EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Paldies. Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Es gribētu sākt ar trīs pozitīvām ziņām tomēr šodien. Pirmā pozitīvā ziņa ir, ka koalīcija ir ieklausījusies un tiešām gan premjers, gan arī mūsu kolēģi Saeimā ir ļoti lielā ātrumā atraduši veselības ministra kandidātu. Tas ir pozitīvi. Tas ir pirmo reizi, man liekas, ka tik ātri opozīcijas izteiktu priekšlikumu – tātad <PARTY> aicinājumu – ņem vērā. Otrā pozitīvā ziņa, ko es sadzirdēju šodien no kolēģa Daniela Pavļuta, jā, ka viņš strādās. Tas arī tiešām ir ļoti pozitīvi. Trešā pozitīvā ziņa ir attiecībā uz premjeru. Es šodien sapratu – draugi, tomēr ir labi. Nav tā, kā premjers teica pirms kāda brīža: “Draugi, ir slikti!” Draugi, ir labi, jo es saprotu, ka premjers un Daniels Pavļuts ir draugi un Daniels Pavļuts tāpēc arī ir kandidāts uz veselības ministra amatu. Bet, ja runā par šo plānu un vispār, kas notiek šobrīd, tad es domāju, ka tiešām mūsu kolēģim Danielam Pavļutam būs jāstrādā ļoti daudz, jo man liekas, ka plāns valdībai nav bijis ne tikai par vakcināciju. Plāns valdībai nav bijis vispār, kā apkarot šo pandēmiju. Mēs visi atceramies – kaut kad septembrī oktobrī parādījās labi preses paziņojumi no koalīcijas un valdības, ka ir plāni, ir noteikti vairāki līmeņi – zaļais, dzeltenais, oranžais un sarkanais –, visi tagad zina, kā cīnīties ar pandēmiju. Un kas notika pēc tam? Pēc tam nesaprot, cik lielus veikalus taisīt ciet, kādus netaisīt ciet, vai frizieri var strādāt, vai manikīri var strādāt. Tagad, piemēram, bērniem zeķes nevar nopirkt, bērniem kombinezonu nevar nopirkt, bet suņiem tomēr ziemas apģērbu var nopirkt. Es domāju, ka šis parāda to, ka pilnīgi nekāds plāns nav bijis. Nav ne tikai vakcinācijas plāns, bet arī valdība strādājusi ļoti slikti. Ja mēs skatāmies, kas turpmāk notiks, ja šādi darbs turpināsies, tad es domāju, ka ļoti daudzi cilvēki nesaņems vakcīnas. Mēs zinām, ka ir vakcīnu pretinieki, noteikti viņu nav maz Latvijā. Bet tikpat daudz, es domāju, arī simtiem tūkstošu, cilvēku gaida šīs vakcīnas.
Cienījamie kolēģi! Tā kā Kredītu reģistra likuma grozījumi un īstenībā arī pirms tam mūsu izskatītie grozījumi Kredītiestāžu likumā lielā mērā saistās ar likumprojektu, kas nāk no Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas, respektīvi, ar grozījumiem Patērētāju tiesību aizsardzības likumā, kur priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 5.jūlijs, tad man būtu aicinājums, lai arī šim likumprojektam, ar ko tas ir savstarpēji ļoti saistīts, priekšlikumu iesniegšanas termiņš būtu 5.jūlijs. Neatliksim līdz 3.septembrim! Es aicinu noteikt par priekšlikumu iesniegšanas termiņu šim likumprojektam 5.jūliju.
Labdien, godātie kolēģi! Likumprojekts “Grozījumi Republikas pilsētas domes un novada domes deputāta statusa likumā” 11.Saeimā tika pieņemts otrajā lasījumā. Saeimā otrajā lasījumā atbalstītās redakcijas piedāvāto grozījumu būtība ir likuma normu terminoloģijas precizēšana, kā arī savstarpēja normu saskaņošana ar citiem normatīvajiem aktiem. Galvenais likumprojekta mērķis ir nošķirt deputāta atlīdzības jautājumus no jautājumiem, kuri reglamentē deputāta un viņa pamatdarba darba devēja attiecības. Ar šiem likuma grozījumiem tiek paredzēts saskaņot Republikas pilsētas domes un novada domes deputāta statusa likuma normas atbilstoši Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumam, lai izvairītos no nekorektas tiesību normu izpratnes un piemērošanas attiecībā uz domes deputāta statusu un amata pienākumu izpildi. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija izskatīja šo likumprojektu un nolēma atbalstīt tā izskatīšanas turpināšanu 12.Saeimā. Līdz ar to es Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojekta tālāko virzību. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 2.decembris.
Labdien, cienījamie kolēģi! Vēl vienu reizi - ir pilnīgi skaidrs, ka šo jautājumu nevar atlikt, kā šeit rosināja iepriekšējais runātājs. Mēs zinām, ka vakar Krievija izsludināja mobilizāciju, un ir pilnīgi skaidrs, ka Latvijai ir jāreaģē un jābūt gatavai adekvāti uz to atbildēt. Un valsts aizsardzības dienests ir, manuprāt, ļoti adekvāta atbilde. Man ir prieks, ka šis jautājums beidzot ir nonācis Saeimas darba kārtībā, jo Nacionālā apvienība, es atgādināšu, jau 2017. gadā iesniedza līdzīgu likumprojektu. Toreiz to noraidīja. Bet es domāju... Arī toreiz jau bija skaidrs, ka pie šī jautājuma mēs noteikti atgriezīsimies agri vai vēlu, un tagad mēs pie tā esam atgriezušies. Es pilnīgi noteikti uzskatu, ka šis likumprojekts ir jāatbalsta. Ir arī pilnīgi skaidrs, ka nevar izveidot visaptverošu valsts aizsardzību bez obligātā militārā dienesta - valsts aizsardzības dienesta - un bez tā, ka ikviens jauns vīrietis, jauns pilsonis ir apguvis militārās prasmes. Tāpēc es aicinu šo likumprojektu atbalstīt. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamie, godātie deputāti! Attiecībā uz pašu lēmuma projektu par Ata Zakatistova atsaukšanu, es domāju, ir diezgan racionāls frakcijas lēmums. Ņemot vērā, ka deputāts fiziski nevar piedalīties šajās sēdēs, no jūsu puses nedzirdēju nevienu argumentu par šo konkrēto lēmuma projektu, tā vietā jūs atreferējāt diezgan sagrozītus faktus. Deputāti vakar sēdē rosināja iekļaut darba kārtībā jautājumu par vadības maiņu. Jūs, pārkāpjot Saeimas kārtības rulli, vienpersoniski atteicāties iekļaut to darba kārtībā. (Dep. L. Liepiņa: “Atradāt Kārtības rullī punktu?”) Deputātiem ir tādas tiesības. Un praktiski norādījāt uz savu nepiemērotību, ieņemot Pieprasījumu komisijas vadītāja amata vietu. Tā ir vienkārši racionāla lieta. (Dep. A. Gobzems: “Kāds bija balsojums vakar?”)
Labdien, godātie Saeimas deputāti! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija pagājušajā gadā saņēma no valdības likumprojektu “Trauksmes cēlēju aizsardzības likums”, kurš dažādu iemeslu dēļ tika nolikts malā, jo radās ļoti daudz jautājumu. Lai varētu šo likumu izstrādāt kvalitatīvu, notika dažādas sarunas, dažādas diskusijas, un pagājušā gada oktobrī tika noorganizēta Saeimā starptautiska konference par trauksmes celšanas veicināšanu un trauksmes cēlēju aizsardzību. Konferencē piedalījās daudzu Eiropas valstu pārstāvji un eksperti, kuri strādā tieši šajā jomā, kā arī ASV pārstāvji un eksperti, kuri strādā tieši ar šādām likuma normām saistībā ar trauksmes celšanu viņu valstīs. Konferencē izkristalizējās galvenie aspekti un virzieni, kādos arī mēs varētu skatīties un kā mēs varētu šo likumprojektu virzīt tālāk reālai dzīvei. Un komisija pieņēma lēmumu izstrādāt alternatīvo likumprojektu “Trauksmes celšanas likums”. Tātad pēc būtības jau tika mainīts pats nosaukums. Ar ko likumprojekts “Trauksmes cēlēju aizsardzības likums” atšķiras no likumprojekta “Trauksmes celšanas likums”? Atšķiras ar to, ka likuma mērķis, mērķa būtība ir pamainīta. Likumprojektā “Trauksmes cēlēju aizsardzības likums” teikts, ka mērķis ir nodrošināt trauksmes cēlēju aizsardzību, lai sabiedrības interesēs veicinātu trauksmes celšanu par pārkāpumiem, turpretim likumprojektā “Trauksmes celšanas likums” paredzēts, ka mērķis ir veicināt pašu trauksmes celšanu par pārkāpumiem - sabiedrības vai tās daļas interesēs - un nodrošināt trauksmes celšanas mehānismu (kanālu) izveidi un darbību, kā arī pienācīgu aizsardzību trauksmes cēlējam. Ar alternatīvo likumprojektu tiek arī ļoti skaidri definētas trauksmes cēlēja tiesības, pienākumi un atbildība. Un pirmo reizi valsts, kā tas paredzēts šajā likumprojektā, nosaka tiesisku aizsardzību trauksmes cēlējam, kā arī viņa radiniekiem. Ja šodien strādātu dažādi citi normatīvie regulējumi, kas atļauj trauksmes celšanu, rakstot iesniegumu likuma ietvaros... iesniegumu
Godājamie Prezidija locekļi! Cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Sociālo un darba lietu komisija ir sagatavojusi likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” trešajam lasījumam. Un, ja šodien pieņemsim šo likumprojektu, tad apdrošināšanai pret bezdarbu tiks pakļauti arī diplomātu dzīvesbiedri, kuri uzturas attiecīgajā ārvalstī kā diplomātisko un konsulāro dienestu pildošās personas laulātie. Vēstnieku un citu diplomātu dzīvesbiedri vairumā gadījumu dodas viņiem līdzi uz dienesta vietu ārvalstīs, tādējādi uz ilgstošu laiku atstājot savas darba vietas Latvijā. Bieži vien diplomātu laulātie ārzemēs dažādu no viņiem neatkarīgu iemeslu dēļ nevar veikt algotu darbu. Atgriežoties Latvijā un meklējot darbu, diplomātu laulātajiem tādējādi tiek liegtas tiesības uz bezdarbnieka statusu un pabalstu. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi, saskaņā ar šīm likuma izmaiņām tiks veiktas valsts sociālās apdrošināšanas iemaksas par diplomātu laulātajiem viņu apdrošināšanai pret bezdarbu. Un vēlos, kolēģi, jums atgādināt, ka pašreiz pret bezdarbu tiek apdrošināti karavīru laulātie. Trešajam lasījumam Sociālo un darba lietu komisija saņēma piecus priekšlikumus. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijas sēdē atbalstīts. 2. - labklājības ministra Ulda Auguļa priekšlikums, kas aicina izslēgt likumprojekta 3.pantu. Komisijas sēdē nav atbalstīts. 3. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 4. - labklājības ministra Ulda Auguļa priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 5. - atbildīgās komisijas izstrādāts priekšlikums. Komisijas sēdē ir atbalstīts. Aicinu, kolēģi, atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Šie likuma grozījumi izstrādāti, lai nodrošinātu nozaru administratīvo pārkāpumu kodifikācijas ieviešanas sistēmas īstenošanu, iekļaujot administratīvo atbildību nozaru likumdošanā. Grozījumos papildus paredzēts sods personai, kura, neievērojot aizliegumu, ienes arhīva telpās (lasītavā) priekšmetus un vielas, kas nav nepieciešamas dokumentu izmantošanai, un neatļauti iznes no arhīva dokumentus un arhīva izziņu sistēmas elementus, kā arī nodod tos citai personai vai veic tādas darbības ar dokumentiem, kuras bojā vai var bojāt dokumentu fizisko stāvokli. Likumprojekts komisijā ir izdiskutēts un atbalstīts izskatīšanai Saeimas sēdē. Lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 15.decembris.
Augsti godātie kolēģi! Es gribētu uzdot jums tādu, iespējams, retorisku jautājumu. Vai valdībā, jūsu veidotā valdībā, bloks, kurš atbild par cīņu ar vīrusa izplatīšanos, veselības ministre un tā tālāk, vai tas vispār komunicē ar to bloku, kas veido šo ekonomisko politiku? No visa izskatās, ka komunikācija tā īsti nenotiek. Jo no tā bloka, kas nodarbojas ar vīrusa izplatības novēršanu, būtu loģiski... kā saka premjers cilvēkiem – palieciet mājās! Sēdiet mājās! Bet, lai cilvēki paliktu mājās, īpaši tie, kas ir zaudējuši darbu un cenšas pretendēt uz dīkstāves pabalstiem, viņiem ir nepieciešami pietiekami līdzekļi, lai viņi varētu sēdēt mājās, maksāt komunālos rēķinus, lai viņi varētu atļauties nopirkt pārtiku gan sev, gan saviem ģimenes locekļiem. Jo, ja viņiem šādu līdzekļu nav vai nebūs, viņi nesēdēs mājās. Tad nekādas karantīnas nebūs. Tad cīnīties ar vīrusa izplatīšanos būs ļoti, ļoti grūti, kolēģi! Kāpēc tas valdības bloks, kas nodarbojas ar ekonomisko politiku, izmanto šo krīzi (jo savādāk es to nosaukt nevaru), lai savestu kaut kādus rēķinus ar tiem, kas, viņuprāt, nepietiekami labi ir maksājuši nodokļus, kuriem ir uzkrājušies kaut kādi nodokļu parādi, kuri nav iesnieguši kaut kādus dokumentus Valsts ieņēmumu dienestam? Tad uz tā pamata tur vesels saraksts ar kritērijiem, kurus neizpildot cilvēks nevar pēc būtības saņemt dīkstāves pabalstu. Tāpēc jūs paši veidojat situāciju... Tas ir laika jautājums, kad šie cilvēki nesēdēs mājās. Viņi nepaliks mājās tāpēc, ka viņiem vajadzēs kaut kur meklēt līdzekļus savai iztikai.
Jā, gribu debatēt pret steidzamību. Kolēģi! Ir pagājuši jau vairāk nekā deviņi mēneši kopš Satversmes tiesas lēmuma pieņemšanas. Manuprāt, tas bija pietiekami ilgs laiks, lai Izglītības un zinātnes ministrija varētu sagatavot Latvijas valsts galvenajam dokumentam, Satversmei, atbilstošu likumprojektu, kura sagatavošanas gaitā būtu uzklausīti nozaru speciālisti, it īpaši - privātās augstskolas pārstāvošie, un kura redakcija būtu izdiskutēta atbilstošajās institūcijās, un kurš tikai tad tiktu virzīts izskatīšanai komisijā. Diemžēl nākas secināt, ka Izglītības un zinātnes ministrija kārtējo reizi savu mājasdarbu nav izpildījusi. Augstskolu likuma izskatīšanas gaitā tika konstatēta - tikai pateicoties Juridiskajam birojam, tika konstatēta! - tiesību normu kolīzija. Un tas viss tikai steidzamības dēļ. Un ko mēs atkal mēģinām izdarīt? Mēs atkal mēģinām labot kļūdu steidzamības kārtā. Kamēr sagaidīsim nākamo kļūdu? Komisijā iesniegtais likumprojekts nebija apspriests ar jomas profesionāļiem un faktiski vispār netika apspriests. Atbildīgajai komisijai tam tika atvēlēts ļoti īss laiks, lai varētu izveidot kvalitatīvu redakciju. Vēršu jūsu uzmanību uz to, ka likumprojekta normu sagatavošanas un pieņemšanas procesi nemaz neatbilst labas likumdošanas principam. Kolēģi, Satversmes tiesa savā spriedumā vienreiz Saeimai jau norādīja uz nekvalitatīvu pieņemto likumu. Aicinu balsot pret steidzamību, kā arī neatbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Paldies.
Labdien, cienījamie kolēģi! Nu, tās ir sekas, ko mēs šodien izskatām... par nepadarīto darbu vasaras laikā, tāpēc ka bija prognozēts, ka būs otrais vilnis. Un mums vajag tam sagatavoties gan ar masku piegādēm, gan ar citiem pasākumiem. Un vajag būt stingri aprakstītiem visiem posmiem - pirmais posms, otrais, trešais, ceturtais... Un to, ko Ministru kabinets izskata savā sēdē... ir likuma vai rīkojuma maiņa, un pēc tam mēs gaidām trīs dienas - vai pat piecas citreiz -, kamēr tas atnāks līdz Saeimai, un tad mēs sākam diskutēt par to. Nu, ja mums vajag ieviest ārkārtējo situāciju valstī un no tā ir atkarīgs, vai būs daudz nāves gadījumu, tad mums vajag uzreiz, steidzīgi... ja ne tajā pašā dienā, tad vismaz nākamajā dienā vajag sasaukt ārkārtas sēdi - vismaz virtuāli - un pieņemt lēmumu, lai uzreiz tas rīkojums sāk darboties. Tas ir viens. Otrs. Pie tā rīkojuma jābūt arī anotācijai vai noteikumiem, kā un kas... un kad, no kura laika sāk izmaksāt dīkstāves pabalstu, tāpēc ka... VID ļoti labi zina, kas ir reģistrēts Uzņēmumu reģistrā un kā nodokļu maksātājiem vai... pašnodarbinātajiem... Viņi zina to visu - kā... kādā nozarē viņi maksā nodokļus. Un, ja mēs zinām, ka šis rīkojums attieksies uz tām nozarēm un profesijām, to automātiski... Vajag nevis katram atsevišķi pieteikties dīkstāves pabalsta saņemšanai, bet vienkārši VID pārskaita naudu tam cilvēkam, un viss, tāpēc ka mēs ar rīkojumu, ar lēmumu aiztaisīsim ciet viņa biznesu un tādējādi atņemsim vienīgos ienākumus viņa ģimenei. Nu, tad automātiski mēs dažu dienu laikā pārskaitām viņiem to naudu. Pēc tam mēs varam skaidrot - pareizi izdarījām vai nepareizi izdarījām -, bet cilvēki ir droši, un deputāti ir droši, ka mēs pieņēmām labu lēmumu priekš mūsu Latvijas tautas. Sociāldemokrātiskā partija “Saskaņa” nevar atbalstīt rīkojumu Nr. 665 par ārkārtas situācijas izsludināšanu un apturēs šo balsojumu. Paldies.
Labdien, dārgie kolēģi! Labdien, sēdes vadītāja! Es vēlos vērst uzmanību šī likuma traktējumam par pludmalēm. Ja es saprotu pareizi, tad kā pludmales ir domātas tikai jūras piekraste, bet, kā zināms, mums ir arī ļoti plaši iekšzemes ūdeņi, uz kuriem šis likums tā kā... vairāk tā kā neattiecas, tas nozīmē, ka iekšzemē daudzās pludmalēs varētu būt problēmas. Un kāpēc? Tāpēc, ka daudzas pašvaldības pludmales nav reģistrējušas kā pludmales, bet gan kā peldvietas, kuras arī tiek aprīkotas ar attiecīgām pagaidu būvēm, lai iedzīvotāji varētu uzturēties šajās peldvietās. Tā ka varbūt tomēr vajadzētu skatīties juridiski pareizi, lai arī iekšzemes ūdeņu īpašnieki... vai valsts, pašvaldību vai privātie... varētu iztikt bez šī saskaņojuma. Pagaidām, lasot šo likumu, liekas, ka tas attiecas tikai uz jūras piekrasti, jūras un līča piekrasti. Paldies. Es neiebilstu, bet vajadzētu šo procesu tomēr izpētīt, lai iekšzemes ūdeņiem nebūtu nodarīts pāri. Paldies.
Labdien, kolēģi! Uz otro, galīgo, lasījumu likumprojektam “Grozījumi Valsts sociālo pabalstu likumā” ir saņemti četri priekšlikumi. 1. - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra Roberta Spruča priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra Roberta Spruča priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā. 3. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Un 4. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Paldies.
Paldies ministra kungam, paldies Pavļuta kungam, jo beidzot mēs esam nonākuši līdz šī likuma konceptuālajai kulminācijai. Jo kritika - tas ir ļoti labi, bet vienmēr ļoti konstruktīvi ir piedāvāt risinājumu. Es varētu pateikt, kas bija nepieciešams pašā sākumā un uz ko norādīja absolūti visi pašvaldību vadītāji, kuri pretojās šai reformai. Mums bija nepieciešams šīs administratīvi teritoriālās reformas dizains uz viena slaida, modelis ar jaunu pārvaldības sistēmu, ar visiem trim līmeņiem. Jo šajā likumā mēs pašlaik runājam par otro līmeni, tur būs vēl nulltais līmenis, ko piedāvā Nacionālā apvienība. Un, cik es saprotu no Pavļuta kunga, ir doma tāda, ka ne otrais līmenis tiks vēlēts, ne nulltais līmenis tiks vēlēts. Tad kas tas ir par modeli un kas īstenībā pārvaldīs Latviju? Mums nav reformas dizaina, bet jau pašlaik ir skaidrs, ka būs nepieciešami grozījumi likumos: Reģionālās attīstības likumā, Teritorijas attīstības plānošanas likumā, likumā par sadarbību starp... būs jauns likums par sadarbību starp Rīgu un Pierīgu, ko mums solīja Pleša kungs. Būs jauns likums par kultūrvēsturiskajiem novadiem, ko virza Nacionālā apvienība. Būs nepieciešami 20-30 grozījumi stratēģijā. Un, galvenais, būs nepieciešami grozījumi vēlēšanu likumā, kur mēs mēģināsim salikt kopā jūsu domas par nullto līmeni, Kazinovska kunga domu par otro līmeni un domu par to, kā tiks vēlēti deputāti apvienotajās pašvaldībās, kur arī nav nekādas skaidrības, kur pastāv iespēja, ka veseli tagadējie novadi paliks bez iespējas pārstāvēt savu teritoriju jaunizveidotajā pašvaldībā. Pie šāda dizaina trūkuma mēs redzam tikai vienu - ka pašreizējais likumprojekts ir likumdošanas brāķis. Un vispareizākais lēmums bija atlikt šo likumprojektu, sākt visu no nulles un piedāvāt Saeimai balsot par normālu, kvalitatīvu likumprojektu.
Nu, man jautājums ir – vai cilvēki, kas piedalās debatēs, vispār ir lasījuši šo plānu? Es vēlētos reflektēt uz to, ko es tikko dzirdēju, un arī paskaidrot sevis teikto. Tātad, ja mēs runājam par šo... ieguldījumiem inovācijās, pētniecībā, tad šie trīs procenti no IKP – tā ir pasaules pieredze, kas parāda, ka vienkārši mazāks apjoms nestrādā. Ja mēs savā plānā ierakstām divreiz mazāku apjomu, sevišķi brīdī, kad notiek pāreja uz zināšanu ekonomiku un visas valstis mērķtiecīgi iegulda tanī visā, tad mēs vienkārši ar to pasakām, ka vēlamies būt atpalikušie (Nav saklausāms.)... šinī... šinī laikmetā, kad viss notiks... notiek maksimāli ātri. Tas nozīmē sevi norakstīt, vienkārši uztaisīt par pasaules... pasaules nabagiem, kuriem var neatrasties vieta uz pasaules. Tālāk. Ja mēs runājam par veselības aprūpi, tad šeit ir ļoti svarīgi paskatīties, ka tie skaistie saukļi – tiem apakšā nav reāla finansējuma. Un tas, ko nozare arī pateica, – nevis... tā vienkārši nav, nevis nepietiek reizēm. Un tas ir tas... Šī mana drūmā ironija... ko nācās secināt Ilgtspējīgas attīstības komisijas sēdē, ka laikam šī plāna izveidotāji paļaujas tiešām uz to, ka mēs... latviešu tauta izdzīvos... Tā veselība tiks panākta tādā veidā, ka izdzīvos tikai stiprākie vai arī, nu, vienīgais, kas atliek, ko... šie plāna veidotāji noklusē, – ka tiešām mēs varēsim paļauties uz tādām metodēm kā burvestības, badošanās un urīnterapija, jo nekam citam ar to finansējumu, kas palīdzēs veselības aprūpē, mums nepaliks... Ņemot vērā, ka arī mediķu mums drīz vairs nebūs... Tātad tas ir ļoti nopietns izaicinājums, kas nav atrisināts. Otrs nopietns izaicinājums. Kā es teicu, mēs esam uztaisījuši, paredzējuši savā plānā attīstīties tādā veidā, lai sevi iznīcinātu, proti, lai mēs nekļūtu moderni, gudri un radoši, lai mums šis potenciāls tiktu iznīcināts. Manuprāt, tas ir ļoti tuvredzīgi. Es par to vēlreiz brīdinu, un mani vārdi atkal piepildīsies, jūs redzēsiet. Paldies.
Pirmām kārtām teikšu, ka nav iespējams - un diez vai kādreiz būs iespējams - likumiski aprakstīt visu, ko cilvēks vien var izdomāt. Protams, ne heksagramma, ne pentagramma, ne kāda cita zīme nepieder nevienai tautai. Tās izsenis ir zināmas un plaši lietotas, bet ir situācijas, kas vēsturiski sāpīgi sasaucas, ja saistās ar kādiem traģiskiem notikumiem, un sāpīgi griež un atgādina. Es iedomājos situāciju, ja piecstaru zvaigzni, sarkanu piecstaru zvaigzni, - pentagrammu - kāds, protestējot pret kaut ko, pieliek 14. jūnijā vai citā jūtīgā datumā vai citā īpašā laikā. Jā - protestējot. Bet kādam vai kādai cilvēku grupai, etniskai vai sociālai... vai kādai citai grupai tas ir kā Klāsa pelni, kas kvēlo. Un es nezinu... kad pelnus uzbiksta, tas nekad nebeidzas labi. Protams, mums katram var būt savs viedoklis, mēs katrs varam demonstrēt savu pārliecību ar dažādiem līdzekļiem, bet, manuprāt, demokrātija tomēr nenozīmē visatļautību; demokrātija tomēr nozīmē arī cienīt kādas citas grupas, cita etnosa traģēdiju, vai tā būtu armēņu traģēdija, vai tā būtu ebreju tautas traģēdija, vai tā būtu latviešu tautas vai poļu traģēdija vai kāda cita. Katrai lietai - diemžēl vai paldies dievam - ir konteksts. Ja mēs nedomājam par kontekstu un domājam tikai par zīmi kā abstraktu tēlu... tā tas neiet. Mēs tomēr uztveram konkrēti - konkrētā laikā, konkrētā vietā, konkrētā situācijā. Paldies.
Kolēģi, gribēju piebilst, ka jau pēc komisijas lēmuma bija organizētas no nevalstisko organizāciju puses diezgan plašas debates (par šo konkrēto, 76., pantu), kur bija aicināti gan komisijas deputāti, gan, pieņemu, arī citi kolēģi. Tas neatkarīgi no tā, kāds būs šodienas balsojums, liecina par to, ka pirms trešā lasījuma debates par 76. pantu būs nepieciešamas jebkurā gadījumā. Bet 248. - deputāta Valaiņa priekšlikums komisijā ar balsu vairākumu tika atbalstīts. 249. - deputāta Valaiņa priekšlikums. Paredz svītrot 76. panta 2. un 3. punktu. Komisijā nav atbalstīts. 250. - arī deputāta Valaiņa priekšlikums. Paredz svītrot šī panta “Ierobežojumi pašvaldības amatpersonām” otrās daļas 4. un 5. punktu. Komisijā nav atbalstīts.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Stiprināt valsts valodu kā vienīgo valsts valodu var, izmantojot dažādas metodes. Es uzskatu, ka panākt pozitīvus rezultātus valodas jomā, kā līdz šim vienmēr ir bijis mūsu valstī, mēs varam, demonstrējot labestīgu attieksmi pret cilvēkiem, kuri cenšas apgūt un lietot valodu, piemēram, organizējot valodas kursus. Ja viens no likuma mērķiem, kā tur arī norādīts, ir nodrošināt iespēju apgūt valsts valodu, tad izmantot pātagu ir absolūti nepareizi, un nevajag demonizēt cilvēkus, kuri Latvijā runā krieviski. Jāsaka - pret šo likumprojektu iebilst Juridiskais birojs un aicina šo dokumentu tālāk nevirzīt. Nav viennozīmīgas nostājas attiecībā pret šo dokumentu arī darba devējiem. Protams, papīrs pacieš visu, bet tomēr jaunie priekšlikumi ir ļoti, ļoti tālu no reālās dzīves. Es aicinu noraidīt likumprojektu. Paldies par uzmanību.