EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Šeit es gribu tikai akcentēt to, ka ir zināms negodīgums attiecībā pret visiem spēles dalībniekiem, tas ir, pret medicīnas darbiniekiem. Jo šeit tiek izcelta tikai atsevišķa grupa - Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienesta darbinieki, kuriem ir atlaides pacienta līdzmaksājumā. Es uzskatu, ka... Piekrītu, lai viņiem ir, bet uzskatu, ka arī pārējiem valsts sektorā strādājošiem medicīnas darbiniekiem šādām atlaidēm ir jābūt. Diemžēl es saprotu, ka tas ietekmē fiskālo telpu un naudas nav, bet ir ļoti dīvaini, ka tiek izcelta šaura grupa, ņemot vērā, ka Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienesta darbiniekiem ir arī ātrāka pensionēšanās iespēja. Mans piedāvājums bija tāds. Šis likums ir ņemošs - kādam atņem kaut ko. Paņem mums 85 miljonus, kas palielina veselības aprūpes budžetu, - tas ir ļoti labi, bet tajā pašā laikā ar šo likumu mēs apmēram 300 tūkstošus cilvēku izslēdzam no plānveida aprūpes. (Dep. A.Barčas starpsauciens.) Vismaz vienu - vienu! - likumu gribētos tādu, kas nesoda, jo cauri šim likumam iet vadlīnija: “Lai cīnītos pret ēnu ekonomiku, mēs sodīsim tos, kas nemaksā nodokļus!” Nu, īstenībā šis likums šo uzdevumu nepilda absolūti nemaz, pat minimāli neizpilda. (Dep. A.Barča: “Putniņ, stāsti taisnību!”) Jo, kā zinām, ar ēnu ekonomiku ir tā (Dep. A.Kaimiņš: “Barča, izbeidz pukstēt!”), ka minimālo algu saņēmēji tāpat tiek iekļauti, un pārējo daļu, ko viņi saņem aploksnēs, viņiem absolūti... viņi iekļaujas visās grupās. Tāpēc mans priekšlikums bija vismaz viens tāds “burkāns”, kā sacīt jāsaka, - ka tie, kas saņem vidējo algu, tiek iekļauti kompensējamā sistēmā, kur viņiem simtprocentīgi apmaksā recepšu medikamentus. Tas būtu vismaz bonuss tiem, kas tiešām maksā šos nodokļus. (Dep. A.Barčas starpsaucieni.) Paldies.
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Lēmuma projekts paredz nekavējoties atteikties no Covid-19 sertifikātu izmantošanas un atcelt visus ierobežojumus personām bez šī sertifikāta. Pašreiz aptuveni 62 tūkstoši cilvēku sertifikāta neesības dēļ nespēj, bet vēlas strādāt. Līdzšinējā situācija ir pierādījusi, ka šīs sabiedrības daļas rīcība nebūs pēc iespējas ātrāka vakcinācija, bet, visticamāk, vēlme pārslimot Covid-19 mājās, lai pēc tam šo sertifikātu iegūtu. Tas skaidri norāda uz absurdo situāciju, kādā atrodas nevakcinētie cilvēki ilgstošu nepārdomāto politisko lēmumu dēļ. Tūlītēja atteikšanās no digitālajiem sertifikātiem ir nepieciešama trīs galveno iemeslu dēļ. Tātad, pirmkārt, tie prettiesiski ierobežo cilvēku bez sertifikāta tiesības. Jāņem vērā, ka jau vairāk nekā gadu lielai sabiedrības daļai tikusi liegta pieeja neaizstājamiem pakalpojumiem, iespēja brīvi pārvietoties un pat iespēja gūt ienākumus... un tikai savas brīvas izvēles dēļ. No 15. februāra katru dienu simtiem un tūkstošiem cilvēku atkal tiks liegta iespēja saņemt pakalpojumus. Tas tiks darīts, lai piespiestu cilvēkus revakcinēties, bet tas atstās, protams, ietekmi arī uz uzņēmējiem, kuru ieņēmumi saruks, un uzņēmumi kompensācijas nesaņems. Eiropas Savienības rezolūcijā par Covid-19 pasākumu ietekmi uz demokrātiju skaidri norādīts, ka ierobežojumiem jābūt tiesiskiem un proporcionāliem, tātad diametrāli pretējiem tiem, kādi pašreiz ir spēkā. Otrkārt, tie ir sabiedrību šķeļoši. Sabiedrības saliedētība ir stabilas valsts pamats, kuru cilvēku dalīšana, balstoties uz vakcinācijas statusu, grauj. Sabiedrības skepse par vienas cilvēku grupas klaju prioritizēšanu ir loģiska brīdī, kad sertifikātu nesaņēmušajām ģimenēm tiek atņemti ienākumi. Kumulatīvie saslimstības rādītāji jau vairākas nedēļas norāda uz tendenci vakcinētajiem saslimt neproporcionāli biežāk, un tas nozīmē, ka sertifikāts no saslimšanas nepasargā. Tomēr tāpat, koalīcijas izpratnē, šis neefektīvais dokuments ļauj prioritizēt savu vēlētāju
Labdien, kolēģi! Strādāsim ar likumprojektu “Grozījumi Mēslošanas līdzekļu aprites likumā” (Nr. 373/Lp13). Likumprojektu “Grozījumi Mēslošanas līdzekļu aprites likumā” ir iesniedzis Ministru kabinets atbilstoši nozaru administratīvo pārkāpumu kodifikācijas sistēmas ieviešanai. Kā jau jūs dzirdējāt, mūsu komisijai ir vairāki šādi likumprojekti dienaskārtībā. Šis likumprojekts paredz papildināt likumu jeb ieviest jaunu - IV - nodaļu “Administratīvā atbildība mēslošanas līdzekļu un substrātu aprites jomā un kompetence sodu piemērošanā”, attiecīgi pārnesot normas no Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa un svītrojot tās normas, kuras vairs nav aktuālas. Likumprojektā piedāvāts arī palielināt sākotnējo sodu apmēru un paredzēta jauna soda sankcija - brīdinājums. Komisija savā 25. septembra sēdē likumprojektu ir izskatījusi un atbalstījusi. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 10. oktobris.
Labdien, kolēģi! Izskatām vēl vienu likumprojektu, kas saistīts ar administratīvo pārkāpumu dekodifikāciju no nākamā gada 1. janvāra. Šajā gadījumā ir runa par administratīvajiem pārkāpumiem pārvaldes, sabiedriskās kārtības un valsts valodas lietošanas jomā. Likumprojekts nosaka kompetentās iestādes un administratīvos sodus par tādiem pārkāpumiem kā nepatiesas informācijas sniegšana iestādei, amatpersonas likumīgo prasību nepildīšana, nepamatota speciālo dienestu izsaukšana, sīkais huligānisms un līdzīgiem. Likumprojekta ceturtā nodaļa nosaka sodus par pārkāpumiem valsts valodas lietošanas jomā. Piemēram, valsts valodas normu neievērošana sabiedrības informēšanai paredzētā atklātā informācijā, valsts valodā noformulētu dokumentu nepieņemšana, klajas necieņas izrādīšana pret valsts valodu, darba līguma noslēgšana ar darbinieku, kuram valsts valodas zināšanu apjoms ir nepietiekams viņa profesionālo pienākumu veikšanai, tulkojumu valsts valodā nenodrošināšana sēdēs, pasākumos, preču marķējumā, lietošanas instrukcijās un citur. Ņemot vērā, ka virkne dekodificējamo normu Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā veidotas vēl deviņdesmitajos gados un dažas pat padomju okupācijas periodā un nekādi vairs neatbilst mūsdienu juridiskās tehnikas prasībām, tās jaunajā likumā nav pārceltas mehāniski, bet gan rūpīgi izvērtējot to piemērošanas praksi un bieži vien mainot gan panta dispozīciju, gan soda apmēru. Tāpat veikta gan viena panta ar neskaitāmām daļām sadalīšana, gan vairāku līdzīga rakstura pantu apvienošana vienā. Jums piedāvātais likumprojekts tapis daudzu valsts institūciju izvērstu diskusiju rezultātā, darbs prasījis vairākus gadus un neskaitāmas saskaņošanas sanāksmes. Protams, Tieslietu ministrija varēja iet vieglāko ceļu un esošās neefektīvās kodeksa normas vienkārši pārcelt jaunajā likumā, taču šajā gadījumā tā izvēlējās izmantot dekodifikācijas procesu, lai jaunais likums būtu moderns ne tikai pēc pieņemšanas datuma, bet arī pēc satura. Likumprojektā ne tikai mod
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu Nr. 728/Lp13 - “Grozījumi likumā “Par piesārņojumu””, pirmais lasījums. Minētā likuma grozījumi sagatavoti sakarā ar direktīvu Nr. 218/410, un to mērķis - sekmēt emisiju izmaksu efektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos. Diezgan sarežģīti, bet laikam skaidrs, ka tas vērsts tikai pozitīvā virzienā. Šie grozījumi paredz precizēt prasības, kas saistītas ar pašvaldību rīcības programmas izstrādi attiecībā uz gaisa kvalitāti. Lai izstrādātu minēto programmu, pašvaldībām tiek dotas tiesības ievākt un apkopot informāciju par to teritorijā esošām apkures iekārtām un kurināmā veidiem. Gribu atzīmēt, ka šī direktīva ir pieņemta 2018. gadā. Kā jau jūs sapratāt, esam tā kā gandrīz vienu gadu nokavējuši ar tās pārņemšanu, bet ceru, ka tas mums pavisam drīz izdosies. Komisijā likumprojektu esam izskatījuši un atbalstījuši. Komisijas vārdā aicinu jūs to atbalstīt pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 10. septembris. Paldies.
Augsti godātais Valsts prezidenta kungs! Godātie ministri! Ekselences! Viesi! Godātie deputāti! Latvijas ārpolitikai veltītā ikgadējā ziņojuma ievada pirmajās rindās teikts, ka Latvijas interesēs ir pašreizējās starptautiskās sistēmas saglabāšana un attīstība. Turpat viennozīmīgi un neapstrīdami tiek paziņots, ka Baltijas reģiona drošība ir atkarīga no ASV un Lielbritānijas intereses. Ārpolitikas izaicinājumu skaitā minētas globālās ekonomiskās sistēmas pārmaiņas Ķīnas, Indijas, Korejas Republikas un Austrumāzijas valstu straujās attīstības dēļ. Teikts, ka šobrīd mēs dzīvojam jau pilnīgi citā sociāli ekonomiskajā sistēmā ar jauniem, agrāk nezināmiem izaicinājumiem. Mēs redzam, ka Eiropas Savienība vairs nav tā valstu sadraudzība, kurā Latvija iestājās 2004.gadā. ASV jaunās prioritātes, kas saistītas ar pārmaiņām ASV aizsardzības politikā un iekšpolitikā, kā arī Lielbritānijas izstāšanās no Eiropas Savienības ir aktualizējušas Eiropas drošības problēmu, un dienaskārtībā atkal ir iekļauts jautājums par kopīgu Eiropas Savienības aizsardzības spēku izveidošanu. Līdz 2016.gadam Latvija bija šīs idejas galveno pretinieku skaitā. Taču tagad vairākumā ES valstu politiskā elite uzskata, ka šāda armija palīdzētu Eiropas Savienībai izveidot kopēju ārpolitiku un drošības politiku. ES oficiālais pārstāvis Margaritis Šinass ir paziņojis, ka Eiropas armijas izveidošana palīdzētu Eiropas Savienībai ietaupīt līdz 120 miljardiem eiro gadā. Makrona plāns un Junkera plāns paredz Eiropas federalizāciju. Martins Šulcs uzstājas ar paziņojumu, ka līdz 2025.gadam Eiropas Savienībai jāpārvēršas par Eiropas Savienotajām Valstīm. Pašlaik arvien aktuālāki kļūst jautājumi, kas saistīti ar nevienlīdzības palielināšanos, un līdz ar to arī Eiropas vienotās sociālās politikas ieviešanas jautājumi. Izskan aicinājumi izstrādāt un ieviest visā Eiropas Savienībā vienotu nodokļu sistēmu. Viss iepriekš minētais dod pamatu secināt, ka “pašreizējās starptautiskās sistēmas saglabāšana un attīstība” atgādina
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Deputāti! Skatām ļoti svarīgo likumprojektu “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” otrajā lasījumā. Komisijā ir saņemti 11 priekšlikumi. 1.priekšlikums - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. ir deputāta Trupovnieka priekšlikums. Atbalstīts. 3. ir Labklājības ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Atbalstīts. 4. ir Labklājības ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Atbalstīts. 5. - Labklājības ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. 6. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 7. - arī atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 8. - Labklājības ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 9. - Labklājības ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Jā, Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Kļūda. Komisijā ir atbalstīts. 10. - Labklājības ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Atbalstīts un iekļauts 11. - komisijas priekšlikumā. 11. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Tātad lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” otrajā lasījumā. Priekšlikumus lūdzu iesniegt līdz šā gada 29.martam.
Godātā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Juridiskā komisija uz pirmo lasījumu izskatīja grozījumus Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā. Šos grozījumus izstrādāja Finanšu ministrija, pamatojoties uz Valsts ieņēmumu dienesta izvērtējumu par to sodu efektivitāti, kuri saistīti ar nodokļu un informatīvo deklarāciju iesniegšanas termiņu neievērošanu. No šī izvērtējuma mēs varam secināt, ka lielākās problēmas ir šādu deklarāciju neiesniegšanā: obligāti iesniedzamās gada ienākumu deklarācijas, mikrouzņēmumu nodokļa deklarācijas un darba devēja ziņojumi par valsts sociālās apdrošināšanas obligātajām iemaksām. Viens no svarīgiem iesniedzamo deklarāciju veidiem ir deklarācijas par pievienotās vērtības nodokli. Ir konstatēts, ka nodokļu maksātāju rīcība, neiesniedzot PVN deklarāciju vai novēlojot tās iesniegšanu, liedz sadarbības partneriem tiesības no valsts saņemt atpakaļ pārmaksāto PVN, jo, ja Valsts ieņēmumu dienests kavē pārmaksātā atmaksu, tam ir jāmaksā soda sankcijas, kas atbilstoši iekasētajām naudas summām var sasniegt pat vienu miljonu eiro gadā. Tātad, ņemot vērā šo izvērtējumu, ir nepieciešams veikt izmaiņas trijos pantos. Izmaiņas nepieciešamas pantā par nodokļu un citu maksājumu reģistrēšanas elektronisko ierīču un iekārtu lietošanas kārtības neievērošanu, kā arī šo ierīču un iekārtu lietotāju un apkalpojošo personu dienesta pienākumu nepildīšanu. Šeit ir paredzēti papildu sodi juridiskajām personām, ja tiek konstatēts kases aparātu bojājums un ja tas bojājums ir saistīts ar programmatūras izmaiņām, kā arī ar datu sagrozīšanu vai datu neiesniegšanu. Tās izmaiņas ir paredzētas 156.pantā. Izmaiņas paredzētas arī 159.8 pantā “Nodokļu deklarāciju iesniegšanas termiņu neievērošana”. Šeit ir paredzēts samazināt dienu skaitu, kuras ir pieļauts kavēt. Iepriekš bija atļauts kavēt līdz 15 dienām un tad tika piemēroti sodi, turpretim likumprojekts paredz, ka kavēt varēs līdz 10 dienām un tad tiks piemēroti sodi. Šeit ir arī paskaidrots, ka pirms termiņa iestāša
Godātie kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir sagatavojusi pirmajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Zinātniskās darbības likumā”. Pašlaik Zinātniskās darbības likuma 18. pants nosaka ekspertu komisiju pienākumus un šādu komisiju vēlēšanu nosacījumus. Likumprojekta anotācijā teikts: “Lai gan likums neparedz LZP ekspertiem pienākumus, kā tas ir noteikts ekspertu komisijām [..]. Likumā ir noteiktas ekspertu komisijas, LZP eksperti, kvalifikācijas kritēriju nepieciešamība ekspertu komisijas loceklim, bet nav skaidri un nepārprotami noteikts tas, ka kvalifikācijas kritēriji ir jāattiecina arī uz zinātnieku, lai viņš iegūtu LZP eksperta tiesības, jo par ekspertu komisijas locekļa kandidātu var būt arī tad, ja viņš ir ieguvis LZP eksperta tiesības. Līdz ar to likumā ir jāskaidro LZP ekspertu būtība un tam izvirzāmās kvalifikācijas prasības, kā arī jāprecizē LZP kompetence attiecībā uz LZP ekspertu tiesību apstiprināšanu. Papildus minētajam ir precizējams arī ekspertu komisiju darbības termiņš.” Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā par šo likumprojektu ir bijušas diskusijas. Likumprojekts atbalstīts virzīšanai pirmajam lasījumam, un komisija lūdz minēto likumprojektu atzīt par steidzamu, jo Latvijas Zinātnes padomes ekspertu jautājumu precizēšana minētajā likumprojektā ir tieši un nepastarpināti saistīta ar augstskolu promociju padomju nepārtrauktu darbības nodrošinājumu, kā arī saistīta ar akadēmiskā personāla nodarbinātības, atalgojuma un reputācijas jautājumu. Komisijas vārdā lūdzu atzīt likumprojektu par steidzamu. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 10. jūnijs. Izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 13. jūnijā.
Labdien, Saeimas sēdes vadītāja! Labdien, kolēģi! Mums specifiska situācija izveidojusies, tāpēc mēģināšu izskaidrot, kas noticis. Tātad, pirmkārt, kādēļ mēs izveidojām alternatīvo likumprojektu. Izskatot Ministru kabineta iesniegto likumprojektu, Juridiskais birojs mums norādīja, ka likumprojektā norādītais likuma spēkā stāšanās laiks pārkāptu Satversmes 69. pantā noteiktās Valsts prezidenta tiesības. Līdz ar to spēkā stāšanās norādi mēs labojām, nosakot, ka likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas. Papildus precizējām likuma 32.2 panta 4.8 daļas redakciju, likumā nosakot, ka līdzekļus, kas ir iegūti, izsolot 32.2 panta trešajā daļā minētās emisijas kvotas, var izmantot, lai kompensētu elektroenerģijas sistēmas pakalpojumu izmaksas. Savukārt kompensācijas apmēru - 50 procentus - katram galalietotājam par konkrēto periodu no šā gada 1. decembra līdz nākamā gada 30. aprīlim mēs iekļaujam pārejas noteikumu 69. punktā. Un, ņemot vērā šo, mēs izveidojām alternatīvu komisijas likumprojektu. Ja savukārt mēs par šo runājam pēc būtības, tad ir tā, ka par to, kas šobrīd notiek ar enerģijas cenām pasaulē, droši vien man nav lieku reizi jāstāsta. Un šis likumprojekts ir radīts, lai mēs mazinātu šo cenu kāpumu patērētājam. Likumprojekts nosaka, ka tiks izmantoti emisijas kvotu izsolīšanas instrumentu ieņēmumi, lai samazinātu sadales tarifa izmaksas lietotājiem par 50 procentiem. Kā jau arī iepriekš minēju, aktivitāte ir terminēta laikā. Tā ir no šā gada 1. decembra līdz nākamā gada 30. aprīlim, un arī atbalsta līdzekļu apjoms ir limitēts līdz 77,89 miljoniem eiro. Tad secīgi - pirmām kārtām es tagad jūs komisijas vārdā lūdzu noraidīt Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par piesārņojumu”” pirmajā lasījumā. Savukārt par komisijas izveidoto alternatīvo likumprojektu... es pirmām kārtām lūdzu noteikt tam steidzamību. Tā, tagad es lūgšu atbalstīt komisijas izveidoto likumprojektu pirmajā lasījumā. Komisijā tas tika vienbalsīgi atbalstīts. Jā,
Labdien, kolēģi! Varbūt šī priekšlikuma iesniedzējiem bija ļoti cēls un tālejošs mērķis. Bet pirmā reakcija, kura arī šobrīd nav kliedēta... Salīdzinājumā sakot, ir tā, kā tas notika Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā: izveidosim Latgalē jeb Latvijas attālajos reģionos rezervāciju, ievedīsim ugunsūdeni, nodrošināsim ar maizi un pārtiku un it kā piešķirsim arī pašnoteikšanos. Tas ir maldīgs solis, maldīgs redzējums, kā sasniegt mērķus, kādus jūs varbūt gribat! Mums ir pieņemts Latgales speciālās ekonomiskās zonas likums. Bet šovasar, pieņemot jauno nodokļu konceptu, Latgales speciālās ekonomiskās zonas likumam un šai zonai zūd zināma jēga. Jo galvenais ieguvums uzņēmējiem bija tas, ka reinvestētā peļņa netiek aplikta ar nodokli. Tātad būtu jāver vaļā Latgales speciālās ekonomiskās zonas likums un jādomā, kādā veidā stimulēt, lai ne tikai Latgalē, bet, kā Putras kungs teica, arī Vaiņodē uzņēmēji uzdrošinātos veikt lielākus projektus un organizēt uz zināšanām balstītu uzņēmējdarbību. Bet kā to lai dara? Latgales reģionā ir divas augstskolas - tā ir Daugavpils Universitāte un Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmija. Jādomā par šo augstskolu stiprināšanu, jādomā par programmām, kādas tur jaunieši apgūst, un kā viņi pēc tam var kļūt ne tikai par darba ņēmējiem, bet patiesībā arī par uzņēmējiem un organizatoriem. Un, ja runa ir par augstskolām, tad noteikti reģionos būtu jāattīsta augstskolas kā zinātnes centri. Meklēsim ceļu, kā attīstīt reģionus, bet netaisīsim izņēmumus! Paldies.
Ļoti cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Kolēģes Stepaņenko uzruna bija laba, bet, kā senā parunā teikts, ja pasaka “a”, tad ir jāpasaka arī “b”. Proti, tas, ka ir šī norma, kura mums ir palikusi no 1930.gadiem, - tā ir viena lieta. Bet otra lieta ir tā, ka mūsu nacionālā likumdošana atrodas hierarhiski zem starptautiskajiem līgumiem. Jūs pati minējāt savā runā Hāgas konvenciju, un Hāgas konvencija ļoti labi nosaka konsulārā dienesta darbiniekiem, ko viņi var vai nevar darīt citas valsts teritorijā. Tā ka šajā gadījumā mēs ļoti labi zinām... un arī Stepaņenko kundze... Pieprasījumu komisijā mēs par šo jautājumu diskutējām ar Ārlietu ministrijas darbiniekiem. Mūsu tiesu, mūsu bāriņtiesu pārstāvji ir tie, kuri var pārstāvēt Latvijas bērnu intereses Anglijas, Īrijas vai citas valsts tiesās, nevis konsulārie darbinieki. Aicinu neatbalstīt šo piedāvājumu.
Labrīt, cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Es rosinu neatbalstīt šo likumprojektu. Es redzu, ka ar šo likumprojektu tiek paaugstinātas dabas resursu nodokļa likmes par vides piesārņojumu, tiek atcelts atbrīvojums no nodokļa par CO2 emisijām, ja tehnoloģiskajās iekārtās izmanto kūdru, tiek noteikta netaisnīga nodokļa maksājuma par sadzīves atkritumu apglabāšanu un par bīstamo atkritumu apglabāšanu ieskaitījuma proporcija starp valsts budžetu un pašvaldību budžetu. Aicinu balsot “pret”. Paldies.
4. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Arī šis priekšlikums likumā aizstāj vārdus “Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas dienesta” ar vārdiem “Finanšu izlūkošanas dienesta”. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 5. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, kas paplašina ziedojumu pieņemšanas ierobežojumus. Arī 5. priekšlikums komisijā ir atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz izslēgt vārdu “vismaz”. Priekšlikums komisijā atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 7. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, kas rosina papildināt 25. panta sesto daļu, nosakot termiņu, kādā jāiesniedz deklarācijas precizējums, ja administratīvā pārkāpuma procesā vai kriminālprocesā ir stājies spēkā nolēmums, ar kuru persona ir sodīta par nepatiesu ziņu norādīšanu valsts amatpersonas deklarācijā. Komisijā atbalstīts. 8. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Tas iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā. Komisijā daļēji atbalstīts. 9. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas rosina likumā aizstāt vārdus “Noziedzīgi iegūto līdzekļu legalizācijas novēršanas dienests” ar vārdiem “Finanšu izlūkošanas dienests”. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 10. - finanšu ministra Reira priekšlikums, kas noteic, ka precizētās deklarācijas publiskošana būs jānodrošina Valsts ieņēmumu dienestam. Priekšlikums komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 11. - komisijas priekšlikumā. 11. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, kas noteic, ka Valsts ieņēmumu dienestam ne vēlāk kā mēneša laikā būs jānodrošina precizētās deklarācijas publiskošana. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir redakcionāls priekšlikums, kas paredz ietvert iepriekš citā pantā veiktās izmaiņas un papildināt panta tekstu ar skaitli “2.1”. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 13. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir redakcionāls, līdzīgi kā 12. priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 14. - Valsts pārvaldes un p
Rītdiena būs rītdiena... Kolēģi, 250. priekšlikums. Es savā ziņā piekrītu iepriekšējiem debatētājiem, ka varbūt tas priekšlikums bija tāds diezgan ass, tur bija arī izpilddirektori, izpilddirektora vietnieki iekļauti iekšā. Tomēr šajā priekšlikumā... Manuprāt, tas ir zināms kompromiss. Tas ir tieši tas, ko minēja Adamoviča kungs. Tā ka es lūgtu vismaz Adamoviča kungu balsot “par” šo priekšlikumu, jo tas tieši ir par to, ko viņš minēja pie izglītības iestādēm... par kultūras iestādēm, par pašvaldības iestādēm. Te, manuprāt, tā būtu īstā vieta. Ko runāja Možvillo kungs pie iepriekšējā priekšlikuma - par to, ka tas dod kaut kādas priekšrocības, - nevienam tas nedod nekādas priekšrocības, ja skolas vadītājs vai kādas iestādes vadītājs ir amatā. Tas būtu kā runāt tieši tādās pašās kategorijās, ka valdībā ir ministri, un tas dod kādas priekšrocības Saeimas vēlēšanās. Nu, nedod. Tas nedod nekādu priekšroku tiem, kuriem tas ir. Vēlētājs vērtē arī to darbu, ko viņi dara attiecīgajās iestādēs. Ja viņi to darbu dara labi, tad arī saņem labu novērtējumu. Ja tas cilvēks spējīgs labi vadīt iestādi, man nav nekādu iebildumu, ka... es neredzu iemeslu, kāpēc vajadzētu liegt viņam būt arī pašvaldības deputātam. Tādi pašvaldību deputāti, kuri ieņem amatus... Es pazīstu vairākus, kuri ir Jaunajā VIENOTĪBĀ un... vai viņi ir slikti cilvēki, vai viņi slikti pilda savus amata pienākumus? Ir pat tādi deputāti pašvaldībās, kas darbojas valsts kapitālsabiedrībās vadošos amatos. Vai tas kaut kādā veidā pasaka uzreiz to, ka viņi slikti pilda savus pienākumus? Manuprāt, ne. Nacionālajā apvienībā - tas pats; arī tur ir virkne šādu deputātu, kas vada kādu no kultūras vai izglītības iestādēm. Un uzreiz pateikt to, ka tas ir slikti... Nu, manuprāt, ne. Tā ka man šķiet: ja mēs gribam kompromisu, tad šis ir ļoti labs kompromiss, vismaz solis pareizajā virzienā, lai Saeimas komisija saprastu, kāda ir Saeimas nostāja. Šobrīd Saeimas nostāja ir tikai un vienīgi par to, ka - nē, atstājam visu, kā ir pirma