārstāvis paziņojis Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, ka Izglītības un zinātnes ministrija esot apkopojusi visu pašvaldību un citu dibinātāju vajadzības gan pedagogiem, gan skolēniem un atbilstoši nesen grozītajiem Ministru kabineta noteikumiem Nr. 380 ir paredzēts iegādāties gandrīz trīs miljonus higiēnisko sejas masku. Tātad pieprasījums izskatās izpildīts. Tomēr ir svarīgi, lai par masku iegādes finansēšanas avotu likumā tiktu nepārprotami nostiprināts valsts budžets, lai nākotnē nerastos kārdinājums uzdot šo finansējumu pašvaldībām. Līdz ar to es ierosinu papildināt pārejas noteikumus ar jaunu punktu, kurš paredz: “Ministru kabinets nodrošina mutes un deguna aizsegu izsniegšanu pedagogiem un skolēniem bez atlīdzības, sedzot izdevumus no valsts budžeta līdzekļiem.” Es savu priekšlikumu tāpēc neatsaucu, uzturu un aicinu atbalstīt. Paldies.
Labdien, augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Cienītās kolēģes un godātie kolēģi! Pirms sākt ziņot par valsts budžetu 2018.gadam, es gribu pateikt paldies Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas deputātiem par to, ka viņi veiksmīgi noziņoja par visiem pavadošās paketes likumprojektiem, un arī komisijas priekšsēdētāja biedram Parādnieka kungam par to, ka viņš lielāko darba daļu, kas saistīta ar skaitliskajiem labojumiem budžetā, arī jau novadīja. Ņemot vērā to, ka iepriekšējās diskusijās gan deputāts Zariņš, gan deputāts Kūtris aicināja mūs būt uzmanīgiem, jo mēs varētu eventuāli pārkāpt doto solījumu vai doto zvērestu, kurā ir teikts, ka savus pienākumus mēs pildīsim “godprātīgi un pēc labākās apziņas” (Dep. I.Zariņš: “Runa bija par deputāta zvērestu!”), es aicinu deputātus lasīt Satversmi kopumā. Jo, lai mēs varētu savus pienākumus pildīt “godprātīgi un pēc labākās apziņas”, Satversmē ir 28.pants, kurā ir skaidri un gaiši pateikts: “Saeimas locekli ne par balsošanu, ne par amatu izpildot izteiktām domām nevar saukt pie atbildības ne tiesas, ne administratīvā, ne disciplinārā ceļā. Saeimas locekli var saukt pie tiesas atbildības, ja viņš, kaut arī amatu izpildot, izplata: 1) godu aizskarošas ziņas, zinādams, ka tās nepatiesas, vai 2) godu aizskarošas ziņas par privātu vai ģimenes dzīvi.” (Starpsauciens.) Tas arī viss! Tagad pārejam pie likumprojekta “Par valsts budžetu 2018.gadam”. Kopumā šajā likumprojektā ir 109 priekšlikumi, no kuriem 32 ir par likumprojekta pantiem (tā saucamā saturiskā daļa), un atlikušie 77 priekšlikumi - par izmaiņām skaitliskajos datos. Turklāt no šiem 77 skaitliskajiem grozījumiem 69 pēc būtības mēs jau esam izskatījuši, skatot vidēja termiņa budžeta ietvaru. Tas nozīmē, ka tie nav balsojami, bet diskusijas, protams, par tiem ir iespējamas. Pārejam pie priekšlikumu skatīšanas. 1.priekšlikums ir Ministru kabineta priekšlikums, kas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā ir atbalstīts. Nu, lai tā būtu! 2. - frakcijas “<PARTY>” priekšlikums, kas
Cienījamie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi un sagatavojusi izskatīšanai Saeimā otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Aizsargjoslu likumā”. Ir vairāki priekšlikumi. Un sāksim ar 1.priekšlikumu. 1.priekšlikumu komisija ir atbalstījusi. 2. - deputāta Līdakas priekšlikums. Nav atbalstīts. 3. - zemkopības ministra Dūklava kunga priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 4.priekšlikumā, kuru sagatavojusi atbildīgā komisija. Un... Tātad... Jā, es teicu. Atbalsta, jā! 5. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Tavara kunga priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts, un to ir izveidojusi atbildīgā komisija. Jā. Deputāti atbalsta, jā. Tātad... Termiņš priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam ir 29.oktobris.
Labdien, sēdes vadītāja! Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Par Banku augstskolas Satversmes grozījumiem”. Augstskolu likuma 10.panta trešā daļa paredz, ka valsts dibināto augstskolu satversmes un grozījumus tajās pieņem attiecīgās augstskolas satversmes sapulce un pēc izglītības un zinātnes ministra ieteikuma ar likumu apstiprina Saeima. Pamatojoties uz šo normu, Izglītības un zinātnes ministrija ir nosūtījusi uz Saeimu likumprojektu, kas paredz apstiprināt Banku augstskolas Satversmes sapulces 2017.gada 31.janvārī pieņemtos augstskolas Satversmes grozījumus. Komisija likumprojektu atbalstīja, un komisijas vārdā aicinu Saeimu to atbalstīt. Priekšlikumi otrajam lasījumam iesniedzami līdz 24.oktobrim.
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Šis lēmuma projekts paredz nekavējoties atteikties no Covid-19 sertifikātu izmantošanas un atcelt visus ierobežojumus personām bez šī sertifikāta. Valdības turpmākās rīcības plāns Covid-19 izejas no pandēmijas kontekstā ir neizsvērts, pilnīgi nevajadzīgi sarežģīts tik lielā mērā, ka šķietami tiek veidots, lai tā ieviešana nenestu, nedotu nekādu labumu nevakcinētajiem, un tas ir jau novēlots, vēl pat neieviests. Ilustrēšu mazu daļu no nepilnībām. No 1. marta mazumtirdzniecībā sertifikāti vairs nebūs nepieciešami, bet tos vajadzēs aktiermākslas kolektīvos, sporta pasākumos, tai skaitā treniņos, skaistumkopšanas nozarē un citur, kur arī, protams, cilvēkiem saskarsme ir tieši tāda pati kā mazumtirdzniecībā. Turpinās atkal cilvēku dalīšana un diskriminācija. Un tiešām tā vien šķiet, ka kāds izbauda savu varu un spēku, pazemojot citus. Pēc Tūrisma krīzes vadības komitejas datiem, Latvijas ekonomika katru nedēļu pandēmijas un, protams, sertifikātu dēļ zaudē piecus līdz sešus miljonus eiro. Šie līdzekļi lielā mērā nonāk kaimiņvalstīs ar daudz progresīvākām politikām, piemēram, Lietuvā un Igaunijā, jo Latvijas uzņēmumi šajā nozarē strādā tikai ar 30 procentu kapacitāti. Pašreiz noteiktais vakcinācijas sertifikātu termiņš, kurā darbiniekus bez sertifikāta nāksies atlaist uz pusmēnesi, pēc tam, beidzoties atstādināšanas laikam, izmaksāt kompensāciju un pieņemt atpakaļ darbā... Pilnīga neziņa valda darbiniekiem par to, kas notiks pēc 1. aprīļa. Mediķi un skolotāji ir apjukumā. Atbildes viņiem neviens nespēj sniegt. Cilvēki bez vakcinācijas sertifikātiem, visticamāk, nepārstās saņemt valdības liegtos pakalpojumus, bet vienkārši dosies uz Lietuvu vai Igauniju. Šo iemeslu pat atzina kā iniciatīvu politiku saskaņošanai ar kaimiņvalstīm, bet nezināmu iemeslu dēļ šobrīd tas tiek noklusēts. Parlamentāro debašu norise par Covid-19 sertifikātu atcelšanu norāda, ka to lietošana vairs nesasniedz iepriekš noteiktos mērķus. Šādā gadījumā rīcībai ir
Cienījamā priekšsēdētāja, kolēģi! Bērziņa kungam noteikti ir labs mērķis, tikai... nu, faktiski tas nerisinās problēmu, jo attiecībā uz ātrajiem kredītiem jau nav identificēta problēma - tieši šīs kaut kādas naudas izcelsmes būtība vai kā tamlīdzīgi, jo, kā jau mēs zinām, šos kredītus tik un tā izsniedz caur bankas kontiem, nevis skaidrā naudā, un tur šī uzraudzība jau notiek. Tāpat arī, dibinot šos uzņēmumus un saņemot licences, tiek iets cauri šai naudas izcelsmei. Un arī gadījumos, kad ir kādas aizdomas, Patērētāju tiesību aizsardzības centrs uzreiz automātiski nosūta šai speciālajai Burkāna kunga vadītajai iestādei informāciju, kas uzreiz tiek pārbaudīta. Tā ka tā nav problēma! Un, ja mēs skatāmies, kas vispār šajā jomā ir problēma, tad tas tiešām ir darbs ar patērētājiem, ar patērētāju tiesībām. Un es šaubos, ka FKTK spēs labāk aizstāvēt patērētājus nekā Patērētāju tiesību aizsardzības centrs, tā ka... Nu, šis nav tas virziens, kurā iet, bet, protams, palielinot kapacitāti, noteikti tā varētu risināt šo jautājumu. Un šīs te licences, kur viena maksā 50 tūkstošus, un katru gadu tad atjaunot 10 tūkstošus... Tas bija latos! Nu, noteikti būtu vērts vismaz kaut kādu daļu no šīs naudas atstāt Patērētāju tiesību aizsardzības centra rīcībā.
Kolēģi, es tomēr nepiekritīšu kolēģa Pūces teiktajam, ka jāattīsta tikai šīs lielās valstspilsētas, ka novadi, godīgi sakot, nav jāattīsta un ka... novados esošie centri, kas varētu būt reģionālie centri, ir tomēr jāattīsta, jo mēs redzam, kas notiek laukos. Jo mēs vairāk visu centralizējam pilsētās un attīstām lielās pilsētas, jo vairāk izmirst mūsu lauku teritorijas. Es varu pieminēt vienu mazu piemēru: kad es braucu no Romas uz Florenci ar ātrvilcienu... tad Roma - lielā attīstības pilsēta, Florence - arī, bet kas notiek starp Romu un Florenci? Ir tukšas viensētas ar izdauzītiem logiem un tā tālāk. Ir tikai apstrādāta zeme, bet pārējais viss tur nav apdzīvots, tur ļoti daudz ir neapdzīvots. Tas pats arī mūsu lauku teritorijās. Tā ka es tomēr aicināšu atbalstīt šo, 3., priekšlikumu un veidot šos reģionālos centrus, lai šie reģionālie centri varētu strādāt tiešām uz šo lauku teritoriju un attīstītos arī šīs lauku teritorijas. Paldies.
Tātad Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā”. Ir saņemti seši priekšlikumi. 1. - deputātes Ločmeles-Luņovas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Jā. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija nav atbalstījusi 1. priekšlikumu. (Starpsauciens: “Kāpēc?”) Deputāti Stepaņenko, Sprūde, Liepiņa, Gobzems un Šmits ir iesnieguši 2. priekšlikumu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā tas nav atbalstīts.
Godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Vai ir nepieciešami šie grozījumi? Neapšaubāmi, tie ir nepieciešami. Ir Eiropas Savienības direktīva, kura mums jāievieš dzīvē. Par to šaubu nav. Tā gan ir pieņemta pirms pāris gadiem, un vairāk nekā divus gadus Finanšu ministrija gatavoja šos grozījumus likumā. Kāda ir šī likumprojekta kvalitāte? Kvalitāte ir apbrīnojama, tāpēc ka likumprojekta autori un citas valsts institūcijas uz otro lasījumu iesniedz vairāk nekā 150 priekšlikumus, turklāt konceptuālus. Uz trešo lasījumu iesniegti 66 priekšlikumi, arī konceptuāli. Komisijas sēdē diemžēl bija divi diskutētāji - es un daļēji arī Loskutova kungs -, kuri uzdeva jautājumus. Arī par šo pantu. Klātesošie juristi nevarēja nonākt pie vienota slēdziena - ko tas nozīmē. Vai darbojas nevainības prezumpcija, vai nedarbojas? Tas ir viens. Otrs. Diemžēl, izņemot minētos deputātus, vairāk neviens neuzdeva jautājumus, tāpēc ka absolūti lielākais vairākums komisijas locekļu vispār nesaprata, par ko mēs diskutējam. Jautājums - ko tad darīt? Kāpēc tik steidzamā kārtā tiek bīdīti šie grozījumi? Iemesls ir ļoti vienkāršs. Tāpēc ka pie mums ieradīsies kārtējie inspektori, kuriem jāparāda, ka ir tāds likums. Un mēs parādīsim, ka ir šie grozījumi, kuri pieņemti saistībā ar direktīvu. Bet neviens negrib diskutēt par to, kāda ir likumprojekta kvalitāte. Šobrīd likumprojekta kvalitāte ir tāda, ka to labākajā gadījumā varētu izskatīt pirmajā lasījumā, pēc tam precizēt un virzīt tālāk. Ja mēs to šodien atbalstām ar parlamenta vairākumu, visticamāk, prezidents to atgriezīs atpakaļ otrreizējai caurlūkošanai. Tāpēc ka ir ļoti daudz konceptuālu lietu, kas nav izdiskutētas, un, kā es jau teicu, ekspertu vidū pat nebija vienota viedokļa, ko viena vai otra, vai trešā norma nozīmē. Jautājums ir par to, vai mēs pieņemam kvalitatīvus likumus, vai ne. Paldies.
Jā, cienījamie kolēģi! Noklausoties Judina kunga tēzes attiecībā uz konkrēto priekšlikumu, pirmām kārtām ir ļoti, ļoti jāizbrīnās. Es gan nebūšu varbūt tik krāšņains savos izteikumos kā Šadurska kungs attiecībā uz tiem plānprātiņiem un visu kaut ko citu, bet lielā mērā man ir jautājums: vai šodien Saeimas sēdē Judina kungs ir tas pats Judina kungs, kas bija Juridiskās komisijas sēdē, jo jūs runājat viena otru absolūti izslēdzošas lietas. Izskaidrošu konkrētā priekšlikuma būtību. Uz doto brīdi, godājamie kolēģi, ne šajā likumā, tātad ne Parlamentārās izmeklēšanas komisiju likumā, bet likumā “Par valsts noslēpumu” ir noteikti gadījumi, saistībā ar kuriem amatpersonai ir veicama pārbaude valsts noslēpuma piešķiršanai. Valsts noslēpumu piešķir, ja tu gribi ieņemt kādu amatu, teiksim, komisijas locekļa amatu, Ministru kabineta locekļa amatu, Ministru prezidenta vai Valsts prezidenta un tā tālāk amatu, bet tajā pašā laikā likuma “Par valsts noslēpumu” 12.panta, piemēram, ceturtajā un piektajā daļā ir regulēti gadījumi, kādos pielaide darbam ar valsts noslēpumu nav nepieciešama. Jūs iedomājieties! Mūsu valstī ir cilvēki, kuri strādā ar valsts noslēpuma objektiem arī gadījumā, ja viņiem nav pielaides darbam ar valsts noslēpumu. Kuri tad ir šie minētie cilvēki saskaņā ar likuma “Par valsts noslēpumu” 12.pantu? Tie ir zvērināti advokāti! Latvijā nav neviena zvērināta advokāta, kuram būtu pielaide darbam ar valsts noslēpumu, bet, ja, piemēram, kāda valsts amatpersona nozog valsts noslēpumu, tad advokāts strādā ar šo valsts noslēpumu. Šajā konkrētajā gadījumā viņš parakstās uz atsevišķa saistību raksta, ka viņš ir informēts, ka tas ir valsts noslēpums, kuru nevar izpaust, ka ir paredzēta atbildība par tā izpaušanu. Kādas vēl ir amatpersonas? Ir arī Prokuratūras amatpersonas kā procesa virzītājas. Ir tiesneši kā procesa virzītāji. Un tas viss ir rakstīts likuma “Par valsts noslēpumu” - Judina kungs, izlasiet to likumu! - 12.panta piektajā daļā. Kas ir rakstīts likuma “Par valsts
Godātie kolēģi! Šī pieprasījuma mērķis - tikt skaidrībā ar Ministru prezidenta Māra Kučinska publisko izteikumu atbilstību Latvijas Republikas Satversmes 1.pantam, kurš skar tiesiskas varas virsprincipu un kompetenču sadalījumu starp valsts varas orgāniem. Ir vairāk nekā skaidrs, ka Satversme ir tā, uz kā balstās valsts būtība. Ir jāatzīst, ka valsts pamatbūtības neievērošana, kad viena valsts varas orgāna amatpersona apšauba un kritizē neatkarīgu konstitucionālu orgānu, apdraud labas pārvaldības principu, sadarbību publiskajā pārvaldē un sabiedrības uzticēšanos valsts pārvaldei. Šajā gadījumā rodas bažas, ka viens varas orgāns izceļ sevi kā dominējošu, tādējādi apdraudot valsts parlamentārās iekārtas sistēmu. Tieši tāpēc mēs pieprasām, lai Ministru prezidents sniegtu skaidrojumus par saviem izteikumiem, to būtību un pamatojumu. Šogad tiek uzsākta Latvijas simtgades svinēšana, kuras virsuzdevums ir Latvijas sabiedrības valstsgribas un valstiskās piederības sajūtas stiprināšana. Lai stiprinātu Latviju un sabiedrības piederības sajūtu, ir jāstiprina jau tā bezgalīgi vājā sabiedrības uzticēšanās gan valdībai, gan pašai valstij. Valsts amatpersonu rīcībai un izteikumiem ir jābūt apdomātiem un ētiskiem. Tieši tāpēc mēs vēlamies saņemt paskaidrojumu par radušos situāciju, kurā tik augstas valsts amatpersonas izteikumi ir bijuši neizprotami un nepieļaujami, kā arī vēlamies noskaidrot, vai nebūtu aktuāls jautājums par valdības ētikas kodeksu, kas pasargātu no šādas situācijas atkārtošanās. Aicinu atbalstīt šo pieprasījumu, lai šī situācija neraisītu neizpratni un netiktu atkārtota. Paldies.
Sveiki, kolēģi! Nepamet sajūta, ka tas viss kaut kur ir dzirdēts, vienreiz jau ir bijis, un likās jau, ka esam to izdiskutējuši. Bet šodien ir sākusies otrā sērija ar jaunām atziņām. Mani nedaudz šokēja atziņa, ka pusaudzis pieaug līdz 28 gadiem, tātad šobrīd Latvijas armijā visi ir pusaudži, nepieauguši pusaudži... nu, mūsu armija sastāv no bērniem. Starp mums arī ir daži pusaudži, kuri varbūt nav lemtspējīgi. (Starpsauciens: “Tieši tā arī ir!”) Tā arī ir, jā. Un vēl tika teikts, ka tiek pārstāvētas mazas grupas intereses. Mednieki nav maza grupa. Ir vairāk nekā 20 tūkstoši reģistrēto mednieku, plus dzinēji un viņu ģimenes locekļi. Man liekas, tas ir nekorekti - šādu cilvēku grupu nosaukt par mazu, un pārņem arī sajūta, ka šī ir vienvirziena kustība, tiek pausti un lobēti visi viedokļi, izņemot medniekus pārstāvošās organizācijas. Uzskatu, ka mednieki ir jāatbalsta, un ceru, ka turpmāk mednieku tradīcijas Latvijā nenomirs. Paldies.