EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labrīt, kolēģi! Strādājam ar grozījumiem Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likumā. Otrais lasījums. Uz otro lasījumu ir saņemts viens priekšlikums. Tas ir par pārejas noteikumiem, un to izstrādājusi atbildīgā - Budžeta un finanšu (nodokļu) - komisija. Komisijā ir atbalstīts. Tādējādi ir izskatīti visi priekšlikumi. Lūdzu kolēģus atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 6.maijs. Jā, likumprojekta “Grozījumi Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā” otrais lasījums. Kopā ir saņemti un izskatīti 15 priekšlikumi. 1. ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir atbalstīts daļēji un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 3. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 4.priekšlikumā. 4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 5. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā. 6. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 7. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā. 9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 10. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 11. - komisijas priekšlikumā. 11. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju. 12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 13.priekšlikumā. 13. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Atbalstīts. 14. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 15. - komisijas priekšlikumā. - 15. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. Tādējādi ir i
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu Nr.385/Lp12. Komisija otrajam lasījumam ir saņēmusi 11 priekšlikumus. 1. ir pašas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas izstrādāts priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. ir deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Jā, cienījamie kolēģi, Pimenova kungs jau precīzi izstāstīja. Mums ir divi iespējamie varianti. Vai nu mēs atceļam iemaksu griestus, vai arī ieviešam solidaritātes nodokli. Mēs šādu izvēli jau esam izdarījuši. Es domāju, ka visi ir... Mēs esam vienisprātis, ka abas lietas vienlaikus jau nu mēs nedarīsim. Tā ka es komisijas vārdā aicinu deputāta Pimenova priekšlikumu neatbalstīt. 3. - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra Reiņa Uzulnieka priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 6. - deputāta Parādnieka priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. 7. - deputāta Parādnieka priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts un iekļauts 10. - komisijas priekšlikumā. 9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī daļēji atbalstīts un iekļauts 10. - komisijas priekšlikumā. 10. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Tā kā visi priekšlikumi izskatīti, komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Likumprojektam Nr.386/Lp12 komisija uz otro lasījumu nav saņēmusi nevienu priekšlikumu. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā! Arī likumprojektam Nr.387/Lp12 komisija otrajam lasījumam nav saņēmusi nevienu priekšlikumu. Tāpēc komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likums ir pieņ
Labrīt, Mūrnieces kundze! Kolēģi! Tātad uz otro lasījumu šajā likumprojektā ir saņemti 10 priekšlikumi. Komisijā izskatījām, izdebatējām. 1. - Saeimas deputātes Andas Čakšas priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā. 2. - Saeimas Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Komisijā tas tika atbalstīts. Jā, tātad komisijā 2. priekšlikums tika diskutēts. Un faktiski tas ietver divas būtiskas lietas. Tā viena - svarīgākā - lieta ir, ka karavīri, kuri dosies uz sociālo rehabilitāciju... šeit varēs doties arī tie karavīri, kas dien jūras spēkos. Tas iepriekš pašā likumprojektā nebija ierakstīts. Un otra lieta, kas ietver arī deputātes Andas Čakšas priekšlikumu, ir tā, ka karavīrs varēs doties uz šo rehabilitāciju ne tikai ar faktiski laulāto līdzi, bet arī ar faktisko partneri. Un šo partneri jau karavīrs varēs... kur viņš vēl pēc tam dosies uz sociālo rehabilitāciju, jo tas ir šī likuma pamatmērķis... varēs jau, kā teikt... noteikt jau pirms šīs došanās uz savu dienesta vietu un pēc tam uz šo sociālo rehabilitāciju, kura šiem karavīriem patiešām ir ļoti nepieciešama. Un šis - 2. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums komisijā tika atbalstīts. 3. - Saeimas deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Tas paredz paplašināt to personu loku, kurām var sniegt sociālās rehabilitācijas pakalpojumus. Diemžēl lielās finansiālās ietekmes dēļ šis priekšlikums komisijā nav atbalstīts. Nākotnē par to ir jādiskutē, bet tātad šis priekšlikums komisijā nav atbalstīts. 4. - aizsardzības ministra Arta Pabrika priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā. 5. - deputātes Andas Čakšas priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā. 6. - Saeimas deputāta Klementjeva kunga priekšlikums. Tas nav atbalstīts komisijā. 7. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Tas komisijā tika atbalstīts. 8. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Tas paredz pagarināt termiņu to pakalpo
Cienījamie kolēģi! Es aicinu neatbalstīt minēto iniciatīvu, ņemot vērā to, ka tik tiešām tieslietu ministrs Rasnača kungs lielā mērā ir parādījis sevi kā absolūti nekompetentu cilvēku, kā arī, ņemot vērā virkni juridisku problēmu, kuras minētais institūts atrisinās. Vēl jo vairāk... nav nekādā veidā tagad jāapelē un jārotaļājas ar argumentiem par to, ka mēs notāriem esam iedevuši tiesības šķirt laulības un tagad jāpārprofilē notāri attiecībā uz laulību noslēgšanu. Jo vienīgais mērķis, dodot notāriem tiesības šķirt laulību, bija tikai un vienīgi atslogot tiesu darbu. Laulību institūta paplašināšana ar trešo spēlētāju, paralēli iesaistot notariātu kā tādu attiecībā uz minēto funkciju izpildi, absolūti diskreditēs gan dzimtsarakstu nodaļas nākotnē, gan arī baznīcu kā tādu. Tālāk. Šāda veida institūts attiecībā uz laulības noslēgšanu strādā tikai un vienīgi divās valstīs: Igaunijā - nepilnu gadu, Spānijā - kopš 2015.gada jūlija. Tik tiešām, manuprāt, Tieslietu ministrijai nav ar ko nodarboties kā vien rūpēties par to, lai sadragātu laulību noslēgšanas institūta kritērijus un procesuālo kārtību. Vēl jo vairāk - ministram vispār nav nekāda veida sapratnes, kā to noregulēt un kāda veida juridiskais statuss būs attiecīgi noslēgtajiem dokumentiem. Tajā pašā laikā, piemēram, maksātnespējas administratoru jomā viņš izstrādā koncepciju, ka šīs problēmas viņš risinās līdz 2020.gadam.
Labrīt, Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamie kolēģi! Es šodien gribēju dot īsu ceļamaizi jaunajam kultūras ministram. Puntuļa kungs ir ļoti pieredzējis tradicionālās kultūras jomās, un es domāju, ka viņš ir cienīgs pēctecis līdzšinējai kultūras ministrei un spēs šīs nozares elementus - operu, teātri, mūziku, bibliotēkas, kultūrvēsturisko mantojumu - arī godam pārstāvēt un attīstīt. Bet Kultūras ministrijas atbildībā ir arī mūsu demokrātiskās kultūras stūrakmeņi. Tās ir mūsu sabiedrības lietas, kas nodrošina pulcēšanās brīvību un vārda brīvību. Kultūras ministra atbildībā ir sabiedrības saliedētība. Es ceru, ka nākamais kultūras ministrs spēs atrast visefektīvāko veidu, kā saliedēt visdažādākās sabiedrības grupas. Pulcēšanās brīvību nodrošina arī mūsu nevalstiskais sektors - tā organizētā pilsoniskās sabiedrības daļa, bez kuras indivīdam demokrātijā ir švakāka balss. Arī Kultūras ministrija ir atbildīga par to, lai šis nevalstiskais sektors darbotos veicinošā vidē ar adekvātu finansējumu. Vārda brīvība Kultūras ministrijas pārvaldībā nodrošina atbildību par informatīvo telpu Latvijā. Par to, cik mēs esam gatavi mūsdienu drošības izaicinājumiem - hibrīdkaram, informatīvās telpas manipulācijām. Mediju telpas stiprināšana ir tiešā Kultūras ministrijas atbildībā. Īpaša atbildība šeit ir attiecībā uz sabiedrisko mediju. Ceram redzēt no Kultūras ministrijas lielu aktivitāti tieši sabiedriskā medija nostiprināšanā, lai tas būtu neatkarīgs, adekvāti finansēts, lai nebūtu vairs pēdējā vietā Eiropā un lai mēs tuvotos adekvātam finansējuma līmenim, kas savukārt nodrošinās mums tādu sabiedriskā medija sniegumu, tādu informatīvo telpu, kas palīdzēs Latvijai uzturēt drošību. Novēlu veiksmi jaunajam kultūras ministram savā darbā un gaidu spēju aizstāvēt arī demokrātiskās kultūras sastāvdaļas Latvijā. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Frakcija <PARTY> ir atbalstījusi parlamentārās izmeklēšanas komisijas izveidi, un vēlos iepazīstināt jūs ar mūsu ziņojumu par balsošanas motīviem. Latvijas Republikas Satversme paredz trešdaļas Saeimas deputātu tiesības noteiktiem gadījumiem izveidot parlamentārās izmeklēšanas komisiju, un Saeimas deputātiem šīs tiesības ir jārespektē. Parlamentārās izmeklēšanas komisiju likums nosaka to, ka parlamentārās izmeklēšanas komisiju Saeima ieceļ, lai veiktu parlamentāro izmeklēšanu. Es uzsveru - izmeklēšanu. Parlamentārā izmeklēšana nozīmē darba procesu vairāku mēnešu garumā komisijas izveides iniciatoru izvirzīto mērķu sasniegšanai, izpētot lietas būtību, analizējot pieņemtos lēmumus, uzklausot iesaistītās puses un sagatavojot komisijas galaziņojumu šī procesa noslēgumā. Likums arī paredz, ka Saeimas parlamentārās izmeklēšanas komisija... es atvainojos... ka Saeima parlamentārās izmeklēšanas komisijai var dot uzdevumu, kas nosakāms saskaņā ar to deputātu priekšlikumu, kuri pieprasījuši komisiju izveidot. Diemžēl tā vietā, lai lēmuma projektā ietvertu parlamentārās izmeklēšanas procesā sasniedzamus mērķus, iesniedzēji jau lēmuma projektā izmeklēšanas komisijai ir izvirzījuši tādus uzdevumus, kuros ir iekļauti apgalvojumi, kuri savā būtībā vairāk gan iederētos izmeklēšanas komisijas galaziņojumā. Nav pieļaujams, ka jau izveides brīdī komisijai tiek sākotnēji doti norādījumi par secinājumiem, līdz kuriem būtībā tai būtu jānonāk sešu mēnešu ilga darba rezultātā. Šādu pieeju mēs nevaram atbalstīt. Diemžēl juridiski nav iespējams nodalīt lēmumu par parlamentārās izmeklēšanas komisijas izveidi no šajā lēmuma projektā ietvertajiem apgalvojumiem. Saeimas kārtības rullis to neparedz. Tomēr tāpat Kārtības rullis neparedz, ka Saeimai ir bez ierunām jāatbalsta arī tie uzdevumi, ko Saeimas mazākums ir lēmuma projektā piedāvājis. Tādēļ mēs respektējam šo 34 deputātu tiesības un atbalstām lēmuma projektā minētās izmeklēšanas komisijas izveidi, vienlaikus cerot, ka tā
Labdien vēlreiz! Strādājam ar dokumentu Nr.4751. Šis likumprojekts tika izstrādāts, lai aizstātu veco, pašlaik spēkā esošo regulējumu, jo tas tika radīts pirms 83 gadiem - 1935.gadā - un vairs neatbilst ne aktuālajam konsulāro funkciju regulējumam starptautiski, ne arī iedzīvotāju šodienas vajadzībām ārvalstīs. Likumprojekts tika izstrādāts, lai ieviestu arī 2015.gada 24.aprīļa Eiropas Savienības Padomes tā saukto konsulāro direktīvu. Ar šo Konsulārās palīdzības un konsulāro pakalpojumu likumu mēs vienlaikus ieviešam nozīmīgus uzlabojumus esošajā konsulāro funkciju regulējumā. Ārlietu komisijā notika trīs diezgan garas sēdes. Uzklausījām visus 48 priekšlikumus, uzklausījām arī vairāku ministriju pārstāvjus, it īpaši no Ārlietu ministrijas un Tieslietu ministrijas, runājām ar juristiem, ar Saeimas Juridisko biroju un arī ar bāriņtiesas pārstāvjiem. Tātad saņēmām 48 priekšlikumus. 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Tas principā maina likuma nosaukumu no Konsulārā reglamenta likuma uz Konsulārās palīdzības un konsulāro pakalpojumu likumu. 2. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Tas principā maina numerāciju, un nodaļas ir jaunā kārtībā. Ārlietu komisija to atbalstīja. 3. - deputāta Jāņa Dombravas priekšlikums. Tika daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 4. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. 5. - Ārlietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā. 7. - Ārlietu komisijas priekšlikums. Tas tika atbalstīts. 8. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Tas arī tika atbalstīts. 9. - deputāta Valda Kalnozola priekšlikums. Tika noraidīts, jo principā tas prasa, lai Latvija pilnvaro kādu valsts ierēdni, kas pārstāvētu citu valstu intereses. Tas mūsdienās vairs nav iespējams, jo šādas piekrišanas došana neietilpst ārlietu ministra kompetencē. Latvija ir suverēna, tiesiska valsts, k
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie deputāti! Vadoties pēc praktiskās nepieciešamības un lietderības principa, likumprojekts paredz papildināt likumu ar tiesībām resoriskās pārbaudes lietas ietvaros pieņemt lēmumu par ziņojuma iekļaušanu sistēmā attiecībā uz bezvēsts pazudušām personām, ko meklē, lai noskaidrotu to atrašanās vietu, un pazudušām personām, ko meklē, lai draudu novēršanas nolūkā uz laiku aizsargātu. Likumprojekts paredz papildināt likumu ar normu, ka ziņojumu sistēmā var iekļaut arī tad, ja Latvijas datubāzē ir iekļauts ieraksts par personu, kas tiek meklēta, lai nodrošinātu ar brīvības atņemšanu saistīta drošības līdzekļa piemērošanu vai kriminālsoda izpildi, taču nav pamata lūgt šīs personas apcietināšanu izdošanas nolūkā. Pēc Zemkopības ministrijas sniegtās informācijas Latvijā arvien aktuāls ir jautājums par traktortehnikas zādzību novēršanu un nozagtās atgūšanu. Šobrīd saskaņā ar likuma 14.panta otro daļu paredzēts, ka pielaide sistēmai ir Ceļu satiksmes drošības direkcijai, bet nav Valsts tehniskās uzraudzības aģentūrai. Līdz ar to, reģistrējot no ārvalstīm ievestu traktortehniku un tās piekabes, netiek pārbaudīts, vai ziņojums par tām nav reģistrēts sistēmā, kurā Eiropas Savienības dalībvalstis no 2013.gada 9.aprīļa izsludina meklēšanā esošos transportlīdzekļus. Ja nav šādu pārbaužu, tad organizētajai noziedzībai ir iespēja realizēt Latvijas tirgū citā dalībvalstī nozagtu traktortehniku un tās piekabi. Likumprojekts tiek attiecīgi papildināts ar normu par Valsts tehniskās uzraudzības aģentūru kā Šengenas informācijas sistēmas datu subjektu. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija likumprojektu ir izskatījusi un atbalstījusi savā šā gada 11.septembra sēdē. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 25.septembris.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Vērojot pēdējās nedēļas notikumus mūsu kaimiņu valstī Baltkrievijā, mani pārņem gan šausmas, gan prieks. Šausmas par Lukašenko brutālo, nežēlīgo izrēķināšanos ar politiskajiem oponentiem, žurnālistiem, miermīlīgi protestējošiem iedzīvotājiem. Un prieks, ka viņa dienas prezidenta amatā ir skaitītas un Baltkrievijas tauta ir cēlusies, lai beidzot izbeigtu PSRS stila valsts iekārtu. Simtiem tūkstošu baltkrievu vairāk nekā nedēļu katru dienu izgāja ielās ar skaidru vēstījumu pasaulei – prezidenta vēlēšanas bija negodīgas un to rezultāti viltoti. Kā teica baltkrievu žurnālists, politikas analītiķis Franaks Vjačorka, mēs šobrīd esam liecinieki ne tikai diktatoriska režīma sabrukumam, bet PSRS beigām, jo Baltkrievija ir daudzus gadus... ir palikusi pēdējā valsts ar padomju ideoloģiju un vērtībām. Pārmaiņas Baltkrievijā ir nenovēršamas, un mums, Latvijai, tās ir jāatbalsta. Latvijas sabiedrība jau ir paudusi solidaritāti ar baltkrieviem plašā piketā pie vēstniecības, organizējot dažādas atbalsta akcijas un palīdzības kampaņas. Mūsu valsts augstākās amatpersonas ir atzinušas vēlēšanas par negodīgām, un dažas arī piesardzīgi paudušas atbalstu jaunu vēlēšanu rīkošanai. Mēs nevaram visu laiku skatīties pār plecu, gaidot, ko pirmais pasaka kāds, kas ir lielāks un spēcīgāks. Mums jāatceras, ka pasaule skatās uz Latviju, gaidot mūsu vērtējumu, jo esam taču Baltkrievijas tuvi kaimiņi, mums ir ciešas politiskas un ekonomiskas attiecības. Ir pienācis pēdējais laiks Saeimai teikt savu vārdu un darīt to skaidri un nepārprotami. Tā kā Baltkrievijā prezidenta vēlēšanas nebija brīvas un godīgas, tās jāsarīko atkārtoti – saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, nodrošinot visiem kandidātiem iespēju tajās piedalīties uz vienlīdzīgiem noteikumiem, un ar starptautisku novērotāju klātbūtni. Šādas nostājas iekļaušanu Saeimas paziņojumā vakar atbalstījām Ārlietu komisijā. Komisijā papildinājām sākotnējo paziņojuma tekstu ar atsaucēm uz star
Labdien, kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījums likumā “Par preču zīmēm un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm”. Šis likumprojekts ir vienotā paketē ar nākamajiem trim likumprojektiem. Grozījumi ir saistīti ar Civilprocesa likumu, kas stāsies spēkā 2015.gada 1.janvārī, un šiem grozījumiem ir tehnisks raksturs - visā likumā vārdi “Rīgas apgabaltiesa” tiek aizstāti ar vārdiem “Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesa”. Tā kā mēs atzinām šo likumprojektu par steidzamu, lūdzu jūs atbalstīt to otrajā, galīgajā, lasījumā. Likumprojekts “Grozījums Pusvadītāju izstrādājumu topogrāfiju aizsardzības likumā”. Būtība ir tieši tāda pati. Arī šis likumprojekts ir atzīts par steidzamu. Līdz ar to komisijas vārdā lūdzu jūs atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Likumprojekta “Grozījums Patentu likumā” būtība ir tieši tāda pati. Arī neviens priekšlikums nav saņemts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt otrajā, galīgajā, lasījumā. Pēdējais no šīs paketes ir likumprojekts “Grozījums Dizainparaugu likumā”. Arī tas ir saistīts ar Civilprocesa likuma grozījumu, kas stāsies spēkā 2015.gada 1.janvārī. Neviens priekšlikums nav saņemts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi un sagatavojusi izskatīšanai Saeimas sēdē otrajā lasījumā likumprojektu “Nekustamā īpašuma darījumu starpnieku darbības likums”. Likumprojektu sagatavojusi Finanšu ministrija. Ir saņemts 41 priekšlikums. 1. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Precizēta definīcija. Komisijā atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī precizēta definīcija. Komisijā atbalstīts. 3. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Jurģa Miezaiņa priekšlikums arī paplašināt nekustamā īpašuma darījuma definīciju. Deputāti uzskatīja, ka tā ir par plašu, un uzdeva ministrijai sagatavot uz trešo lasījumu jaunu redakciju. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts. 4. - deputāta Jāņa Vitenberga priekšlikums. Precizēts, paplašināts likumprojekta mērķis, jo sākotnēji tas attiecās tikai uz šo starpnieku darbību, bet tam arī jāattiecas uz visu kopumu. Tā ka komisijā daļēji atbalstīts. Iekļauts 6. priekšlikumā. Nākamais... Juridiskā biroja. Arī precizēts likuma mērķis. Un, tāpat kā iepriekšējais priekšlikums, komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 6. priekšlikumā. 6. - atbildīgās komisijas priekšlikums par šā likumprojekta mērķi. Komisijā atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums par panta nosaukuma maiņu. Komisijā atbalstīts. Nākamais - Juridiskā biroja precizējošs priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 9. - Jāņa Reira priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Paldies. 10. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums par panta trešās daļas izslēgšanu, jo par šo normu jau tiek runāts citā likumprojekta vietā. Komisijā atbalstīts. 11. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Jurģa Miezaiņa priekšlikums par... uzskaitītas personas, uz kurām neattiecas šis likumprojekts. Komisijā deputāti uzskatīja, ka tas īsti nav nepieciešams. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts. 12. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 13. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Komisijā netika a
Labdien! Šis likumprojekts ir saistīts ar nu jau spēkā esošajiem grozījumiem Meža likumā. Aizsardzības ministrijas tiesiskajā valdījumā pašreiz atrodas 7660 hektāru meža zemes. No tiem mežs aizņem 4520 hektāru, pārējo meža zemju platību aizņem purvi, virsāji un smiltāji. Apsaimniekojot valdījumā esošās meža zemes, Aizsardzības ministrijai, tāpat kā visām iestādēm, ir jāievēro Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā noteiktā kārtība. Tas ir, apaļos kokmateriālus nevar vienkāršotā veidā pārdot izsolē. Sākumā tie ir jāpiedāvā savām padotības iestādēm. Ja tām šī manta nav nepieciešama, tā tiek piedāvāta bezatlīdzības ceļā publiskām personām un sabiedriskā labuma organizācijām, un tikai tad, ja neviens nepiesakās, kokmateriālus drīkst pārdot izsolē. Lai varētu ātrāk un efektīvāk realizēt Aizsardzības ministrijas valdījumā esošajā un zemesgrāmatā ierakstāmajā meža zemē nocirstos kokus, ir nepieciešami grozījumi Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā, papildinot 2.panta trešo daļu un nosakot, ka Publiskas personas mantas atsavināšanas likuma noteikumi nav piemērojami tās produkcijas atsavināšanai, kura iegūta valsts meža zemē un kura ierakstāma un ierakstīta zemesgrāmatā uz valsts vārda Aizsardzības ministrijas personā, kā arī nosakot, ka panta noteikumi ir attiecināmi uz produkcijas atsavināšanu, ja tiek īstenoti līgumā starp Aizsardzības ministriju un akciju sabiedrību “Latvijas valsts meži” ietvertie noteikumi. Nododot koku ciršanas tiesības akciju sabiedrībai “Latvijas valsts meži”, tiek saglabāta brīva konkurence izstrādei. Mežistrādes un loģistikas pakalpojumi tiek nolīgti Publisko iepirkumu likumā noteikto procedūru ietvaros. Iegūtā koksne tiek realizēta saskaņā ar tirgus monitoringa cenām. Iegūtā peļņa tiek konsolidēta akciju sabiedrības “Latvijas valsts meži” kopējā peļņas un zaudējuma aprēķinā, pamatojoties uz kuru tiks aprēķinātas valstij maksājamās dividendes. Komisija ir izskatījusi šo likumprojektu un aicina Saeimu atzīt šo likumprojektu par st
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! “4.maija Deklarācijas kluba” biedri savā kopsapulcē ir vienbalsīgi nolēmuši laukumu, kurš atrodas starp Saeimu un Latvijas Nacionālo teātri un kurš pašreiz ir ar nosaukumu “Jēkaba laukums”, pārdēvēt par Neatkarības laukumu. Šis viņu viedoklis tika izteikts vairākiem mūsu kolēģiem, kuri ir iesnieguši likumprojektu, lai pārdēvētu Jēkaba laukumu par Neatkarības laukumu. Izglītības, kultūras un zinātnes komisija 17.oktobrī izskatīja šo jautājumu un atbalstīja šo likumprojektu. Lūdzam arī jūsu atbalstu.