EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Debatējot par Vietējo pašvaldību referendumu likumu, arī konsultatīvā referenduma sakarā priekšlikumi bija un tika izdiskutēti. Un 190. - deputāta Valaiņa priekšlikums nav komisijā atbalstīts. 191. - deputāta Valaiņa priekšlikums. Arī tas saistīts ar konsultatīvajiem referendumiem. Komisijā nav atbalstīts. 192. - deputāta Valaiņa priekšlikums. Arī tas saistīts ar referendumiem. Komisijā nav atbalstīts. 193. - deputāta Valaiņa priekšlikums. Arī tas runā par pašvaldību referendumiem. Komisijā nav atbalstīts. 194. - “Saskaņa” sociāldemokrātiskās partijas frakcijas priekšlikums. Tas paredz: “Kolektīvo iesniegumu pašvaldībai par tās kompetencē esošiem jautājumiem ir tiesīgas iesniegt personas, kuras iesnieguma iesniegšanas dienā ir sasniegušas 16 gadu vecumu un kuru dzīvesvieta ir deklarēta pašvaldības administratīvajā teritorijā vai kurām pieder likumā noteiktajā kārtībā reģistrēts nekustamais īpašums [..].” Komisijā atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsojumu!”) Komisijā 194. priekšlikums tika atbalstīts. 195. - deputāta Sergeja Dolgopolova priekšlikums. (Starpsaucieni; zālē troksnis.) Tas nozīmē, ka nav balsojams šobrīd? Ja ir iepriekšējais... Paredz, ka kolektīvo iesniegumu pašvaldībai par tās kompetencē esošiem jautājumiem ir tiesīgi iesniegt pašvaldības pilngadīgie iedzīvotāji. Komisijā tas tika daļēji atbalstīts. Nav balsojams... 196. - deputātu Šteina, Voikas un Baumanes priekšlikums. Paredz papildināt likumprojekta 59. pantu “Kolektīvā iesnieguma izskatīšana” ar jaunu - septīto daļu, kurā paredz, ka dome nosaka atbildīgo komisiju par kolektīvā iesnieguma virzību. Ņemot vērā, ka panta trešā daļa jau paredz, ka dome nosaka par iesnieguma izskatīšanu atbildīgo institūciju (tas ir plašāks termins), komisija priekšlikumu neatbalstīja. 197. - deputāta Valaiņa priekšlikums. Paredz izteikt 60. pantu “Iedzīvotāju padome” citā redakcijā, nosakot, ka iedzīvotāju padome ir atvasināta publiskā persona, kurai ir nolikums un kura tajā noteiktajos jautājumos pašvaldības budžetā pare
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Gribu vērsties pie frakcijas <PARTY> priekšsēdētāja. Noklausījāmies frakcijas locekļa Spolīša kunga uzrunu. Jums ir laba tradīcija ieviesta, ka jūs uz visu ko labu aicināt. Es piedāvāju jums ieklausīties ja ne Zariņa, ja ne Spolīša kunga iedrošinājumos, ka viss ir baigā kārtībā, ne vakardienas... lauksaimniecības ministra viedoklī par OIK noziedzīgo nevajadzīgumu valstij... Aiciniet, lūdzu, savu... nākamo ceturtdien... tātad izsakiet publisku aicinājumu, kuru mēs apsolām atbalstīt, - aiciniet jūsu Ekonomikas ministriju izbeigt OIK afēru. (Frakcijas <PARTY> deputātu aplausi.) Paldies.
Debatēs jau izskanēja tie viedokļi, kas arī komisijas sēdē izskanēja, - kāpēc komisija nolēma neatbalstīt šo likumprojektu. Komisijas vārdā lūdzu neatbalstīt. Šo priekšlikumu. Jā. Es atvainojos. Priekšlikumu. Tātad 3. ... es atvainojos, 4. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Atbalstīts. Un 5. ir frakcijas <PARTY> priekšlikums. Līdzīgs jau diskutētajam 3.priekšlikumam. Tikai šoreiz par administratora un administratora palīga kopējās ikmēneša atlīdzības apmēra ierobežošanu līdz 100 tūkstošiem eiro. Komisija nolēma neatbalstīt. Argumentācija bija līdzīga tai, kura šodien bija par 3.priekšlikumu. Komisijas vārdā lūdzu neatbalstīt. (Starpsauciens: “Balsot!”) Visi iesniegtie priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Kredītiestāžu likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā! Paldies par vienprātīgo atbalstu.
Atgādināšu, ka komisija precizējusi 4. panta trešo daļu 13. priekšlikumā. Sakarā ar to pēc plašām diskusijām šis, 9., priekšlikums ir komisijā noraidīts. Aicinu balsot “pret”. 10. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Tas arī ir par to pašu - 4. panta trešo daļu. Šoreiz piedāvājums ir tāds, ka pašvaldība it kā varēs iznomāt savu nekustamo īpašumu uz termiņu, kas nepārsniedz 45 gadus, izņemot... ja tiek ieguldītas investīcijas 50 miljonu apmērā un tā tālāk. Tātad nu ir pilnīga... tātad notikusi tiesību normu jaunrade, parādījušās pilnīgi jaunas idejas. Komisijā diskutējot priekšlikums tika noraidīts. Aicinu balsot “pret”. 11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir principā atbalstīts un iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā. 12. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Pēc būtības tā doma sakrīt ar Juridiskā biroja ieteikumu. Daļēji atbalstīts, iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā. 13. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Tiek precizēts, ka pašvaldības zeme nodota valdījumā ar attiecīgās pašvaldības domes lēmumu. Arī tas ir pēc Juridiskā biroja ieteikuma. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts. Nu man jāprecizē, ka tieši tika novērsts tas jautājums, jo pagasta padomes vairs nepastāv, mēs tā komisijā konstatējām, tādēļ pašvaldības zeme... nodod valdījumā ar attiecīgās pašvaldības domes lēmumu. Tas ir komisijas priekšlikums. Komisija pati izstrādāja un atbalstīja. Aicinu balsot “par”. 14. - deputāta Tavara priekšlikums, kurš paredz veidot tā kā jaunu daļu 4. pantā. Būtībā - par to pašu, par ko tikko jau deputāti nobalsoja. Nu, ņemot vērā, ka deputāti arī šeit, Saeimas sēdē, ir atbalstījuši šo 4. panta trešās daļas korekciju, kurā ir teikts, ka pašvaldības zemi nodod valdījumā ar attiecīgās pašvaldības domes lēmumu, tad pantā nav nepieciešams veidot jaunu punktu, jaunu daļu, kurā turklāt ir teikts, ka “var nodot valdījumā”. Komisija neatbalstīja. Aicinu balsot “pret”.
Komisijas vārdā, kolēģi, lūgums neatbalstīt šo priekšlikumu. Arī pašvaldības iebilda pret šo redakciju. Manuprāt, tas regulējums, kāds ir sākotnēji noteikts, ir pietiekams, lai komisijas var izvērtēt tos iepirkumus, kuros ir ļoti profesionāli sagatavota tehniskā specifikācija, un, ja sakrīt cenas, izvēlēties zemāko cenu, izvērtējot pirms tam, protams, tehnisko specifikāciju. Paldies. Lūgums neatbalstīt. 25.priekšlikums - Līdakas kunga priekšlikums. Nav atbalstīts. 26. - frakcijas <PARTY> priekšlikums. Nav atbalstīts. 27. - deputāta Līdakas priekšlikums. Nav atbalstīts. 28. - deputātes Sudrabas priekšlikums. Nav atbalstīts. 29. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 30. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 31. - atbildīgās komisija priekšlikums. Ir atbalstīts. 32. - deputāta Krauzes priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 34.priekšlikumā. 33. - deputāta Ingmāra Līdakas priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 34.priekšlikumā. 34. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 35. - deputātes Sudrabas priekšlikums. Nav atbalstīts. 36. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 37. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 38. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 39. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 40. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 41. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 42.priekšlikumā. Un 42. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Kolēģi! Visi priekšlikumi izskatīti. Lūgums atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumus gaidīsim līdz 10.novembrim.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Ministru prezidenta kungs! Ministri! Praktiski kopš iestāšanās Eiropas Savienībā (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) mums ir iespēja salīdzināt, kā mūsu valsts ir attīstījusies. Viens no galvenajiem kritērijiem - tas ir iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju. 2018. gada rādītāji. Igaunijā tas ir 81 procents no Eiropas Savienības vidējā rādītāja uz vienu iedzīvotāju, un arī Lietuvā tas ir 81 procents no vidējā Eiropas Savienības rādītāja. Latvijā tie ir 70 procenti. Turklāt - ļoti dažādas reģionu attīstības iespējas. Šīs atšķirības arī raksturo šis IKP rādītājs. Latgalē - 40, pārējos reģionos - nedaudz vairāk. Es gribētu lūgt Kariņa kungu padomāt, jo šai valdībai ir ļoti nopietna misija. Misija! Tamdēļ, ka sākas nākošais programmēšanas periods - no 2021. gada. Šis gads un nākošais gads... tas ir tas gads, kad tiek gatavoti attiecīgie dokumenti un sarunas ar Eiropas Komisiju par konkrētu finansējumu un pieeju šim finansējumam. Pamatā tātad ir Nacionālais attīstības plāns, pie kā šobrīd arī strādā, valdībā tas ir publiskajā apspriešanā. Nacionālajā plānā, mēs zinām, ir izvirzīti trīs stratēģiskie mērķi. Šobrīd notiek diskusija un ir izvirzīts arī ceturtais stratēģiskais mērķis - reģionālā attīstība. Šis mērķis ir atbalstīts no vairākām organizācijām. Mēs skatījām šo jautājumu arī vakardien Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas Pašvaldību sistēmas pilnveidošanas apakškomisijas sēdē, un praktiski tika nolemts, deputāti atbalstīja, ka tiks lūgts izvērtēt un Nacionālās attīstības padomē apsvērt un vienoties par šo ceturto stratēģisko mērķi. Kāpēc tas ir jādara? Tas ir jādara tāpēc, ka acīmredzot ir pienācis pēdējais laiks, un šai valdībai, nevienam jau citam, nebūs iespēju mainīt pieeju struktūrfondu apgūšanā. Eiropas Savienībā ir divas pieejas. Viena ir sektorālā, caur ministrijām, līdzīgi kā Latvija visu laiku to ir darījusi - apguvusi šo struktūrfondu līdzekļus nozaru griezumā... ministriju griezumā. Otra p
Labdien, dāmas un kungi! Es klausos un nesaprotu, vai visi tie, kas runā, tiešām saprot, par ko ir šis priekšlikums. (Starpsauciens.) Te nekur nav teikts, ka ir diskriminēta Latgale. Pasarg Dievs! Juris Viļums un es - mēs esam tie, kuriem saknes ir Latgalē. Protams, tas būtu milzīgi aplami - noteikt kaut kādas atšķirīgas minimālās algas Latgalei un pārējai Latvijai. Te nav runa par Latgali, te ir runa par... Aizbrauciet uz Kurzemi, aizbrauciet uz tām vietām, kuras ir nost no lielajiem ceļiem! Tur visur - nu, labi, ne visur, bet gandrīz visās mazajās pašvaldībās - ir šī problēma, ka tie uzņēmēji, kas tur strādā, tikko velk dzīvību. Un runa ir ne tikai par uzņēmējiem. Pirmām kārtām - par cilvēkiem... Atceros, kā Adamoviča kungs televīzijā teica: “Tur, mazajās pašvaldībās... priekš kam viņi tur vajadzīgi?! Lai viņi brauc uz Daugavpili (Dep. A.Adamovičs: “Es tā neteicu! Meli!”), uz lielajiem centriem!” Tā ka, lūk, mūsu rūpe - pirmām kārtām tieši tās mazās (Starpsaucieni.) pašvaldības. Latvijai... (Starpsauciens.) Varētu palūgt, lai mani nepārtrauc? Tātad Latvijai problēma ir tā, ka lauku vide iztukšojas. Lauku vide iztukšojas! Tā ka te atkal rakstīt attīstības programmas - tur sekmēt, atbalstīt, veicināt... Tā tas ir visus šos 20 gadus bijis... Redziet, tikai uz papīra atbalsts Latgalei ir bijis vienmēr. Sadalīt pa gadiem... Tātad tagad pacels par 50... Tas nozīmē, ka vidēji par 17... Lūk, tie 30 tūkstoši cilvēku, kuri tagad saņem minimālo algu, - kā viņi tos trīs gadus iztiks? Mīļie draugi! Ekonomikas likums. No tiem 30 tūkstošiem varbūt, nezinu, puse vai cik vispār nesaņems nekādu algu. Jo... Tā ka tie uzņēmumi šajās mazajās pašvaldībās... Tur vispār, lūk, uzņēmējs tagad domās: “Varbūt man pašam labāk braukt uz Daugavpili vai uz Preiļiem strādāt par minimālo algu, nevis šeit cīnīties?” Nu, es neprasīšu, lai paceltu rokas tie, kuri bijuši šajos uzņēmumos, bet es esmu bijis... Un, lūk, piemērs. Iedomājieties - maza viesnīca, četri cilvēki. Un, ja es pajautāšu tai meiten
Cienījamie kolēģi! Komisija ir saņēmusi un izskatījusi piecus priekšlikumus. 1. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 2. - deputātu Ivana Klementjeva, Lazarevas, Morozova un Orlova priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 1. - komisijas priekšlikumā. 3.priekšlikums. To iesniedza deputāti Sudraba un Kūtris. Daļēji atbalstīts, iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 4.priekšlikums. To iesniedza Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija. Ir atbalstīts. Un 5. - deputātu Sudrabas un Kūtra priekšlikums. Ir atbalstīts. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumi iesniedzami līdz 29.maijam. Cienījamie kolēģi! Komisija ir saņēmusi un izskatījusi četrus priekšlikumus. 1. - deputāta Askolda Kļaviņa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Kolēģi! Īpaši vēršos pie jums, godātais kolēģi Dombravas kungs! Ziniet, komisijas sēdes laikā nevienam deputātam nebija neviena jautājuma par to, ka šis priekšlikums... nebija runa par to, ka būtu kaut kādā ziņā neskaidri formulēts. Un arī jūsu kolēģiem Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā nebija neviena jautājuma, viņiem viss bija absolūti, pilnīgi skaidrs ar šo priekšlikumu. Bez jebkādām diskusijām šis priekšlikums tika noraidīts. Bet, ja jūs esat gatavs konceptuāli atbalstīt, es jūs aicinu – jūs un, iespējams, jūsu kolēģus – piebiedroties priekšlikuma iesniedzējiem. Mēs varam kopā jau šodien noformulēt to priekšlikumu tā, lai jums un jūsu kolēģiem tas būtu saprotams, un kopīgi to parakstīt un iesniegt. Tātad, Dombravas kungs, ja jūs esat nopietns savos vārdos, es aicinu jūs atsaukties uz šo aicinājumu. Paldies.
Labdien, cienījamie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 18.oktobra sēdē tika skatīts lēmuma projekts par “Par Ilzes Skultānes atbrīvošanu no Augstākās tiesas tiesneša amata”. Savā iesniegumā Augstākās tiesas priekšsēdētājam Ilze Skultāne lūdz virzīt Saeimā priekšlikumu par viņas atbrīvošanu no tiesneša amata ar 2017.gada 31.decembri pēc pašas vēlēšanās, jo viņa sasniegusi likumā “Par valsts pensijām” noteikto vecumu vecuma pensijas piešķiršanai. Ņemot vērā Latvijas Republikas Augstākās tiesas priekšsēdētāja iesniegumu Saeimai par Ilzes Skultānes atbrīvošanu no tiesneša amata, komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu ar 2017.gada 31.decembri atbrīvot Ilzi Skultāni no Augstākās tiesas tiesneša amata pēc pašas vēlēšanās. Paldies.
Lūdzu apvienot debašu laikus. Paldies. Kolēģi, līdz ar šodienas lēmumu - Sabiedrisko elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes locekļa apstiprināšanu - sāk pilnā mērā darboties jaunais sabiedrisko mediju likums. Atgādināšu, ka likums likvidē gadu gadiem pastāvošo interešu konfliktu NEPLP, nošķirot sabiedrisko mediju pārraudzību no visas nozares regulatora funkcijām, tas iedibina mediju ombudu, kvalitātes uzlabošanas mehānismu sabiedriskajā medijā. Tas rada skaidru nošķīrumu starp politiku un mediju pārraudzību. Likums dod arī divus uzdevumus padomei - atgriezties Saeimā ar koncepciju par sabiedrisko mediju apvienošanu un ar koncepciju par jauna sabiedriskā medija finansēšanas modeli. Izdzirdot vārdus “apvienot” un “konsolidēt”, esam pieraduši saskatīt uzreiz naudas taupīšanas nolūkus. Bet sabiedrisko mediju apvienošana ir tomēr kaut kas cits. Tas ir jautājums par to, kā sabiedriskajiem medijiem attīstīties, kā saglabāt savu konkurētspēju laikā, kad mediju pasaule strauji transformējas. Auditorija lineārajai apraidei krītas jau gadiem. Jaunāka gadagājuma cilvēki un arī mana gadagājuma cilvēki patērē medijus citādāk nekā iepriekšējās paaudzes. Ja mēs gribam, lai sabiedriskais medijs turpina būt par vienu no galvenajiem informācijas avotiem mūsu, Latvijas, informatīvajā telpā, tam ir jāspēj tikt līdzi savai auditorijai. Tā ir auditorija, kas ir pieradusi internetā saņemt ziņas acumirklī, nevis ar astoņu stundu nobīdi, gaidot vakara ziņas. Tā ir auditorija, kas patērē informāciju un izklaidi tad, kad tam var atlicināt piemērotu brīdi, nevis velk ar pirkstu pa programmu un konkrētajā stundā ieslēdz radio vai televizoru. Jau šodien redzam, ka Latvijas Radio produkti parādās televīzijā, televīzijas produkti atrodami internetā. Ir arī tāds sabiedrisko mediju piedāvājums, kas ir atrodams tikai internetā un nekad nepiedzīvo debiju lineārajā apraidē. Lai mūsu sabiedriskais medijs attīstītos šajā multimediālajā informācijas telpā, ir jāliek kopā resursi un mērķtiecīgi jāpārorie
Godātie kolēģi! Vai jūs parakstītu līgumu, kura nosacījumi jums nav redzami? Es domāju, ka pat Seržanta kungs un Spolīša kungs šādu līgumu neparakstītu. Bet, ja runājam par likumu, tad varam iztēloties, ka mēs šeit esam pilnvarotās personas, kuras mūsu tauta ir pilnvarojusi pieņemt likumus. Tātad mēs faktiski parakstāmies vēlētāju vietā. Mēs šodien gatavojamies parakstīt līgumu, kurā ir iekļauti tādi nosacījumi, kurus cilvēki nemaz nevarēs saprast un redzēt. Runa ir par iedzīvotāju pienākumiem kara gadījumā. Tas ir šo grozījumu lielākais jauninājums. Atgādināšu jums, ka grozījumu 23.5 pants paredz visaptverošas valsts aizsardzības īstenošanu. Tas nozīmē, ka visiem būs jāsadarbojas - gan NBS, gan pašvaldībām, gan fiziskajām un juridiskajām personām - un būs jāīsteno kā civilās aizsardzības pasākumi, tā arī bruņota pretošanās. Vai tas nozīmē, ka visiem civiliedzīvotājiem būs jādodas karā? Jā, pilnīgi iespējams. Tas izriet no šiem grozījumiem. Nezin kāpēc visaptveroša valsts aizsardzība tiek veidota bez <PARTY>TO karavīru iesaistes. Kāpēc? Varbūt tāpēc, ka mēs nevaram ar likumu noteikt pienākumu citu valstu <PARTY>TO karavīriem, bet <PARTY>TO karavīru uzdevumi gan būs saistoši mūsu iedzīvotājiem. Jo iedzīvotājiem kara gadījumā būs paredzēti divi līdz šim nebijuši pienākumi: nesadarboties ar nelikumīgām pārvaldes institūcijām un, lai īstenotu visaptverošu valsts aizsardzību, pildīt gan NBS, gan <PARTY>TO karavīru uzdevumus. Atceramies, ka visaptveroša valsts aizsardzība sevī ietver gan civilās aizsardzības pasākumus, gan arī bruņotu pretošanos. Kādi būs šie uzdevumi, un kādas konkrētas darbības tiks prasītas no mūsu civiliedzīvotājiem? Vai uzdevumi būs saistīti ar bruņotu pretošanos vai ar civilaizsardzību, vai ar abiem? No likumprojekta tas nav skaidrs, godātie kolēģi. Tāpat no likumprojekta nav skaidrs, ar ko atšķirsies karavīru, <PARTY>TO karavīru, dotie uzdevumi no NBS dotajiem uzdevumiem. Un kur tad ir palikušas tās juridiskās personas, kas sākumā figurēja kopā vis
Labdien, kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Augstskolu likumā” (Nr. 844/Lp13) pirms trešā lasījuma. Saņemti 14 priekšlikumi. 1. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 1. pantu, jo patlaban vairs nav nepieciešams aizstāt visā likumā vārdu “laikrakstā” ar vārdiem “oficiālajā izdevumā”. Komisijā ir atbalstīts. Aicinu atbalstīt. 2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Redakcionāls. Paredz aizstāt 3. punkta otrajā daļā vārdus “zinātniskais doktora grāds” ar vārdiem “zinātnes doktora grāds”. Komisijā atbalstīts. Aicinu atbalstīt. 3. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Tehnisks. Precizē datumu, līdz kuram augstskolas un koledžas katru gadu savā tīmekļvietnē publisko uzņemšanas prasības studiju programmās nākamajam akadēmiskajam gadam. Komisijā atbalstīts. Aicinu atbalstīt. 4. - izglītības un zinātnes ministres Muižnieces kundzes priekšlikums. Paredz papildināt likumu ar 46.1 pantu “Studējošo un absolventu reģistrs”. Komisijā daļēji atbalstīts, iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 5. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz 46.1 pantu izteikt jaunā redakcijā. Šis priekšlikums paredz, ka studējošo un absolventu reģistrs ir Valsts izglītības informācijas sistēmas sastāvdaļa. Komisijā atbalstīts. Aicinu atbalstīt. 6. - izglītības un zinātnes ministres Muižnieces kundzes priekšlikums. Paredz papildināt likumu ar jaunu pantu, kas reglamentē augstākās izglītības absolventu monitoringu. Komisijā daļēji atbalstīts, iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā. 7. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz papildināt likumu ar jaunu - 46.2 - pantu, nosakot augstākās izglītības programmu absolventu monitoringu. Komisijā atbalstīts. Aicinu atbalstīt. 8. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Redakcionāls. Paredz aizstāt 59. panta pirmās daļas 3. punktā vārdus “zinātnisko doktora
Jā. Es šeit gribētu tikai piebilst, ka pēc tam, kad Ārlietu komisija izskatīja šo likumprojektu un to atbalstīja otrajā lasījumā, PBLA valdes sēde pagājušonedēļ pieņēma šādu rezolūciju: “PBLA atbalsta Saeimas centienus izstrādāt Diasporas likumu un aicina pieņemt to vēl 12.Saeimas sasaukumā ar mērķi saliedēt Latvijai piederīgos cilvēkus pasaulē un palīdzēt tiem veidot noturīgu saikni ar Latviju. Visas PBLA dalīborganizācijas vienojas par definīciju, kas nosaka, ka diaspora ir ārvalstīs pastāvīgi dzīvojoši Latvijas pilsoņi, latvieši un citi, kam ir saikne ar Latviju, un viņu ģimenes locekļi.” Tomēr komisija piekrita, ka uz trešo lasījumu vēl varēs atgriezties pie diasporas definīcijas, lai precizētu juridiskās nianses, un kopā ar Saeimas juristiem un arī ar Egilu Levitu, kas arī ir iesaistījies šajā procesā, varam vienoties par galīgo variantu. 5. ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Vai mēs to nupat izskatījām? Jā. Daļēji atbalstīts un iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā. 6. ir Ārlietu komisijas priekšlikums, un to, protams, atbalstījām. 7. ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts. 8. ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Tika atbalstīts. 9. ir Ārlietu komisijas priekšlikums. Tika atbalstīts. 10. ir deputātes Jūlijas Stepaņenko priekšlikums. Netika atbalstīts. 11. ir deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Netika atbalstīts. 12. ir deputāta Raivja Dzintara priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā. 13.priekšlikums - no deputātes Jūlijas Stepaņenko. Netika atbalstīts. 14. ir deputātes Jūlijas Stepaņenko priekšlikums. Netika atbalstīts. 15. ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā. 16. ir Ārlietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 17. ir deputātes Jūlijas Stepaņenko priekšlikums. Netika atbalstīts. Jā. Mēs komisijā to pārrunājām, un gan juristi, gan deputāti piekrita - vārds “individuāli” šajā tekstā nav nepieciešams. Līdz ar to komisijas vārdā aicin
Labdien, kolēģi! Tas, kas notiek šodien Saeimā, - nekas cits kā uzbrukums demokrātijai. Tas, kas notiek šodien Saeimā, padara vēlēšanas un demokrātiju vienkārši par izsmieklu. Un tagad pa punktiem. Punkts numur viens. Par steidzamību, par kuru jūs it kā tikko nobalsojāt. Piektdien, kad tika sasaukta Saeimas Administratīvi teritoriālās reformas komisijas sēde, uzreiz pēc Satversmes tiesas lēmuma, es personīgi piedāvāju sasaukt Saeimas ārkārtas sēdi svētdien. Varēju piedāvāt arī sestdienu. Es piedāvāju svētdienu, tas bija kā kompromiss, ņemot vērā to, ka šodien pulksten 16.00 sāksies iepriekšējā balsošana 2021. gada pašvaldību vēlēšanās. Un kā jūs nobalsojāt, cienījamie valdošās koalīcijas kolēģi? Jūs bijāt “pret”. Šodien jūs liekulīgi balsojat “par” steidzamību. Kāpēc jūs piektdien bijāt “pret” to, lai tiešām pasteigtos, lai beidzot Saeima vienreiz sanāktu savā brīvdienā un izlemtu visai valstij svarīgu lēmumu? Jūs to neizdarījāt. Punkts numur divi. Par administratīvi teritoriālās reformas kvalitāti. Tas, kas notiek šodien, - tas ir šīs sasteigtās reformas rezultāts, par ko mēs brīdinājām ne vienu reizi vien, kāpēc mēs arī nebalsojām par to. Administratīvi teritoriālā reforma bija nekvalitatīva, sasteigta, un pašlaik visai valstij ir jābauda tās sekas. Šīs sekas pagaidām ir tikai pirmās sekas, jo tad, kad notika debates par administratīvi teritoriālo reformu, visas debates bija ap to - vajag vai nevajag kaut kādus kritērijus. Jo - ko mēs darām? Mēs rūpējamies par to, lai cilvēkiem palielinātos labklājība, lai attīstītos ekonomika Latvijā. Tad vajadzēja kaut kādus kritērijus izstrādāt, ko mēs vēlamies panākt. Toreiz Juridiskais birojs teica, ka nē, var iztikt bez kritērijiem, jo šajā gadījumā Saeima drīkst pieņemt politiskus lēmumus. Lūk, tā ir politisko lēmumu kvalitātes zīme. Jūsu, valdošā koalīcija, politisko lēmumu kvalitātes zīme. Punkts numur trīs. Ja kāds no jums uzmanīgi izlasītu likumprojektu, par kuru jūs tikko nobalsojāt... par steidzamību, par to, lai neiz