EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Cienījamie kolēģi! Sena paruna saka, ka uz cita nelaimes savu laimi neuzbūvēsi. Man liekas, ka alkoholisms ir tā lielā nelaime, uz kuras nevar uzbūvēt savu turību un savu laimi mūsu valstī. Manā skatījumā, šis jautājums, lai arī to skata tikai Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija, ir daudz plašāks. Šis ir sabiedrības veselības jautājums, tādēļ mani mazliet izbrīna tas, ka koalīcijā nav atbalsta savai veselības ministrei, kas ļoti skaidri ir paudusi, ka šāds akcīzes samazinājums ļoti būtiski ietekmēs to alkoholisma situāciju, kāda šobrīd ir Latvijā. Un cīņa par to, ka tieši šajā gadījumā akcīzes nodoklim ir jābūt lielākam... Vienīgie... nu, vieni no retajiem, kas dažādos pētījumos ļoti skaidri ir pierādījuši, ka tie ir instrumenti, kas samazina alkoholismu, samazina cigarešu lietošanu, tātad samazina smēķētāju skaitu... Mums joprojām pirmā cigarete tiek izsmēķēta 12 ar pusi vai 13 gadu vecumā, tāpat pirmā piedzeršanās epizode ir 12 gadu vecumā. Man liekas, tas ir dramatiski! Šobrīd mēs runājam par karu vai ne par karu, bet pilnīgi aizmirstam, ka bojājam savu nākotnes potenciālu, jo alkohols ietekmē smadzenes, alkohols ietekmē visas sabiedrības veselību. Un šis ir ļoti, ļoti nepārdomāts lēmums. Otra šķautne. Droši vien finanšu ministram (citiem ministriem - mazāk) ir nācies Eiropas dažādu ministru tikšanās reizēs sastapties ar to, ka vienmēr ļoti skaļi tiek uzdots jautājums: “Kad jūs palielināsiet akcīzi?” Jo šis stāsts ir par to, kādā veidā sabiedrības veselība tiek uzlabota, nevis - gluži pretēji - par ceļu, kas palielina alkohola pieejamību un alkoholismu. Tā vietā mēs... runājam vienu, bet domājam citu. Runājam par to, ka ir jāpalielina cena cukurotajiem dzērieniem, bet, no otras puses, sakām: “Nu cukuroto dzērienu vietā lietosim alkoholu!” Tam ir vēl sliktāka ietekme uz smadzenēm. Ko mēs gribam aizliet? Kādas acis? Ko neredzēt? Lai nedomā? Kādēļ šāds lēmums ir nepieciešams? Es aicinu tomēr domāt par sabiedrības veselību.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā 2021. gada 21. decembra sēdē ir apspriedusi likumprojektu “Grozījumi Nacionālo bruņoto spēku likumā” (Nr. 1124/Lp13) un to sagatavojusi izskatīšanai trešajā lasījumā. Uz trešo lasījumu tika saņemti pieci priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionālas dabas. Panta beigās ielikta konkrēta norma. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz papildināt 6.1 panta piektās daļas ievaddaļu pēc vārda “zemessargam” ar vārdiem “pildot pienākumus”. Arī šis priekšlikums ir komisijā atbalstīts. 3. - aizsardzības ministra Arta Pabrika priekšlikums. Paredz papildināt Nacionālo bruņoto spēku likuma 6.1 panta trešo daļu ar 5.1 punktu šādā redakcijā: “Pulkveža Oskara Kalpaka profesionālajai vidusskolai - jaunākā militārā instruktora profesionālās izglītības programmas, interešu izglītības un ārpusskolas aktivitāšu īstenošanā.” Šis priekšlikums komisijā ir atbalstīts. 4. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 2. panta piektajā daļā vārdus “izpildot Militārās policijas uzdevumus un pienākumus vai”. Arī šis priekšlikums komisijā ir atbalstīts. 5. - deputāta Ģirģena priekšlikums. Izteikt likuma 20. panta pirmo daļu šādā redakcijā: “Nacionālo bruņoto spēku attīstību plāno un Nacionālo bruņoto spēku attīstības plānu, ievērojot militārās plānošanas procedūras, izstrādā Aizsardzības ministrija, pamatojoties uz Valsts aizsardzības koncepciju, Valsts aizsardzības operatīvo plānu un Nacionālo bruņoto spēku komandiera, Robežsardzes priekšnieka priekšlikumiem. Nacionālo bruņoto spēku attīstību plāno ar pietiekamu un pastāvīgu cilvēkresursu un tehnisko atbalstu Valsts robežsardzei, lai nodrošinātu valsts robežas neaizskaramību un novērstu nelegālo migrāciju.” Par šo priekšlikumu komisijā tika ilgi diskutēts, un komisija šo priekšlikumu neatbalstīja. Jā. Kā deputāta kungs
Labrīt, cienījamie kolēģi! Šī gada 22.maijā Juridiskās komisijas sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Agra Dreimaņa apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Agris Dreimanis dzimis 1984.gadā. 2008.gadā Latvijas Universitātē ieguvis sociālo zinātņu maģistra grādu tiesību zinātnē. 2015.gada 3.septembrī Latvijas Republikas Saeima iecēla Agri Dreimani par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Tieslietu padome, pamatojoties uz likumu “Par tiesu varu”, noteica viņam pildīt tiesneša pienākumus Administratīvās rajona tiesas Rīgas tiesu namā. 2016.gada 23.decembrī viņam tika uzdots pildīt Administratīvās rajona tiesas priekšsēdētāja vietnieka pienākumus uz laiku līdz Administratīvās rajona tiesas priekšsēdētāja vietnieka iecelšanai likumā “Par tiesu varu” noteiktajā kārtībā. Agris Dreimanis trīs gadus tiesneša amatā būs nostrādājis 2018.gada 2.septembrī. Kvalifikācijas celšanai viņš ir piedalījies 35 Latvijas Tiesnešu mācību centra semināros, kā arī piedalījies Tiesu administrācijas un Latvijas Pašvaldību mācību centra rīkotajās mācībās “Bērnu tiesību aizsardzība”. Tiesnesis skata lietas, kas saistītas ar publiskajiem iepirkumiem un Eiropas struktūrfondu sadali; būvniecību, teritorijas plānojumu un vides tiesībām; Valsts darba inspekcijas lēmumu un faktiskās rīcības pārsūdzēšanu, kā arī ar valsts civildienesta jautājumiem. Par viņu saņemtas pozitīvas atsauksmes. Administratīvās rajona tiesas priekšsēdētāja savā atzinumā ir norādījusi, ka tiesnesis spēj plānot laiku un organizēt darbu. Pabeigto lietu skaits atbilst vidējam rādītājam tiesā. Tiesnesis rūpīgi pārdomā tiesas sastāva darba organizācijas aspektus; darbi starp tiesneša palīgu un tiesas sēžu sekretāru tiek sadalīti, ņemot vērā katra darbinieka spējas un izaugsmes potenciālu. Administratīvās apgabaltiesas atzinumā ir norādīts, ka tiesneša nolēmumi ir labi argumentēti, strukturēti un loģiski, nolēmumu teksts ir skaidrs un viegli uztverams, lakonisks. Nolēmumi sagatavoti, ievērojot Administratīvā procesa lik
Labdien, cienījamā sēdes vadītāja! Labdien... vai labvakar, kolēģi! Svētā Pētera baznīca ir Rīgas pilsētas simbols un pilsētnieku ambīciju apliecinājums cauri gadsimtiem. Arī mūsdienās Svētā Pētera baznīcas torņa vertikāle ir zīmīga Rīgas pilsētas vizuālās identitātes dominante. Baznīca vēsturiski ir piederējusi pilsētai. Tieši pilsētnieku resursi tika ieguldīti šīs celtnes veidošanā. Pilsētas nozīmīgāko tirgotāju apvienības, amatnieku brālības, pilsētas elite - tā bija ģimeņu veidota telpa, kurā pēc reformācijas 1524. gadā tika izveidota draudze, kur sludināja vācu valodā. Viduslaikos un arī pēc reformācijas Svētā Pētera draudzes garīgā aprūpe bija garīdznieku rokās, bet visas ar baznīcu saistītās saimnieciskās lietas bija divu vēlētu rātskungu atbildībā, kā jau kolēģi te runāja. Pēc Otrā pasaules kara, kad vācu armijas uzbrukuma laikā Rīgai Pētera baznīca izdega, nodega tornis, ēka tika atjaunota un restaurēta un to atjaunoja Rīgas inženieri, celtnieki un restauratori. Arī šī ir vēstures daļa un vēstures liecība. Jautājums par vēsturisko taisnīgumu un baznīcas īpašumtiesībām ir sarežģīts, un ēkas daudzo gadsimtu vēsturi var traktēt dažādi. Iespējams atrast dažādus taisnīguma aspektus, tomēr šie aspekti, manuprāt, ir leģitīmi un ļauj runāt par to, ka Rīgas pilsēta ir leģitīms vēsturisko tiesību mantinieks un varētu arī turpmāk... nākotnē kļūt par pilntiesīgu īpašnieci. Tāpat es arī vēlētos aplūkot... Tā ir milzīga ēka Rīgai, augstākais... lielākais tornis, lielākā baznīca, un... varbūt te nav izskanējis, bet es tomēr gribētu minēt tādu aspektu, kas, manuprāt, nav aizmirstams. Tas ir koloniālisma aspekts. Manuprāt, nododot tik simboliski nozīmīgu ēku nodibinājumam, kura, kā mums komisijā stāstīja, valdē ir pieci vācu draudzes pārstāvji un viens LELB pārstāvis, realitātē mēs balsosim par baznīcas nodošanu vācu draudzes īpašumā. Vai mēs varbūt varētu parunāt arī par koloniālisma periodu? Par Latvijas tautas (Nav skaidri sauklausāms.)... pazemojumu pilnajiem 700 gadiem
Labdien, cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija 11. janvāra sēdē izskatīja un sagatavoja izskatīšanai Saeimas sēdē likumprojektu “Grozījumi Elektroenerģijas nodokļa likumā” (Nr. 1284/Lp13) pirmajā lasījumā. Likumprojekts paredz veikt grozījumus likumā ar mērķi novērst juridisko nenoteiktību, neradīt pārpratumus elektroenerģijas nodokļa maksātājiem. Saskaņā ar Elektroenerģijas nodokļa likuma 6. pantā veiktajiem grozījumiem no 2017. gada 1. janvāra elektroenerģijai tika atcelti elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumi. Taču 2020. gadā tika konstatēts, ka elektroenerģijas ražotāji turpina piemērot elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu par elektroenerģiju, ko izmanto elektroenerģijas ražošanas procesa nodrošināšanai, pamatojoties uz Elektroenerģijas nodokļa likuma 7. panta piektās daļas noteikto izņēmumu. Parasti praksē ir nepieciešams apturēt elektroenerģijas ražošanas procesu, lai veiktu ražošanas iekārtu tehnisko profilaksi. Pēc attiecīgās darbības pabeigšanas elektroenerģijas ražotājam ir nepieciešams apmēram no 10 līdz 15 megavatstundām elektroenerģijas, lai palaistu elektroenerģijas ražošanas iekārtas. Ražošanas iekārtu palaišanai daļa komersantu izmanto pašu saražoto elektroenerģiju, bet citi komersanti (piemēram, koģenerācijas elektrostacijas) ražošanas procesa palaišanai izmanto no kopējā tīkla iepirkto elektroenerģiju. Ņemot vērā minēto, lai izvairītos no juridiskās nenoteiktības un novērstu pārpratumus elektroenerģijas nodokļa maksātājiem, kā arī lai direktīvā 2003/96/EK noteiktais tiktu korekti pārņemts nacionālajā regulējumā, ar likumprojektu ir paredzēts, pirmkārt, papildināt likuma 6. pantu ar jaunu normu, kas paredz elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu par elektroenerģiju, kas ir saražota un patērēta paša ražotāja elektroenerģijas ražošanas procesa nodrošināšanai. Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums tiks piemērots tikai par to elektroenerģiju, kura tiks izmantota tieši elektroenerģijas ražošanas procesa palaišanai. Ot
Komisijā priekšlikums ir atbalstīts. 8. - deputāta Ralfa Nemiro priekšlikums. Ņemot vērā, ka šim likumprojektam ir noteikta steidzamība saistībā ar nepieciešamību pēc iespējas ātrāk noteikt aizliegumu Latvijā reģistrētām sporta spēļu komandām, sportistiem un sporta speciālistiem piedalīties ar Krieviju un Baltkrieviju saistītos sporta pasākumos, kā arī noteikt ar valsts un sabiedrības drošību saistītus ierobežojumus, komisijas vairākums vienojās, ka priekšlikumi, kuri neattiecas uz likumprojekta steidzamību, netiek atbalstīti. 9. - deputāta Ralfa Nemiro priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar 21. pantu, kas nosaka, ka “Latvijas Republikā reģistrētām sporta organizācijām, Latvijas sportistiem un Latvijas sporta speciālistiem ir aizliegts sadarboties ar sporta aģentiem no Krievijas Federācijas un Baltkrievijas Republikas”. Daļēji atbalstīts un iekļauts 10. - komisijas priekšlikumā. 10. priekšlikums...
Labdien, kolēģi! Strādājam ar dokumentu Nr. 1702 - “Grozījumi Dzīvnieku barības aprites likumā”. Kopumā ir septiņi priekšlikumi. 1. ir Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Jāņa Grasberga priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 3. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Jāņa Grasberga priekšlikums. Ir atbalstīts komisijā. 4. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Jāņa Grasberga priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Jāņa Grasberga priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Kolēģi! Strādājam ar dokumentu Nr. 1703 - “Grozījumi Dzīvnieku aizsardzības likumā”. Iesniegti ir 14 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 11. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 11. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 12. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 13. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Un 14. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Cienījamie kolēģi! Tik tiešām šāda veida risinājums Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā nav tas labākais, ko mēs varētu panākt šādā situācijā. Un diemžēl lielā mērā mūsu priekšlikumi, ko mēs bijām izteikuši un iesnieguši gan Juridiskās komisijas vadībai, gan arī virknei politisko partiju, par to, kā risināt šo jautājumu, netika konceptuāli atbalstīti. Līdz ar to jautājums vispār kā tāds - administratīvās atbildības un administratīvās imunitātes institūta pastāvēšana tiesību sistēmā - mums paliek atklāts. Respektīvi, likumdevējvarai mēs nupat ar iepriekšējo balsojumu noņēmām... Tajā pašā laikā mums ir virkne citu valsts varas atzaru, kuros administratīvā imunitāte ir saglabājusies. Ir saglabājusies pat tik lielā mērā, ka... administratīvā imunitāte ir tik lielā mērā vispārīga, ka cilvēks nekad netiek saukts pie administratīvās atbildības. Piemēram, likumā “Par prokuratūru” ir paredzēts, ka gadījumā, ja prokurors dzērumā sēž pie stūres un viņu noķer, tad viņu vienkārši palaiž vaļā. Ja pie stūres dzērumā sēž vienkārši fiziskā persona, deputāts vai, nezinu, kāda cita amatpersona, tad paralēli tam sodam, ko tas cilvēks saņem disciplinārā kārtā, viņš maksā arī naudas sodu, ir administratīvais arests, ir iespējama arī transportlīdzekļa konfiskācija, piemēram, uz to naudas soda samaksāšanas brīdi. Līdz ar to varas atzaros tā disproporcija attiecībā uz administratīvās imunitātes apjomu ir saglabājusies kā tāda. Labi! Mēs sākām ar Saeimas deputātiem. Saeimas deputātiem mēs noņemam... Ko mēs piedāvājam pretī? Kāda veida sistēmu piedāvājam attiecībā uz to paziņošanas kārtību, kura ir bijusi līdz šim un būs varbūt arī turpmāk? Kāda bija kārtība līdz šim? Gadījumā, ja Saeimas deputāts nenorādīja administratīvā pārkāpuma protokolā savu ieņemamo amatu... vārdu un uzvārdu saistībā ar viņa ieņemamo vietu, amata vietu, un policijas darbinieks neatpazina viņu kā Saeimas deputātu, tad... Ir ļoti daudz Saeimas deputātu, kuri ir saukti pie administratīvās atbildības, pārkāpjot Latvi
Labdien, kolēģi! Es apbrīnoju deputāta Zariņa kunga optimismu. Viņš cer, ka viņš var aizklauvēties līdz valdībai, līdz kaut kādai sapratnei un ka atbildes uz tiem jautājumiem, kuri ir uzdoti pieprasījumā, būs loģiskas un pamatotas. Zariņa kungs, es domāju, visiem ir skaidrs, ka tādu atbilžu nebūs. Nebūs, tāpēc ka mēs dzīvojam valstī, kur Valsts prezidents pārkāpj Satversmi, kad tiek nosaukts Ministru prezidenta amata kandidāts, - nevis viņš pats aicina, izvērtē, bet viņš piekrīt tam, ko viņam iesaka. Mums arī premjers neievēro Satversmi. Veidojot valdību, viņš piekrīt tam, ko viņam iesaka politiskās partijas, neizvērtējot - labs vai slikts. Ieteica - nu tad apstiprināsim. Īsāk sakot, kolēģi, mēs dzīvojam mafiozā valstī, kur mafiozās struktūras ir aplikušas visus mūsu izpildvaras cilvēkus, un viņi ir tie, kas pieņem lēmumus, bet tie, kas spriņģo un dejo valdībā, - tie ir īslaicīgi izpildītāji. Šo mafiozo struktūru pārstāvjiem nav nekādas politiskās piederības, kā viņi apkalpoja iepriekšējās valdības vai pašvaldības, tā viņi turpina apkalpot un izsaimniekot mūsu valsts naudu. Tāpēc ir loģiski - kaut kādus pamatotus priekšlikumus mēs nevaram sagaidīt. Kā tad mēs esam nonākuši līdz tādai dzīvei? Vismaz manā atmiņā šī ir trešā spilgtākā krīze. Laikam pati bīstamākā. Pati pirmā bija 1994., 1995. gadā. Finanšu, budžeta, ekonomikas krīze. Var teikt arī - kriminogēnā krīze, kad Latvijas valstī darbojās 72 organizēti noziedzīgi grupējumi, kad cilvēki vakaros un naktīs baidījās iziet uz ielas, tāpēc ka galvenie karaļi bija bandīti. Iekšlietu ministrija toreiz, pieliekot profesionālus spēkus, gada laikā iznīcināja reketu, un faktiski 72 organizētās noziedzības grupējumi bija iznīcināti. Tad organizētā noziedzība satrūkās, bet savus nodomus neatmeta un turpināja attīstīties. Un savu attīstību... Tāds apogejs jau sākās pēc 8. Saeimas vēlēšanām, kad es rakstīju Valsts prezidentam iesniegumu par to, kādas partijas un cik ir saņēmušas no organizētās noziedzības pasaules un grupējumi
Komisijas vārdā varu apliecināt, ka komisijas lēmums bija atbalstīt Ralfa Nemiro iecelšanu par Centrālās zemes komisijas locekli. Labvakar vēlreiz! Turpinot saistītu jautājumu izskatīšanu... Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir sagatavojusi lēmuma projektu “Par Saeimas deputāta Ralfa Nemiro ievēlēšanu par Centrālās zemes komisijas priekšsēdētāju”. Kā jau minēju pie iepriekšējā Saeimas darba kārtības jautājuma likuma “Par zemes komisijām” 4. pants nosaka, ka Centrālās zemes komisijas sastāvā ir divi Saeimas deputāti. Un 5. pants - ka Latvijas Republikas Centrālās zemes komisijas priekšsēdētāju no deputātiem ievēlē Saeima... tātad vienu no šiem diviem deputātiem. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir saņēmusi Saeimas deputāta Ralfa Nemiro iesniegumu par piekrišanu kandidēt uz Centrālās zemes komisijas priekšsēdētāja amatu. Aicinu Saeimu apstiprināt šo lēmuma projektu. Aicinu atbalstīt. Turpinot izskatīt jautājumus, kas saistīti ar Centrālās zemes komisijas locekļiem... Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir sagatavojusi lēmuma projektu “Par Ģenerālprokuratūras deleģētās pārstāves Ingas Miķelsones-Indānes apstiprināšanu Centrālās zemes komisijas sastāvā”. Likuma “Par zemes komisijām” 4. panta pirmā daļa nosaka, ka Centrālās zemes komisijas sastāvā ir Ģenerālprokuratūras pārstāvis un Centrālās zemes komisijas sastāvu pēc attiecīgo iestāžu un organizāciju ieteikuma apstiprina Saeima. Sakarā ar atbrīvošanu no ieņemamā amata un darba prokuratūrā darbu Centrālajā zemes komisijā pārtraukusi Ģenerālprokuratūras Personu un valsts tiesību aizsardzības departamenta Tiesās izskatāmo civillietu nodaļas virsprokurore Ramona Bērziņa, kas bija arī Centrālās zemes komisijas pārstāve no Ģenerālprokuratūras līdz šim. Ģenerālprokuratūra darbam Centrālajā zemes komisijā deleģējusi virsprokurori Ingu Miķelsoni-Indāni. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir saņēmusi Cen
Labdien, godātie kolēģi! Sēdes vadītāja! Ļoti grūti, protams, koncentrēties un sekot darba kārtībai, sākot ar sabotāžu no padomju laikiem (Nav saklausāms.)... un eksportu... jo mēs skatām grozījumus likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”. Par to, ko teica labklājības ministrs. Paldies par redakcijām, bet, runājot par redakcijām, man liekas, tas vienkārši ir 10-20 soļi atpakaļ. Mēs 30 gadu laikā mēģinām ar maziem, maziem soļiem atbalstīt sievietes, atbalstīt darba devējus, atbalstīt darba ņēmējus, lai tuvotos Ziemeļvalstu attīstībai, vienalga, lai mums vienkārši ekonomika augtu, lai cilvēkiem būtu drošība un vēlme te strādāt un kaut ko veidot. Bet, kas mani ļoti sarūgtināja, tas ir iepriekšējais priekšlikums - par to, ka sievietēm, kas pēc bērna kopšanas atvaļinājuma... Tā ir vienkārši tāda diskriminācija. Ja mēs ar Darba likumu visu laiku mēģinājām šīs sievietes pasargāt, atbalstīt un pat Darba likumā ir paredzēts, ka, ja sieviete turpina... Jāsaprot, ka sieviete pēc gada, neraugoties uz to, ka viņa atgriežas darbā... varbūt ne pēc savas vēlmes, vienkārši ir tādi apstākļi, ka ir jāturpina strādāt, lai pabarotu savus bērnus, lai uzturētu bērnus... un paralēli tam viņa turpina barot ar krūti... neraugoties uz to, ka viņa iet uz darbu un Darba likums viņu pasargā, pat paredz, ka darba devējs viņai saīsina darba laiku, nemainot vidējo darba peļņu... Bet ko mēs darām? Ja viņa nav vakcinēta - atvainojiet, to pabalstu mēs nepiešķirsim! Bet no tām rekomendācijām par Covid-19, ko raksta Pasaules Veselības organizācija. Viņi raksta, ka nav nekādu datu par Covid-19 vakcīnu drošību zīdīšanas laikā vai bērnam, ko baro ar krūti. Tomēr nav domājams, ka Covid-19 vakcīna būtu riskanta bērnam, ko baro ar krūti. Un labumi, ko dod barošana ar krūti, ir labi zināmi. Tāpēc JCVI ir rekomendējusi, ka vakcīnu var saņemt bērna zīdīšanas laikā. Tas atbilst ASV sniegtajām un no Pasaules Veselības organizācijas saņemtajām rekomendācijām. Ja barojat bērnu ar krūti, jūs varat nolemt
Godātie kolēģi! Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli”” paredz risināt divus jautājumus. Pirmais - palielināt no septiņām uz 30 dienām laika periodu, kura laikā fiziskās personas personīgai vai ģimenes lietošanai iegādāto akcīzes preču ievešanu neuzskata par komerciālu un ir piemērojams atbrīvojums no nodokļiem. Mērķis ir ģeopolitiskās situācijas dēļ atturēt Latvijas valstspiederīgos doties uz Krieviju un Baltkrieviju iegādāties atsevišķas akcīzes preces savam patēriņam, kā arī ierobežot norēķinus ar eiro Krievijā un Baltkrievijā. Valsts drošības dienests, ņemot vērā Krievijas agresiju pret Ukrainu un citām valstīm, ir brīdinājis Latvijas valstspiederīgos par riskiem, šķērsojot Krievijas un Baltkrievijas robežas, proti, ka šo valstu specdienesti jau ilgstoši izvērš izlūkdarbības pret Latviju. Otrs jautājums, ko risinām ar šo likumprojektu, ir paredzēt deleģējumu Ministru kabinetam noteikt gadījumus, kad uz autoceļa izveidotajā robežšķērsošanas vietā fiziskā persona aizpilda un iesniedz akcīzes preču pārvietošanas paziņojumu par atsevišķām akcīzes precēm, kuras fiziskā persona pārvieto personīgajā bagāžā, un noteikt gadījumus, kad komerciālā transportlīdzekļa vadītāju uzskata par pārvadātāja pārstāvi attiecībā uz atsevišķām akcīzes preču pārvietošanas paziņojumā norādāmajām ziņām. Praksē ir konstatēts, ka reizēm degviela pēc ievešanas Latvijā tiek izsūknēta no degvielas tvertnes un realizēta neatļautā veidā. Komisija lūdz piešķirt šim likumprojektam steidzamību. Komisija likumprojektu izskatīja un atbalstīja pirmajā lasījumā un aicina arī Saeimu tā darīt. Komisija likumprojektu atbalstīja pirmajā lasījumā. 15 minūtes - priekšlikumu iesniegšanas termiņš. Lūdzam skatīt otrajā lasījumā Saeimas šodienas ārkārtas sēdē.
Cienījamie kolēģi, strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā”. Likumprojekta otrajam lasījumam ir saņemti 13 priekšlikumi, bet Kultūras ministrija ir iesniegusi vēstuli komisijai, kurā atsauc savu 3., 6. un 8.priekšlikumu. 1. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 3.priekšlikums tātad ir atsaukts. 4. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 5. - Saeimas deputātu Borisa Cileviča un Regīnas Ločmeles-Luņovas priekšlikums, kas nav atbalstīts. 6. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums, kas ir atsaukts. 7. - Saeimas deputātu Cileviča un Ločmeles-Luņovas priekšlikums, kas nav atbalstīts. Es vēlos piebilst, ka visi šie priekšlikumi, ko iesnieguši deputāti Boriss Cilevičs un Ločmele-Luņova, savā veidā ir saistīti. Tātad šis priekšlikums komisijā netika atbalstīts. 8. ir kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums, kas ir atsaukts. 9. ir kultūras ministres priekšlikums, kas ir atbalstīts. 10. ir deputāta Kiršteina priekšlikums, kas nav atbalstīts.