EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Atkritumu apsaimniekošanas likumā” otrajā lasījumā. Uz otro lasījumu ir saņemti 15 priekšlikumi, visi – Juridiskā biroja. Jā. Tika saņemti 15 priekšlikumi, visi – Juridiskā biroja priekšlikumi. 1. – Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz aizstāt likumprojektā piedāvātajā likuma 1. panta 4.1 punktā vārdus “restorānu, ēdnīcu, sabiedriskās ēdināšanas iestāžu” ar vārdiem “sabiedriskās ēdināšanas iestāžu (restorānu, ēdnīcu u. c.)”. Komisijā atbalstīts. Lūdzu atbalstīt. Sapratu. 2. – arī Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz aizstāt likumprojektā piedāvātajā likuma 1. panta 4. (Nav saklausāms.)... atbalstīts. Lūdzu atbalstīt. Tātad 3. – arī Juridiskā biroja priekšlikums... ir “viela vai priekšmets” aizstāt ar vārdiem “materiāls”. Komisijā ir atbalstīts 4. priekšlikums – arī Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz papildināt 9. pantu ar piekto daļu. Tātad komisijā arī tika atbalstīts. Lūdzu atbalstīt. 5. – Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz 10. panta 2.1 daļā vārdu “neapstiprināt” aizstāt ar vārdiem “nepiekrīt apstiprināt”. Komisija ir atbalstījusi. Lūdzu atbalstīt. 6. – arī Juridiskā biroja priekšlikums. Tiek mainīta tātad 11. panta trešā daļa. Komisijā tika izskatīts un atbalstīts. Lūdzu atbalstīt. 7. – Juridiskā biroja priekšlikums (Skaņas pārrāvums.)... izslēgt likumprojektā piedāvāto likuma 14. panta pirmās daļas otro teikumu. Komisijā ir atbalstīts. Lūdzu atbalstīt. 8. – Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 12. pantu. Komisijā nav atbalstīts. 9. – Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojektā piedāvāto grozījumu likuma 17. panta pirmās daļas ievaddaļā. Komisijā netika atbalstīts. 10. – Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz aizstāt likumprojektā piedāvātajā likuma 22. panta 1.1 daļā vārdus “nodrošina poligonā apglabāto atkritumu daudzuma samazināšanu (Nav saklausāms.)... noteiktajā termiņā un apjomā” ar vārdiem
Labdien, godātie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija izskatīja likumprojektu “Grozījumi Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likumā” (Nr. 629/Lp13). Mazliet gribu atgādināt, par ko šis likumprojekts ir. Tas paredz kārtību, kādā vēlētāji, kas uzturas ārvalstīs, pašvaldību vēlēšanās var piedalīties, balsojot pa pastu. Pašreiz atbilstoši esošajam Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likumam pašvaldību vēlēšanās balsošana notiek tikai vēlēšanu iecirkņos klātienē Latvijas teritorijā un ārvalstīs esošie vēlētāji pašvaldību vēlēšanās piedalīties nevar. Turklāt šie grozījumi nepaplašina vēlētāju loku, bet tiem, kas jau klasificējās kā vēlētāji, paplašina iespējas vēlēšanās piedalīties. Uz otro lasījumu ir iesniegti 22 priekšlikumi, kas paredz kārtību, kādā veidā var piedalīties vēlēšanās, balsojot pa pastu. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Precizējošs, aizstāj visā likumprojekta tekstā vārdus “republikas pilsētas vai novada” ar vārdu “pašvaldības”. Un tas komisijā ir atbalstīts. 2. - deputātes Ilzes Indriksones priekšlikums. Paredz palielināt deputātu skaitu pašvaldībās atkarībā no iedzīvotāju skaita. Komisijā nav atbalstīts. Komisijā Ilzes Indriksones priekšlikums netika atbalstīts. (Skaņas pārrāvums.)... priekšlikums, kas arī netika komisijā atbalstīts. Paredz strīpot punktu un tālāk mainīt numerāciju. Tā kā mēs neatbalstījām iepriekšējo priekšlikumu, tad arī par šo aicinu balsot līdz ar komisiju un neatbalstīt. 4. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Paredz tādu precizējumu... mainīt punktu - “izmantojot oficiālo elektronisko adresi” uz “nosūtot to uz Centrālās vēlēšanu komisijas oficiālo elektronisko adresi”. Komisijā ir atbalstīts. Arī 5. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Arī ir precizējošs par to, kur un kam jānosūta pieprasījums balsot pa pastu. Ja iepriekš bija “nosūtot pa pastu Centrālajai vēlēšanu komisijai”, tad jaunais variants skan “rakstveidā Centrālajai vēlēšanu komisijai
Labrīt, ļoti cienījamā Saeimas sēdes vadītāja Lībiņas-Egneres kundze! Godātie deputāti! Cienījamās deputātes! Es pieteicos runāt, lai aicinātu jūs šoreiz nenodot šo likumprojektu izskatīšanai tālāk komisijā, jo uzskatu, ka tas ir pāragri. Un pamatošu, kāpēc. Pilnīgi piekrītu tam, ko teica Pucena kungs, - ka mums ir jāpieņem lēmumi, kas ir zinātnē balstīti. Patiesi, cilvēka organismā antivielu līmenis pret kovidvīrusu veidojas pēc saskarsmes ar vīrusu. Diemžēl pēc tā vien, ka cilvēkam ir antivielas, mēs nevaram pateikt... un nav iespējams identificēt, kad ir notikusi šī saskarsme jeb kad cilvēks ir inficējies ar šo vīrusu. Un šāda iemesla dēļ faktiski arī nav iespējams pateikt, kāda ir pašreizējos apstākļos šī cilvēka aizsardzība pret jaunu inficēšanos un vīrusa tālāku izplatību, - iepretim situācijām, kad slimība, konkrētā saslimšana, ir fiksēta, ir zināms saslimšanas datums, vai arī situācijām, kad ir notikusi vakcinācija un ir zināms vakcinācijas datums. Un pasaules zinātne seko līdzi tam, kā apstiprināti pārslimojušie cilvēki un kā - vakcinētie cilvēki. Tātad - kas notiek viņu organismā un cik viņi ir izturīgi pret jaunu, atkārtotu inficēšanos. Līdz ar to... Šī ir galvenā problēma, kāpēc uz šo mirkli mēs nevaram... jo mums trūkst zinātnisku pierādījumu, lai šo faktu, ka vienkārši ir antivielas asinīs, pielīdzinātu vakcinācijai vai fiksētai pārslimošanai, pēc kuras cilvēks var saņemt šo sertifikātu - kovidsertifikātu. Otrs iemesls, kāpēc mēs aicinām - arī es aicinu! - nenodot likumprojektu komisijām, ir tas, ka faktiski Eiropas pieņemtais kovidsertifikāts neparedz šādu iespēju, ka tas tiktu izsniegts personām, kurām ir vienkārši attiecīgs antivielu līmenis asinīs, bet kurām nav konstatēti šie manis iepriekš minētie fakti - pārslimošanas fakts vai vakcinācijas fakts. Ne jau velti šāda iespēja netiek paredzēta, jo, kā jau es teicu, trūkst šādu zinātnisko pierādījumu. Treškārt. Vēl es gribētu noliegt to, ko teica Pucena kungs, - ka šie cilvēki it kā esot apdalīti un
Es zinu, kurš ātrāk par SASKAŅU aizskries nobučot krievu tankus. Tas būs Aldis! Atvainojos, Mūrnieces kundze! (Starpsaucieni. Dep. A. Gobzems: “Kāpēc jūs nenolasāt ētikas kodeksu?”) Par šo priekšlikumu. (Dep. I. Zariņš: “Tas bija uz faktiem balstīts?”) Tolaik, 1991. gadā, kad tika izstrādāti Pilsonības likuma grozījumi un vispār tika ieviests šis bijušā PSRS pilsoņa institūts, - tolaik tā motivācija, kāpēc tas tika izveidots, bija šāda: pašlaik ir PSRS un PSRS likumi un nav nekā cita; ja kāda valsts paziņos, ka tā ir PSRS mantiniece, tad būs attiecīgi šīs valsts likumi, pēc kuriem tad arī šie cilvēki varētu iegūt pilsonību. Tagad ir pagājuši 28 gadi, Ārlietu ministrija un daudzas citas nav darījušas pietiekami, lai šo problēmu risinātu. Mans priekšlikums bija noteikt, ka šīs personas, kas pašas nav brīvprātīgi līdz 21 gada vecumam... vai nu vecāki, vai paši jaunieši nav pieteikušies Latvijas pilsonībai... tad viņi ir uzskatāmi nevis par bijušās PSRS pilsoņiem, bet gan par valstspiederīgajiem bez pasēm... attiecīgi, no kuras teritorijas šī persona ir ieceļojusi. Tas ir juridiski iespējams, bet, ņemot vērā, ka nav atbalstīts manis iesniegtais 1. priekšlikums, šī priekšlikuma jēga zūd, un tāpēc man nākas šo priekšlikumu atsaukt.
Labdien, cienījamie kolēģi! Saeimas Sociālo un darba lietu komisija strādāja ar grozījumiem Militārpersonu izdienas pensiju likumā, ko izstrādājusi Aizsardzības ministrija. Likuma izmaiņu mērķis ir motivēt karavīrus dienēt maksimāli ilgi, atgriezties dienestā arī pēc atvaļināšanās, sasaistot dienestā esošo personu sociālās garantijas ar profesionālajā dienestā nodienēto laiku. Likumprojekts paredz aprēķināt lielāku izdienas pensiju visiem karavīriem, kuri profesionālajā militārajā dienestā ir nodienējuši ne mazāk kā 25 gadus un tiek atvaļināti, beidzoties līguma termiņam. Viņu izdienas pensijas aprēķinam piemēros 55 procentu bāzi līdzšinējo 40 procentu vietā. Pašreiz likums paredz, ka karavīra izdienas pensija tiek aprēķināta, piemērojot 40 procentu bāzi, bet 55 procentu bāze tiek piemērota, aprēķinot tikai to militārpersonu izdienas pensijas, kuras ir beigušas dienestu maksimālā vecuma vai slimības dēļ vai vienības likvidācijas vai reorganizācijas dēļ. Tāpat arī grozījumi attieksies uz rezerves karavīriem, kuri atgriezušies profesionālajā dienestā, - par katru no jauna aprēķināto izdienas stāža gadu izdienas pensija tiks paaugstināta, pieskaitot tai divus procentus no vidējā dienesta atalgojuma par katru pilnu izdienas stāža gadu. Grozījumi palīdzēs novērst sociāli nevienlīdzīgu situāciju rašanos, kādas iespējamas pastāvošā likuma ietvaros. Proti, kā to skaidro Aizsardzības ministrija: karavīram maksimālais vecums katrā pakāpē ir noteikts atšķirīgs, un bieži vien virsnieki, kuri ieguvuši augstāko pakāpi, nevar nodienēt līdz maksimālajam vecumam, jo amatu skaits bruņotajos spēkos ir ierobežots. Līdz ar to viņiem nav iespēju saņemt izdienas pensiju 55 procentu apmērā no dienesta atalgojuma vidējā apmēra par pēdējiem pieciem gadiem. Sociālo un darba lietu komisija izskatīja šo likumprojektu un lūdz to atbalstīt pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - 23.septembris.
Augsti godātie kolēģi! No sākuma mēs redzējām, ka valdības nodomi ir bijuši ļoti labi attiecībā uz dīkstāves pabalstiem un tā tālāk. Bet tagad mēs sākam redzēt to izpildījumu. Un tas, ko mēs redzam, – ka tie kritēriji balstās uz... tie kritēriji, pēc kuriem tie pabalsti, dīkstāves pabalsti, tiek izmaksāti, ir tādi, ka... nu, var pat teikt, ka tikai retie cilvēki var uz tiem pabalstiem pretendēt. Tāpēc, kolēģi, es jums atgādināšu, ka runa ir par vairākiem tūkstošiem... es domāju, ka runa būs pat par vairākiem desmitiem tūkstošu cilvēku, ja ne simtiem tūkstošu cilvēku, kuri vai nu pazaudēs darbu, vai atradīsies ļoti smagā stāvoklī, viņiem nebūs elementāro... vienkārši trūks līdzekļu, lai nopirktu sev un savām ģimenēm, saviem bērniem pārtiku. Kolēģi! Šis nav laiks, lai kārtotu kaut kādus rēķinus un runātu par to, kurš ir samaksājis nodokļus, kurš nav samaksājis nodokļus, kuram ir kādi nodokļu parādi, un tā tālāk. Mums vajag palīdzēt cilvēkiem. Tāpēc mēs aicinām noteikt minimālo dīkstāves pabalsta apmēru (mēs šādus priekšlikumus esam iesnieguši) – vismaz 300 eiro apmērā uz cilvēku –, kā arī aicinām paaugstināt šā pabalsta griestus. Mēs aicinām paplašināt pabalsta saņēmēju loku ne tikai formāli, bet reāli – attiecināt to uz pašnodarbinātajiem, uz mikrouzņēmumu darbiniekiem, uz valdes locekļiem... mikrouzņēmumu valdes locekļiem. Un aicinām piešķirt šos pabalstus bez lieka formālisma, bez liekas birokrātijas, bez prasībām... bez runāšanas par to, kurš ko ir samaksājis, kurš nav samaksājis vai kurš kādas atskaites VID ir vai nav iesniedzis, un tā tālāk. Kolēģi, šis nav laiks, lai nodarbotos ar šādu, es pat teiktu, kaitīgu formālismu un birokrātiju! Paldies.
Labdien, brāļi un māsas! Aicinu atbalstīt mana partijas biedra priekšlikumu, tanī pašā laikā es jūs aicinu iziet no zināmas apātijas un vienaldzības. Katru gadu Latviju pamet 10 tūkstoši iedzīvotāju. Divdesmit aizbrauc, desmit atgriežas. Viena Madona. Nesen Eiropas lietu komisijas sēdē ziņotājs informēja, ka šo aizbraucēju dēļ mēs esam zaudējuši 90 miljardus. (Dep. A.Kaimiņš: “Esi saimnieks savā zemē!”) Četrus līdz 14 miljardus katru gadu! Nu, izejam no apātijas! Ierosinu sacensties, dārgie draugi, ar priekšlikumiem, kā mēs varam radīt jaunas darba vietas. Aicinu arī Veiko sacensties un apjaust, ka mēs neejam... ne uz kuru labu lietu... (Dep. A.Kaimiņš: “Uz ētikas komisiju būs jāiet!”) ... attīstās mūsu tautsaimniecība... (Dep. A.Kaimiņš: “Par priekšlikumu! Mūrnieces kundze!”) Tāpēc man ir liels lūgums atbalstīt Putras kunga priekšlikumu, bet tanī pašā laikā nākt ar priekšlikumiem, kā mēs... lai neizmirstam, lai mūsu tautsaimniecība atdzīvojas, un saprast, ka nodokļu deķītis ir atkarīgs no tautsaimniecības, nevis no tā, kā mēs to raustīsim. Un algas skolotājiem, ārstiem ir... Aicinu iziet no šīs apātijas un sakārtot tautsaimniecību!
Jā, kolēģi. Šeit kolēģe Ļubova Švecova minēja par kaut kādām lobēšanām vai tādām lietām. Tomēr der atcerēties, ka Ļubova Švecova ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas deputāte un viņa bija klāt, kad šķietami šie lieliskie un pārliecinošie, un tiešām godīgie Finanšu ministrijas darbinieki – un konkrēti viena Finanšu ministrijas darbiniece – vienā no sēdēm ļoti aktīvi lobēja... piemēram, pārstāvot Finanšu ministriju, lobēja azartspēļu intereses. Nu, tad es ceru, ka Ļubova Švecova arī par šo gadījumu ir uzrakstījusi iesniegumu, un tas būtu ļoti svarīgi. Tāpat jāsaka, ka ir jābeidz šī Finanšu ministrijas... teiksim tā, domāšanas veids, kurā visi uzņēmēji tiek uzskatīti par zagļiem, lielākajiem neliešiem un tā tālāk. Ja mēs gribam attīstīt savu valsti un gribam, lai nodokļi tiek maksāti šajā valstī, tad ar šādu attieksmi noteikti nepietiks. Būs gan jārisina likumdošanas... jāveic grozījumi kā šis, kas tiešām padara mūsu uzņēmējdarbības vidi konkurētspējīgāku un pievilcīgāku arī starptautiski, gan jāveic domāšanas maiņa arī šajā pašā slavenajā Finanšu ministrijā, varbūt nedaudz pārdomājot, kā viņi komunicē un kā viņi attiecas pret šādiem, teiksim, uzņēmējdarbības vidi atbalstošiem... Eiropas Komisijas... pēc standartiem noteiktiem likuma grozījumiem. Tā ka aicinu, kolēģi, atbalstīt arī šo. Arī Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā vairāki komisijas deputāti... Man no izskatīšanas sēdes ir iekritis prātā tāds citāts, ka viens no komisijas deputātiem minēja, ka katru reizi, kad kāda laba iniciatīva, kā uzlabot uzņēmējdarbības vidi Latvijā tiek atnesta uz Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisiju, katrā no šīm reizēm Finanšu ministrija mērķtiecīgi cenšas to norakt. Tā ka aicinu atbalstīt un mainīt šo domāšanu gan pašiem Saeimas deputātiem, gan arī varbūt plašākā... Finanšu ministrijas un vispār valsts pārvaldē. Paldies.
Labdien! (Starpsauciens: “Labdien!”) Pilnībā piekrītu ārlietu ministram, ka valsts un iedzīvotāju labklājība ir primārais Ārlietu ministrijas uzdevums – tāpat kā visas valsts pārvaldes primārais uzdevums ir atbildīgs darbs tautsaimniecības un ekonomikas attīstībai. Taču atskaitē šodien nedzirdēju nevienu konkrētu skaitli vai faktu, cik efektīvi Ārlietu ministrijas aparāts ir izmantots valsts un iedzīvotāju labklājības celšanai. Kāpēc mani tas uztrauc? (Dep. A.Kaimiņš: “Kāpēc? Kāpēc? Kāpēc?”) Tāpēc, ka 70 procenti iedzīvotāju neuzticas Saeimai – mums. Trīs procenti vēlas pat nolinčot mūs, vaino deputātus viņu dzīves zemajā labklājībā. Tāpēc es lūdzu Ārlietu ministrijas darbiniekus 2017.gadā veikt savu darbu tā, lai mani un citus deputātus nenodotu linča tiesai. Nākamais jautājums ir tas, ko dažreiz arī Ārlietu ministrija uzsver, – drošība. Ir tāds teiciens: Dievs sargā tos, kuri paši sargājas. Un otrs teiciens: slīcēja glābšana ir paša slīcēja roku darbs. Latvijas vēsture parāda, ka Otrajā pasaules karā neviens līgums nenodrošināja Latvijas drošību. (Dep. A.Lejiņš: “Mums nebija neviena līguma!”) Arī Polijas, Lietuvas, Igaunijas un Somijas drošību nenodrošināja līgumi. Somija pati aizstāvēja savu drošību. (Dep. A.Lejiņš: “Nebija līgumu!”) Jā! Nākamais. Man ir liels lūgums Ārlietu ministrijai – 2017.gadā ievērot labas pārvaldības principus. Un atskaiti par padarīto balstīt uz rīcības plānu, kā sasniegt stratēģiskus mērķus. Atskaitīties, kuru plāna punktu ir izdevies sasniegt, kuru – nav un kāpēc – nav. Lai atskaite nebūtu vienkārši parunāšanās par ārlietām! Dažreiz Lejiņa kungs mani kritizē, ka tas, ko es saku, esot bla, bla, bla... Tāpat lūgums 2017.gada atskaitē norādīt, cik efektīva ir katra Ārlietu ministrijas budžetā ieguldītā eiro atdeve tautsaimniecības veicināšanai. Mans personisks uzskats: ja mēs ieguldām Ārlietu ministrijā 100 miljonus, tad Ārlietu ministrijas darbībai ir jānodrošina vismaz 200 miljonu ieņēmumi budžetā. Un pēdējais aicinājums, ar ko es vēršos
Jā, paldies. Pakotnē budžeta likumprojektus pavadošos dokumentos Ministru kabinets norādīja uz to, ka nākamgad tiek plānots samazināt komandējuma izdevumus Ministru kabinetam tikai par 20 procentiem. Un tas samazinājums nodrošinās apmēram divu miljonu ietaupījumu valsts budžetā. Manuprāt, ļoti pozitīvi būtu atbalstīt samazinātās pievienotās vērtības nodokļa likmes ieviešanu, paredzot, ka varētu samazināt komandējumu izdevumus (ņemot vērā, ka kovida infekcijas izplatība turpinās un arī attiecīgi ierobežojumi turpinās) par 40 vai 60 procentiem. Un, manuprāt, ļoti daudzus jautājumus patiešām var atrisināt vairākās digitālās platformās, kas nodrošina gan operatīvo saziņu, gan arī komunikāciju, un arī drošības sistēmas pašlaik ir pietiekoši augstā līmenī, lai nodrošinātu konfidencialitāti vai informācijas slepenību. Tāpēc es piedāvāju atbalstīt šo priekšlikumu un nākotnē, nākamajā gadā, paredzēt, lai Ministru kabinets (ministri) un valsts pārvaldē strādājošie ļoti būtiski samazinātu komandējumu izdevumus. Paldies.
Labdien, kolēģi! Paldies ārlietu ministram par saturīgu izklāstu par paveikto un iecerēto darbību valsts ārpolitikā un Eiropas Savienības jautājumos 2018. gadā. Manuprāt, ļoti būtiski, ka ārpolitikas prioritātes paliek nemainīgas arī 13. Saeimā. Piekrītu ziņojumā paustajam, ka mūsu valsts galvenās prioritātes ir ārējā drošība un aktīvs darbs Eiropas Savienībā, kā arī atziņai, ka Latvijas ārpolitikai jābūt elastīgai un spējīgai uz ātru rīcību. Ikgadējā ziņojumā detalizēti aprakstītas vairākas Latvijas ārpolitikas pamatnostādnes, pozīcijas un intereses: ciešāka Eiropas Savienības integrācija, aizsardzības sadarbības padziļināšana, Latvijas ekonomiskās konkurētspējas stiprināšana. Pilnībā piekrītu, ka Latvijas drošība stingri sakņojas ciešā eiroatlantiskā sadarbībā starp Eiropu, ASV un Kanādu. Tāpat arī pozitīvi vērtēju Ārlietu ministrijas apņemšanos paust un aizstāvēt Latvijas pozīciju Nord Stream 2 gāzesvada jautājumā. Tomēr gribu norādīt uz, manuprāt, ļoti būtisku šī ziņojuma trūkumu - ar klimata maiņu saistītu jautājumu neesību starp Latvijas prioritātēm. Ziņojuma sākumā tiek konstatēts, ka “klimata maiņa rada būtiskas izmaiņas Baltijas jūras reģionam”, taču ne Baltijas Ministru padomes, ne Baltijas jūras valstu padomes prioritātēs šis izaicinājums netiek atspoguļots. Nenoliedzami, Baltijas drošība, reģionālās savienojamības attīstība un kopīga interešu aizstāvība Eiropas Savienības ietvaros ir būtiski uzdevumi, tomēr es aicinātu Ārlietu ministriju iekļaut vides un klimata politikas jautājumus Latvijas ārpolitikas prioritātēs, it īpaši Baltijas jūras valstu sadarbības kontekstā. Ir par maz vienkārši konstatēt problēmas, ir laiks radīt risinājumus! Paldies. (Aplausi.)
Cienījamā Saeimas sēdes vadītāja! Cienījamās deputātes un godātie deputāti! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija trešajam lasījumam izskatīja likumprojektu “Grozījumi Zvejniecības likumā” (Nr. 1250/Lp13). Atgādināšu, ka likumprojekts izstrādāts, lai optimizētu Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas padotības iestāžu funkcijas zivju resursu uzraudzībā un kontrolē, novērstu daļēju funkciju pārklāšanos, kā arī ļautu efektīvāk izmantot atbildīgo iestāžu cilvēkresursus administratīvo pārkāpumu lietu izskatīšanā. Komisijā uz trešo lasījumu tika saņemts viens - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir redakcionāla rakstura. Tiek precizēta 31. panta pirmā daļa attiecībā uz kompetencēm administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanā, nosakot, ka atsevišķas daļā minētās lietas var izskatīt arī pašvaldību administratīvā komisija. Komisijā šis priekšlikums tika atbalstīts. Līdz ar to, kolēģi, esam izskatījuši iesniegto priekšlikumu. Komisija atbalstīja likumprojektu trešajā lasījumā. Aicinu arī jūs atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Likumprojekts “Grozījumi Civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu aprites likumā”. Likumprojektu iesniedza Ministru kabinets. Tas izstrādāts, lai ieviestu Latvijas Republikas tiesību aktos Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 26.februāra direktīvas 2014/28/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību normas. Atbilstoši direktīvai paredzēts precizēt Civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu aprites likumā lietotos terminus, likuma normas par šo sprāgstvielu atbilstības novērtēšanas veikšanu, kā arī nosacījumus sprāgstvielu un spridzināšanas ietaišu piedāvāšanai tirgū atbilstoši direktīvas prasībām. Turklāt paredzēts, ka turpmāk sprāgstvielu un spridzināšanas ietaišu marķēšanas prasības tiks ietvertas Ministru kabineta noteikumos. Paredzēts deleģējums Ministru kabinetam - noteikt prasības sprāgstvielu un spridzināšanas ietaišu ražotājam, tā pilnvarotajam pārstāvim, importētājam un izplatītājam. Pārejas noteikumos paredzēts neierobežot tādu sprāgstvielu un spridzināšanas ietaišu piedāvāšanu tirgū, kuras laistas tirdzniecībā līdz 2016.gada 19.aprīlim un atbilst spēkā esošo normatīvo aktu prasībām. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. 2.februāris.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Rūpnieciskā īpašuma institūciju un procedūru likums”. Pavisam saņemti 56 priekšlikumi. 1. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Atbalstīts. 3. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Atbalstīts. 4. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5.priekšlikumā. 5. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7.priekšlikumā. 7. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 8. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. 10. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. 11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 12. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Ir atbalstīts. 13. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 14.priekšlikumā. 14. - komisijas priekšlikums, kurš tika atbalstīts. 15. - tieslietu ministra priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts 16.priekšlikumā. 16. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums, kurš ir atbalstīts. 17. - tieslietu ministra priekšlikums, kurš ir atbalstīts. 18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas tika atbalstīts. 19. - arī ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš tika atbalstīts. 20. - tieslietu ministra priekšlikums, kurš ir atbalstīts. 21. - arī tieslietu ministra priekšlikums, kurš tika atbalstīts. 22. - arī tieslietu ministra priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts 23.priekšlikumā. 23. - komisijas priekšlikums, kurš tika atbalstīts. 24. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts nākamajā priekšlikumā. 25. - komisijas priekšlikums, kurš tika atbalstīts. 26. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir atbalstīts. 27. - komisijas priekšlikums, un tas tika atbalstīts. 28. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas tika atbalstīts. 29.
Godātie kolēģi! Tika saņemti trīs priekšlikumi. 1. - iekšlietu ministra Kristapa Eklona priekšlikums, kurā... ir tehniski precizējumi. Komisija... Atšķīrās no sākotnējās likuma redakcijas ar to, ka... tomēr atstāja šeit nepilsoņus... Viņiem tā kā būtu varējušas palikt šīs ieroču atļaujas, tomēr komisija tam nepiekrita, izveidoja savu priekšlikumu. Līdz ar to 1. priekšlikums tika daļēji atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā. 2. - deputāta Edvīna Šnores priekšlikums, kurš paredzēja, ka Latvijas nepilsoņiem, Krievijas Federācijas un Baltkrievijas pilsoņiem, kuri saņēmuši pastāvīgās uzturēšanās atļaujas, izsniegtās ieroču atļaujas tiek anulētas šā gada... nevis šā gada, bet nākamā gada - 2023. gada - 1. jūnijā. Komisijā tomēr bija vienošanās par to, ka tiek noteikts, ka šis termiņš ir līdz 2023. gada 1. septembrim. Līdz ar to 2. priekšlikums tika daļēji atbalstīts, iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā. Un pēdējais - 3. - komisijas priekšlikums. Mēs noteicām šo pārejas noteikumu - termiņu, līdz kuram tiek anulētas šīs ieroču atļaujas. Proti, tas ir 2023. gada 1. septembris. Un tika atbalstīti arī citi precizējumi. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts. Visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.