EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Šuplinskas kundze, kas runāja pirms manis, jau pateica daļu no tā, ko es gribēju teikt saistībā ar izglītību. Taču ir lietas, kuras vēl šodien nav izskanējušas. Par to, par ko brīdināja arī Saeimas opozīcija, – par visnotaļ augsto saslimstības rādītāju mūsu valstī, hospitalizēto skaitu un pat nāves gadījumiem, ko izraisa Covid‑19 vīruss. Citstarp arī par to, ka vēl aizvien daudzās vietās... izrādās, nav pieejamas vakcīnas tiem, kuri nupat kā ir izlēmuši vakcinēties, īpaši senioriem. Tādi gadījumi ir – un ne viens vien. Un par visu šo ārkārtas situāciju, kas mūsu valstī faktiski ir iestājusies... un uz ko aicina arī nozares profesionāļi, mediķi, – ka valdībai ir jāpieņem stingri – stingri! –, skaidri, saprotami un efektīvi lēmumi un jāpārstāj, es atvainojos, muļļāties. Cilvēku šķirošana, cilvēku diskriminācija un tamlīdzīgi... Absolūti neloģiski lēmumi. Tas, ka valstī būtu nepieciešama ārkārtas situācija pēc būtības, – tas ir acīmredzams, bet šim konkrētajam lēmumam par ārkārtas situāciju nāk līdzi Ministru kabineta rīkojums, kuru apšauba ne tikai ugunsdzēsēji, kas šodien pulcējās pie Saeimas nama, ne tikai policisti, ne tikai daudzi pedagogi, bet arī Tieslietu padome, kuras vēstuli mēs visi šodien esam saņēmuši. Vai kāds var teikt, ka šie cilvēki ir sabiedrības neizglītotākā daļa? Viņi ir tie, kuri neko nesaprot, kuriem nav izglītības? Šie lēmumi, kas ir pieņemti... Tas, kas ir šajos noteikumos, Ministru kabineta rīkojumā Nr. 720, – tās ir šausmas, tā man teica arī kolēģi no mūsu frakcijas. Ir neskaitāmi piemēri. Es varu pateikt savu piemēru. Mani dēli – septiņgadīgs un vienpadsmitgadīgs – nevarēs tagad spēlēt basketbolu, bet uz kinoteātri viņi varēs iet. Vai tas ir pareizi? Mēs aicinājām Saeimas deputātus vakcinēties; līdz šim, ja pareizi noprotu, aptuveni 95 procenti deputātu ir saņēmuši vakcīnu, a Saeimas sēdēs klātienē mēs piedalīties nevaram. Bet tajā pašā laikā uz spēļu zāli klātienē spēļu automātu spēlēt iet mēs varam
Jā! Paldies. Izlasījuši likumprojektu, ko mēs ļoti ilgi gaidījām - gan mēs, gan sabiedrība -, mēs neieraudzījām galveno - kad četri procenti no IKP būs garantēti valsts budžetā. Ir deklaratīvi pateikts vienā no nodaļām, ka būs, bet kad - nav atbildes uz šo jautājumu. Visa sabiedrība zina, ka būs jāmaksā vairāk nodokļos: nākamgad - vienu procentu, bet vēlāk vēl klāt nāks procenti. Bet <PARTY> nav pārliecināta, ka visa tā nauda, kas būs iekasēta, aizies pacientu apkalpošanai un ka kvalitāte - gan apkalpošana, gan pieejamība - būs citā līmenī. Mēs šodien neredzam, kāpēc Latvijā pacienti maksā vairāk nekā pacienti citur Eiropā. Neskatoties uz to, ka ar likumprojektu strādāja darba grupa un tas tika saskaņots ar sabiedriskajiem partneriem, netiek dota galvenā atbilde uz jautājumu - kad mēs dzīvosim labāk, kurā konkrēti gadā - 2020. vai 2021. - mēs varēsim pateikt saviem iedzīvotājiem, saviem vēlētājiem, ka ar finansējumu un ar veselības budžetu problēmu būs mazāk. Tas, kas deklaratīvi likumā rakstīts, nesniedz pilnīgu pārliecību, kā tas ir, pieņemsim, attiecībā uz aizsardzību, kur ir skaidrs, kurā gadā mēs sasniegsim tos divus procentus un Aizsardzības ministrija dabūs to finansējumu, kāds nepieciešams, lai mēs justos droši. Bet te tā nav. Tāpēc <PARTY> šodien uzskata, ka likumprojekts neatrisina problēmas un nedod cerības gaismu šajā grūtajā nozarē. Mēs tagad gatavojam priekšlikumus, un, es domāju, mēģināsim arī pārliecināt komisijā, ka likumā vajag ielikt konkrētu gadskaitli, kad tiks sasniegti četri procenti no IKP, lai mēs, nākamie deputāti, nākamais parlaments, nevarētu no tā atkāpties. Paldies.
Jā. Šis jautājums tika ļoti plaši izdebatēts gan komisijā, gan Valaiņa kunga vadītajā apakškomisijā, gan darba grupās. Un komisijā tomēr nekādā gadījumā neatbalstīja šādu pieeju. 13. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikumu neatbalstīja. 14. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Arī tas paredz izslēgt no autonomajām funkcijām pašvaldības policijas izveidi, tikai citā redakcijā. Komisijā nav atbalstīts. 15. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Izslēdz pašvaldību lomu ugunsdrošības un ugunsdzēsības jomā. Komisijā nav atbalstīts. 16. - deputāta Kozlovska priekšlikums. Paredz stiprināt pašvaldību lomu, atbalstot brīvprātīgo ugunsdzēsēju organizāciju veidošanu un darbību. Komisijā nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsojam!”) 17. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Pleša priekšlikums. Precizē normu par pašvaldību lomu dabas kapitāla pārvaldībā. Komisijā priekšlikums atbalstīts. 18. - deputāta Valaiņa priekšlikums. Paredz izslēgt no autonomajām funkcijām atskurbināšanas pakalpojumus. Komisijā nav atbalstīts. Arī šis jautājums ļoti detalizēti tika skatīts jau pirms otrā lasījuma. Tika apskatīti arī dažādi konkrēti pasākumi, kādi tiek veikti pašvaldībās. Tika analizēts arī nepieciešamais finansējums. 18. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums komisijā nav atbalstīts. 19. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Pleša priekšlikums. Papildina ar jaunu normu par pašvaldību lomu klimata pārmaiņu ierobežošanā. Komisijā priekšlikums atbalstīts. 20. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Paredz anotācijas tekstu pārlikt uz likuma tekstu. Priekšlikums nav atbalstīts. 21. - deputāta Valaiņa priekšlikums. Paredz regulējumu, ka pašvaldība autonomās funkcijas pilda primāri, bet brīvprātīgās - tikai pēc autonomo funkciju izpildes. Ņemot vērā, ka tas pēc būtības ir regulēts 5. panta trešajā daļā, priekšlikums komisijā nav atbalstīts. 22. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls precizējums. Komisijā atbalstīts. 23. - vides aizsardzības un reģ
Labdien, kolēģi, vēlreiz! Sociālo un darba lietu komisija izskatīja un atbalstīja pirms otrā lasījuma likumprojektu “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā”. Kopā ir saņemti desmit priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls. Aizstāt vārdu “invalīdi” ar vārdiem “personas ar invaliditāti”. Komisijā atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Izslēgt likumprojekta 2. pantu. Komisijā ir atbalstīts. 3. - Labklājības ministrijas parlamentārās sekretāres Evitas Zālītes-Grosas priekšlikums. Paredz, ka Labklājības ministrijas valdījumā esošos valsts nekustamos īpašumus, kuri nepieciešami šajā pantā minēto valsts finansēto ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas institūciju pakalpojumu nodrošināšanai, pārvalda valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību “Šampētera nams”. Komisijā atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz aizstāt vārdus “bērnu invalīdu” ar vārdiem “bērnu ar invaliditāti”. Komisijā atbalstīts. 5. - Labklājības ministrijas parlamentārās sekretāres Evitas Zālītes-Grosas priekšlikums. Tas būtu iedalāms divās daļās. Pirmā daļa tātad ir redakcionāla, un otrā paredz aizstāt... piedošanu, paredz 4. punktā noteiktos sociālās rehabilitācijas pakalpojumus bērniem, kuriem ir izveidojusies atkarība no narkotiskajām, toksiskajām vai citām apreibinošām vielām vai no atkarību izraisošiem procesiem, kā arī šo pakalpojumu sniegšanu dzīvesvietā - nodrošina sabiedrība ar ierobežotu atbildību “Bērnu un pusaudžu resursu centrs”. Komisijā ir atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Izslēgt likumprojekta 6. pantu. Komisijā ir atbalstīts. 7. - Labklājības ministrijas parlamentārās sekretāres Evitas Zālītes-Grosas priekšlikums. Paredz, ka Ministru kabinets turpmāk nosaka funkcionālo traucējumu sarakstu. Komisijā atbalstīts. 8. - veselības ministra Daniela Pavļuta priekšlikums. Paredz, ka ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas institūcija, kurā pilngadīgiem klientiem ir 49 vai vairāk vietu, vei
Es vēlos tiešām pateikt lielu paldies Saeimai, ministrijām - VARAM, Satiksmes ministrijai, Iekšlietu ministrijai -, Valsts robežsardzei un daudzām citām institūcijām, arī pašvaldībām, kuras ļoti ātri, operatīvi spēja sastrādāties visas kopā, lai tiktu pieņemts šis likumprojekts... ...kas ļaus jau šogad izvietot karogus uz valsts robežām. Un, lai gan šis priekšlikums paredz pārejas noteikumu, ka Ministru kabinetam līdz augustam jāizstrādā noteikumi, tomēr tas netraucēs jau šobrīd veikt iepirkumus, lai jau šī gada nogalē Latvijas valsts iekšējās robežās mūs sagaidītu Latvijas valsts karogs. Un par to tiešām ir liels paldies gan ministrijām, gan Juridiskajai komisijai, gan pašvaldībām, kas ir ļāvušas šo likumprojektu pieņemt ļoti ātri un operatīvi.
Dāmas un kungi! Mana runa būs pavisam īsa, jo Baloža kungs un Kaimiņa kungs jau pateica daudz no tā, ko es gribu teikt. <PARTY>s deputāti ne tikai atbalsta Latvijas pilsoņu iniciatīvu, bet jau agrāk ir nākuši ar analoģiska satura priekšlikumu par grozījumiem Saeimas kārtības rullī. Kā mēs visi zinām, pašreizējā balsošanas kārtība būtībā paredz piecas iespējas, kuras tagad neuzskaitīšu. Bet balsojums “atturas” pēc būtības ir balsojums “pret”. Mūsu viedoklis pilnībā sakrīt ar iesniedzēju viedokli: šāds maigāks “pret” balsojums nav vajadzīgs. Gribu precizēt: gan kolektīvā iesnieguma, gan <PARTY>s priekšlikuma būtība ir ņemt vērā tikai tās balsis, kuras ir “par” vai “pret”. Līdz ar to vairs nav būtiski, vai atstāt balsošanas pogu “atturas” vai ne. Balsošana “atturas” šādā gadījumā nozīmētu patiesu atturēšanos, kas pašlaik atbilst nebalsošanai, saglabājot savu klātesošā statusu. Es uzskatu, ka atturēšanās pogu tomēr vajadzētu atstāt. Ir taisnība, ka deputātam ir jābūt pietiekamām zināšanām, lai paustu savu viedokli jebkurā jautājumā, tomēr var būt objektīvi apstākļi, kāpēc tas nav iespējams. Lūk, piemērs. It kā tipisks piemērs - likumprojekti par nodokļu reformu, kuri Saeimā tika izskatīti vasarā. Šo apjomīgo dokumentu paketi opozīcijas deputāti saņēma īsi pirms Saeimas sēdes. Rūpīga šo dokumentu izpēte prasītu vismaz mēnesi. Tagad nācās ātri izdarīt secinājumus, kurus es kā profesionāls ekonomists nevaru atzīt par pietiekami pamatotiem. Cits piemērs. Ja Saeimas sēdē pārtraukums tiek atlikts vairāk nekā par stundu, kā tas reizēm gadās, ir gluži dabiski, ka deputātam var rasties vajadzība atstāt Sēžu zāli, līdz ar to viņš nedzird visu, kas tiek spriests debatēs. Un tāpēc ir tikai godīgi, ka deputāts, atgriežoties zālē, atzīst to, ka nav pietiekami kompetents, lai balsotu “par” vai “pret”. Taču, ja es nospiežu pogu “atturas”, tas nozīmē, ka es esmu balsojis “pret”. <PARTY>s frakcijas deputāti jau tagad izvairās balsot “atturas”. Par sevi varu teikt, ka vismaz pēdējā mēneša
Labdien, kolēģi! Juridiskās komisijas šā gada 1. jūnija sēdē tika izskatīts likumprojekts “Fiziskās personas atbrīvošanas no parādsaistībām likums” (Nr. 651/Lp13). Likumprojekts paredz normatīvi nostiprināt finansiālo problēmu risinājumu fiziskajām personām ar zemiem ienākumiem un nelielām parādsaistībām - tā kā Maksātnespējas likumā ietvertais fiziskās personas maksātnespējas process tām to sociālā un ekonomiskā stāvokļa dēļ nav pieejams, taču parādsaistību izpilde tik un tā nav iespējama, kas rada slogu fiziskās personas kreditoriem. Juridiskajā komisijā saņemti un izskatīti 28 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz aizstāt vārdus “trūcīgas vai maznodrošinātas personas statuss” ar vārdiem “trūcīgā vai maznodrošinātā mājsaimniecībā esošas personas statuss”. Komisijā atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehniska rakstura. Paredz labot atsauci uz 21. pantu... no 22. panta. Komisijā atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz aizstāt 4. panta pirmās daļas 5. punktā vārdus “trūcīgas vai maznodrošinātas personas (ģimenes) statuss” ar vārdiem “trūcīgā vai maznodrošinātā mājsaimniecībā esošās personas statuss”. Komisijā atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz aizstāt likumprojekta 5. panta pirmās daļas ievaddaļā vārdus “vienlaikus pastāv šādas pazīmes” ar vārdiem “vienlaikus pastāv visas šādas pazīmes”. Komisijā atbalstīts. 6. ... Nē, 5. laikam. Tagad sajuka man. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz izslēgt likumprojekta 5. pantā vārdus “šim punktam atbilstošs”. Komisijā atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehniska rakstura. Paredz mainīt likumprojekta 6. panta 2. punktā atsauci no 22. panta uz 21. pantu. Komisijā atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz aizstāt vārdus “ir atbrīvots no parādsaistībām, parādnieks nav atbrīvots no parādsaistībām” ar vārdiem “ir vai nav atbrīvots no parādsaistībām”.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Mans priekšlikums ir saistīts ar mācību līdzekļu atjaunināšanu bērniem ar dzirdes traucējumiem. Man uzņēmumu vadībā ir mācījuši - ja atrodi problēmu, vienalga, kādā līmenī esi, tu šo problēmu pacel un nodod tālāk, lai tā tiktu atrisināta, nevis vienkārši to atstāj kā vecu papīru uz grīdas un paej tai garām. Man par lielu pārsteigumu, es domāju, ka arī daudzi no jums būs pārsteigti par šo manu atklājumu... esot Latvijas Nedzirdīgo savienībā, uzzināju, ka pēdējā ābece bērniem ar dzirdes traucējumiem ir izdota 1987. gadā. Tā ābece arī manī raisīja ļoti labas izjūtas, jo tas gailītis uz ābeces vāka ir precīzi tāds, kā laikā, kad es sāku iet skolā. Bet visgrūtāk, man liekas, ir pieņemt to, ka 22. aprīlis ir Ļeņina dzimšanas diena, un bērni šodien mācās no šādas ābeces. Es nezinu, ko par to domā Nacionālā apvienība. Jūs ļoti cīnījāties par valsts valodu skolās. Ko par to domā Jaunā <PARTY>? Jo, balsojot “pret”, jūs balsojat par to, ka mācību līdzeklis ir ar šādu attēlu. Par to, ka 8. marts ir Sieviešu diena, par to, ka šāda grāmata joprojām ir pieejama bērniem. Bet smieklīgākais, ka finansējums, kas nepieciešams, ir tiešām salīdzinoši mazs. Un tas, ko es lūdzu, ir atbalstīt šo priekšlikumu. Bet, ja neatbalstīt šobrīd, tad tiešām uzņemties šo atbildības problēmu sev. Jo runa jau nav tikai par vienu grāmatu. Nav runa tikai par vienu ābeci. Šiem bērniem ir nepieciešamas arī grāmatas matemātikā, dabaszinībās, angļu valodā... jo šiem bērniem pirmā valoda ir zīmju valoda. Un ļoti specifiski jāmācās. Tas, ka šī problēma nu jau 32 gadus visiem ir paskrējusi garām un neviens to nav pamanījis... Pirmā grāmata šādiem bērniem tika izdota 1926. gadā. Nākamās grāmatas tika izdotas 1950. gadā, 1966. gadā, bet pēdējā - 1987. gadā. Es domāju, ka būtu laiks 2019. gada 1. septembrī bērniem ar dzirdes traucējumiem sākt mācīties no mūsdienīgas ābeces. Lūdzu paņemt šo atbildības problēmu sev un, ja iespējams, arī atbalstīt šo priekšlikumu. P
Labdien! Strādājam ar likumprojektu “Grozījums Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā”. Komisija ir izskatījusi likumprojektu un pirmajam lasījumam piedāvā Saeimai. Pašreizējā situācija ir tāda. Lai valsts varētu nodot pašvaldībai dzīvojamās mājas un dzīvokļus, kas atzīti par bezīpašnieka vai bezmantinieka mantu, vispirms tie ir jāieraksta zemesgrāmatā uz valsts vārda. Likuma grozījums paredz, ka valstij būtu iespējams nodot pašvaldībai īpašumā par bezīpašnieka vai bezmantinieka atzīto mantu, neveicot sākotnējo valsts īpašumtiesību koroborāciju zemesgrāmatā. Līdz ar to valsts īpašumtiesības uz bezīpašnieka vai bezmantinieka mantu būtu spēkā arī bez ierakstīšanas zemesgrāmatā. Šis risinājums varētu paātrināt nodošanas procesu, un pašvaldības varētu sākt rīkoties ar šo mantu ātrāk likuma “Par palīdzību dzīvokļa jautājumu risināšanā” ietvaros. Juridiskais birojs komisijas sēdē izteica bažas par šā grozījuma savietojamību ar Civillikuma normām, bet komisija tomēr lēma par likumprojekta tālāku virzību, lai paātrinātu šāda veida mantas nodošanas procesu pašvaldībai un, ja nepieciešams, nākamajiem lasījumiem rastu iespējami precīzāku šīs normas skaidrojumu. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Komisija piedāvā kā termiņu šā gada 25.aprīli. Paldies.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Mēs esam likumdevējs, un mūsu uzdevums ir redzēt plašu kontekstu, nevis tikai šauri skatīties uz kādas ļoti mazas grupas vēlmi ielikt saviem bērniem rokās ieročus. Un, lai gan man uzreiz jāpiekrīt, ka esošie labojumi zināmā mērā jau uzlabo situāciju... bet, atgriežoties pie tā, kas pagājušo reizi tika diskutēts, ka mums ir normālākas un laikam mazāk normālas sievietes, no vienas šādas mazāk normālas sievietes es dzirdēju: “Jūs varat pieņemt šo likumu, kā gribat, es tāpat savam bērnam rokās ieroci nedošu!” (Starpsauciens: “Nedod!”) Mēs varam dažādi skatīties uz šo situāciju, bet diemžēl tas ir zinātniski pierādīts, ka pusaudžu nobriešana beidzas 28 gadu vecumā. (Starpsaucieni.) Un mums kā likumdevējam ir šis konteksts jāņem vērā. Jā, ir 45-50 jaunieši, kas auguši kopā ar dabu, ir jau agrīni gājuši medībās, un, iespējams, viņiem nebūs problēmu ar šo situāciju. Bet vai mēs, likumdevējs, esam apsvēruši visus iespējamos riskus attiecībā uz pārējiem...? Kas var notikt ar pārējiem jauniešiem, kuri nav auguši kopā ar dabu, kuri nav kopā ar tēvu regulāri gājuši uz mežu un skatījušies, kā tas notiek, bet kuri tagad šā likuma ietvarā spēs tur nokļūt un tikt pie šaujamieroča? Mēs nezinām viņu reakcijas. Lūdzu apdomīgi pieiet šim jautājumam tieši tādēļ, ka mēs esam likumdevējs. Mūsu uzdevums ir redzēt plašu kontekstu, nevis tikai šauras, ļoti mazas grupas lobētas intereses. Paldies.
Kolēģi, es tomēr gribētu atgriezties pie tās aptaujas, kura šobrīd tik bieži tiek piesaukta, - par šo izvēli Varakļānu iedzīvotājiem doties Vidzemes jeb Madonas virzienā. Bet, ja mēs ieskatāmies nedaudz būtiskāk un pamatīgāk tanī procesā, kā tas tika nodrošināts, mēs redzam - aptaujas izvešanas periods ir trīs dienas, trīs dienas ar ļoti minimālu informācijas izplatīšanu, pārliecināšanu, pamatotību un tā tālāk tiem, kas nav šinī aptaujā iesaistīti jeb, runājot par tiem iedzīvotājiem, kas ir ārpus Varakļānu pašvaldības. Faktiski, jau uzdodot pašvaldībai veikt šo aptauju, mēs uzreiz varējām pat tuvu simtprocentīgi teikt un zināt, ka tas iznākums ir paredzams, un varbūt pēc būtības pat nevajadzēja šo teātri sākt un spēlēt. Ja paskatāmies no balsstiesīgajiem iedzīvotājiem, tie ir 2693, kas tobrīd varēja iesaistīties šinī aptaujā. Aptaujā piedalījušies 1108, derīgās zīmes - 1107. Līdz ar to aptaujā piedalījās nedaudz vairāk kā 41 procents no balsstiesīgajiem. Par pievienošanos Madonas novadam atbalsts ir 933 personām. Faktiski mēs runājam par kopējo skaitu, kas ir 34,65 procenti no visiem balsstiesīgajiem iedzīvotājiem. Līdz ar to runāt par to, ka tas ir masveidīgi... un tie 84 procenti, kas tiek piesaukti, - nu, tas ir, maigi izsakoties, nepatiesas informācijas sniegšana, kopumā runājot par tiem iedzīvotājiem, kas dzīvo šinī novadā.
Labrīt, godātie kolēģi! Prezidij! Klātesošie! Juridiskajā komisijā strādājām ar likumprojektu “Grozījumi Parādu ārpustiesas atgūšanas likumā”. Uz otro lasījumu tika saņemti trīs priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Es atvainojos. 2. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Komisijā notika plašas diskusijas par priekšlikuma redakciju kopā ar Ekonomikas ministriju, Patērētāju tiesību aizsardzības centru, VID un Tieslietu ministriju. Komisija, uzklausot iesaistītās puses, nolēma, ka sodu apmērs tiek piemērots, un priekšlikums tika atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums par likumprojekta spēkā stāšanos. Komisijā atbalstīts. Juridiskās komisijas vārdā aicinu deputātus atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 24. maijs.
Tiešām ļoti interesanti klausīties šīs debates. Amatas novads ir viens no tiešām ļoti interesantiem, ļoti savdabīgiem Latvijas novadiem. Un te tiešām būtu jābūt dziļām debatēm, dziļai diskusijai par to, kāds liktenis jāpiedzīvo Amatas novadam. Runājot par reformu kopumā, jāteic, ka lielākā problēma ir tā, ka – pat pie labajiem mērķiem, par kuriem tik daudz šodien un arī iepriekš bija runāts! – šīs reformas īstenošana... nepārveidojās par ļoti konkrētiem tehnoloģiskiem risinājumiem. Proti, ja veidojam kaut kādu jaunu novadu, kaut kādu jaunu pašvaldību, tas ir atsevišķs projekts, kurā jāiesaista ne tikai iedzīvotāji, ne tikai pašvaldību darbinieki, bet arī speciālisti, kuri varētu izvērtēt, ka, lūk, izveidojot... īstenojot jauno projektu (teiksim, apvienojot Mārupi ar Babīti), parādās tāds un tāds kopējās, apvienotās pašvaldības budžets, kurš ir divas vai trīs reizes lielāks nekā līdz šim; ka parādās tādu investoru saraksts, kuri ir gatavi ieguldīt līdzekļus un veidot jaunu uzņēmējdarbības... jaunas uzņēmējdarbības vietas... tieši pie apvienošanas momenta un pie apvienotās teritorijas... sarunājot ar pašvaldības, jaunās pašvaldības, vadību; ka tiešām izstrādāti instrumenti, kas dotu iespēju jaunveidojamā pašvaldībā uzņēmējdarbību attīstīt, palīdzēt iedzīvotājiem, piemēram, būvēt tiltus un citus infrastruktūras veidus... objektus. Un tā tālāk, un tā joprojām. Jo – kas pa šo laiku ir noticis? Nu, bija Pūces kunga “viesizrādes” pa republiku. Tās tiešām ir notikušas (žēl, ka netika ņemta maksa par piedalīšanos šinīs uzstāšanās reizēs!), bet dialoga nebija. Šinī reformā diemžēl nebija iesaistīti arī paši pašvaldību vadītāji un deputāti. Jo tad varbūt arī parādītos nevis emocionāli argumenti, ka, lūk, lielākais ir labāks par mazāko, ka, lūk, tas ir labāks par ne to... un ka šeit ir politisko partiju kaislības... arī bez īpaši lieliskas argumentācijas. Tad parādītos argumenti, kāpēc viens vai otrs variants ir gana labs. Šodien tas tā nav, un diemžēl tā ir vislielākā šīs refo
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Par ko ir runa? Ir vairāki likumprojekti, bet es runāšu tikai par šo un par savu priekšlikumu, kas ir saistīti ar azartspēļu ierobežošanu. Es katrā gadījumā atbalstu azartspēļu ierobežošanu, bet te ir tādi jaunrades elementi, ko uztaisījusi koalīcija un kas faktiski atstās ietekmi uz visiem Latvijas iedzīvotājiem. Runa ir par to, ka mēs virzāmies uz absolūtu cenzūru internetā, uz iedzīvotāju kontroli un azartspēles ir tikai sākums. Un par ko ir runa? Runa ir par pirmo likumprojektu “Grozījumi Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likumā”. Bankām tiek noteikts pienākums gada beigās ziņot par tiem, kuri mēģina kaut kādā veidā piedalīties nelikumīgās azartspēlēs, par vietnēm, kurās tie ir bijuši, kā arī par tiem, kas ir mēģinājuši izmantot šos pakalpojumus. Interesantākais ir tas, ka, protams, citos likumos ir attiecīgi sodi tiem, kas pakalpojumus mēģina izmantot, bet bankām vispār nekāda soda nav, ja tās naudu pārskaita. Es iesaku, ka šādā gadījumā bankām būtu jāziņo nevis par iedzīvotājiem, nevis jāveic pilnīga un absolūta iedzīvotāju kontrole, bet bankām būtu jāziņo tikai par tiem nelicencētajiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri darbojas Latvijā un šeit ir mēģinājuši piesaistīt klientus. Tātad faktiski mans priekšlikums ir orientēts uz to, lai esošā koalīcija un Kariņa kungs... jūs tomēr esat dzimis Amerikā, ar lielu pieredzi, Amerikas pilsonis... es saprotu, ka jūs par brīvībām kaut ko zināt. Vai tiešām Latvijai ir jābūt pirmajai valstij pasaulē, kas sāk veikt to pakalpojumu saņēmēju, kuri brīvi darbojas internetā, totālu kontroli? Pienākums būtu jāuzliek citiem, nevis mums jāierobežo mūsu pilsoņu brīvības un jāsāk viņus absolūti kontrolēt. Tā ka es iesaku atbalstīt manu priekšlikumu, nevis to noraidīt.