EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Ar kādu pašlepnumu Dagmāra Beitnere-Le Galla teica, ka krievu cilvēkiem Latvijā nav intelektuāļu, kuri var kaut ko spriest par etniskumu! Es jums kā bijušajai akadēmiķei vēlos atgādināt tādus vārdus kā Sergejs Kruks, profesors no Rīgas Stradiņa Universitātes, Vladislavs Volkovs no Latvijas Universitātes un arī citus cilvēkus, kas jau ilgi nodarbojas ar pasniegšanu un akadēmiskajām studijām etnopolitikā. Viņi piedalās konferencēs, raksta rakstus, bet nezin kāpēc Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija neaicina ekspertus uz savām sēdēm. Viņiem ir tikai, teiksim tā, vienas tautības pārstāvji ekspertos, bet jautājums par mazākumtautību piedalīšanos mediju procesā nav pacelts. Šodien tika pieminēts arī jautājums par Ukrainu. Šnores kungs, varbūt jūs nezināt, ka Ukrainas valsts tagad pievērš ļoti lielu uzmanību tiem cilvēkiem, kuri dzīvo Krimā un Donbasā. Un speciāli priekš viņiem uztaisīta tāda pārraide kā “Dom” vai “UA TV”. Tāds kanāls ir pieejams Latvijas kabeļtelevīzijā. Bet tomēr labāk rādīt šos raidījumus... mazākumtautības... tad, kad viņi joprojām dzīvo savā valstī... Paldies par uzmanību.
Kolēģi! Strādājam ar dokumentu Nr. 1375 - “Grozījums Jūras kodeksā”. Kopumā ir pieci priekšlikumi. Trīs izstrādāti atbildīgajā komisijā un divi - Juridiskā biroja priekšlikumi. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījums Jūras kodeksā” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Labdien, kolēģi! Pirmkārt, ideja, kas paredz pilnīgi atteikties no mācībām mazākumtautību valodā, ir kontrproduktīva. Tā ir pretrunā ar izglītības mērķiem - nodrošināt pieejamību un kvalitatīvu izglītību visiem bērniem, arī tiem, kas mājās ikdienas saziņā neizmanto latviešu valodu, bet kādu citu. Un tādu ir daudz. Ja Cēsīs vai Valmierā šī problēma nav aktuāla, tad Daugavpilī, Rēzeknē, arī Rīgā, Jelgavā, Liepājā ir gan. Atteikšanās no mācībām mazākumtautību valodā faktiski radīs jaunus ierobežojumus izglītības sistēmā, padarot to par neatbilstošu patiesajai mūsdienu realitātei. Otrkārt, šī ideja ir nerealizējama pašreizējos apstākļos, tai skaitā asā kadru deficīta dēļ izglītības sistēmā. Šis fakts nevienam no klātesošajiem nav noslēpums. Nacionālā mēroga kampaņas “Esi skolotājs!” tapušajā skolu vakanču kartē nedēļas sākumā bija publicētas 365 vakances. Šajā situācijā piedāvātās reformas īstenošana ir kaitīga bērniem un bezatbildīga, domājot par mūsu valsts nākotni. Tāpēc es piedāvāju izteikt likuma 9. panta otrās daļas 2. punktu šādā redakcijā: “izglītības iestādēs, kuras īsteno mazākumtautību izglītības programmas pirmsskolas izglītības un pamatizglītības pakāpē, ievērojot šā likuma 41. panta noteikumus, ņemot vērā bērnu vecāku [..] viedokli par esošo pirmsskolas un vispārējās izglītības programmu īstenošanas kvalitāti, kā arī par katrā izglītības iestādē īstenojamo izglītības programmu veidu pieprasījumu”. Un šeit, kolēģi, ir ļoti svarīgi noskaidrot patieso pieprasījumu - cik, kas un kādas mācību iestādes, grupas, izglītības programmas vispār ir nepieciešamas. Uz to arī ir vērsti mani iesniegtie grozījumi Izglītības likumā. Nedrīkst noliegt, ka šodien valstī pastāv pieprasījums pēc mācībām gan valsts valodā, gan mazākumtautību valodā. Un tieši vecāki ir tie, kas pārstāv un vislabāk saprot savus bērnus, īpaši pirmsskolas un sākumskolas vecumā. Es uzskatu, ka atslēgvārdi šeit ir “vecāku viedoklis” un “reālās situācijas izpratne”. Tieši vecākiem ir tiesības pašiem nov
Godājamie kolēģi! Protams, ir skaidrs, ka ir priekšvēlēšanu laiks un ir tāda iespēja sevi parādīt kā nekad. Pēc nedēļas laikam jau visi prāti būs rimtāki. Bet gribu pateikt dažas pārdomas. Saprotiet, OIK - protams, tā ir milzu afēra, un to neviens neapšauba. Taču, ja Ekonomikas ministrija par lielu sasniegumu uzskata to, ka tā ir atņēmusi šīs kvotas... cik tur - 28 vai 38?... uzņēmējiem, kuri perifērijā jeb provincē gribēja kaut ko radīt, tad, patiesību sakot, tā ir vienkārši nelietība. Un, lai jūs labāk saprastu, ko tas nozīmē, varbūt aizbrauciet... Aizbrauciet uz Latgali, aizbrauciet uz Kārsavu, kurā tāds uzņēmējs Edgars Romanovskis daudzu gadu garumā izveidoja dārzu - tomātu, gurķu audzēšanas kompleksu, radīja ļoti daudzas darba vietas. Ļoti laikmetīgs uzņēmums! Un, ja tādiem uzņēmējiem nepienākas atbalsts, tad tie, kas šeit sevi dēvē par ekonomistiem, vispār nesaprot, kas ir ekonomika. Paldies. (Aplausi.)
Godātie deputāti! Mums ļoti patīk pozēt un fotografēties, apsveicot pensionārus simtgadē vai deviņdesmitgadē. Bet vai tiešām tās puķes ir vajadzīgas? Vai tiešām pensionāriem dzīves kvalitāte uzlabosies, pateicoties tam, ka viņiem... būs rokasspiediens no kaut kāda ierēdņa? Es gribu nedaudz ciparus atgādināt. Mums 3410 pensionāri saņem tikai no 70 līdz 80 eiro mēnesī, 5634 pensionāri saņem no 80 līdz 90 eiro mēnesī, no 90 līdz 100 eiro saņem 7115 pensionāri, no 100 līdz 110 eiro saņem 1453 pensionāri, un man ir jautājums - kā šie cilvēki var izdzīvot ar šādu nelielu, nu, niecīgu summu? Ja jums tiešām palikusi kaut kāda cieņa pret pensionāriem, lūdzu, atbalstiet šo priekšlikumu. Tie ir niecīgi eiro mēnesī, un plus mums jāzina... jāatgādina, ka mums līdz pensijas vecumam apmēram 8 tūkstoši cilvēku vispār nenodzīvo! (Aplausi.) Paldies. Lūdzu atbalstīt.
Cienījamie kolēģi! 2016.gada 17.novembrī Saeimā tika pieņemti un vēlāk arī prezidenta izsludināti grozījumi Dzīvokļa īpašuma likumā, kuri stājās spēkā 2017.gada 1.janvārī un kuri, starp citu, paredz izmaiņas likuma 4.pantā, aizstājot vārdus “dzīvojamā māja” ar vārdiem “atsevišķa dzīvojamā māja”. Minēto izmaiņu dēļ likuma piemērotāju starpā radusies dažāda izpratne par dzīvojamo māju sadalīšanu dzīvokļu īpašumos, ja uz viena zemes gabala uzbūvētas vairākas mājas. Likumprojekta anotācijā paskaidrots: “Likuma grozījumi nepieciešami, lai novērstu ierobežojumus no būvnieciskā viedokļa atbalstāmu kompleksu dzīvojamo apbūves risinājumu realizācijai (vairākas dzīvojamās mājas ar kopīgu iekšpagalmu, apzaļumojumu, rotaļu laukumiem un tā tālāk vai ielas mājas un pagalma mājas būvniecība perimetrālās apbūves situācijā) un neradītu negatīvu ietekmi uz jau uzsāktiem dzīvojamās apbūves projektiem.” Likuma pārejas noteikumu 3.punkts noteic, ka grozījumi neattiecas uz dzīvokļu īpašumiem, kuri Nekustamā īpašuma valsts kadastra informācijas sistēmā ir reģistrēti līdz 2016.gada 31.decembrim; tas rada ietekmi uz daudzdzīvokļu dzīvojamo māju būvniecības projektiem, kuri uzsākti un nebija vēl pilnībā pabeigti līdz 2016.gada 31.decembrim. Lai novērstu tiesiskās paļāvības principa aizskāruma risku šādos gadījumos, ir nepieciešami grozījumi pārejas noteikumu 3.punktā, neattiecinot jauno kārtību, kāda pašreiz ir likumā, - viena māja uz viena zemes gabala - uz tiem īpašumiem, kuriem būvatļauja jau ir izsniegta līdz 2016.gada 31.decembrim. Šo likumprojektu ir izstrādājusi Ekonomikas ministrija kopā ar Tieslietu ministriju. Likumprojekts ir saskaņots ar Saeimas Juridisko biroju. Komisijas vārdā aicinu likumprojektam piešķirt steidzamību. Komisijas vārdā aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu... Pirmajā lasījumā. Godātie kolēģi! Kā es jau teicu, šo likumprojektu ir izstrādājusi Ekonomikas ministrija kopā ar Tieslietu ministriju, un tas ir saskaņots gan juridiskajā ziņā, gan arī izteiksmes ziņā ar
Runājot Latvijas tautas vārdā, Znotiņa kungs tomēr laikam ir piemirsis, par ko mēs runājam šodien. Mēs runājam par konkrētu deputāta Igora Pimenova priekšlikumu, kur, godīgi sakot, ir absolūti skaidri izteikts konstruktīvisma gars un pazīmes. Viņš nav pret kaut ko. Tas priekšlikums aicina saglabāt un nepasliktināt tās programmas, kas jau pastāv šodien. Tas ir svarīgi, it īpaši ņemot vērā mūsu diskusiju garu... un, godīgi sakot, arī tās ne vienmēr pieņemamās formas. Un šajā sakarā es arī gribētu pateikt: mums pietrūkst, piedodiet, labestības gara mūsu diskusijās. Mēs bieži vien uztveram viens otru par pretinieku, ar kuru jācīnās, kurš jāsagrauj, kurš jāiznīcina. Mēs visi esam Latvijas pilsoņi. Mēs visi bez izņēmuma esam Latvijas patrioti. Mums ir dažādi priekšstati par to, kā padarīt mūsu dzīvi un mūsu bērnu dzīvi labāku, bet tas ir diskusiju jautājums, nevis apvainojumu un kā cita... vārdu mētāšanas lieta. Es aicinu atbalstīt Pimenova kunga priekšlikumu, izrādot arī to, ka mēs esam par labestības garu izglītības lietās. Paldies. (Aplausi.)
Komisijā šis priekšlikums nav atbalstīts. 36. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Izsaka jaunā redakcijā likumprojekta 10. pantu. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts. Komisijā šis priekšlikums tika atbalstīts. 37. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ņemot vērā balsojumus par likumprojektā ietvertajiem grozījumiem, precizēti likumprojekta pirmajā lasījumā atbalstītie pārejas noteikumu punkti, precizējot tajos ietvertās atsauces. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts. 38. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Rosina izslēgt pirmajā lasījumā iekļauto pārejas noteikumu 104. punktu. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts. 39. - izglītības un zinātnes ministres Muižnieces priekšlikums. Rosina papildināt likuma pārejas noteikumus ar 106. punktu (attiecībā uz grozījumiem likuma 50. panta “Ierobežojumi strādāt par pedagogu” pirmās daļas 3. punktā). Komisijā priekšlikums nav atbalstīts. 40. - deputāta Pimenova priekšlikums. Rosina papildināt likuma pārejas noteikumus ar punktu, kas uzdotu Ministru kabinetam līdz 2022. gada 1. novembrim sagatavot un iesniegt Saeimā likumprojektu par mazākumtautību izglītības iestādēm. Komisijā priekšlikums nav atbalstīts.
Labdien, kolēģi! Daniels jau kā ziņotājs pieminēja savu, 1., priekšlikumu, tad es varu varbūt atskatīties uz to, par ko mēs diskutējām komisijā un kādēļ tika noraidīts šis 1. - Daniela Pavļuta priekšlikums. Un priekšlikums ir divās daļās sadalāms, tā kā A un B daļa. Par A daļu, kura paredz 50 tūkstošus... pašvaldības, kas ir lielākas par 50 tūkstošiem, dalīt zonās. Un, kā Daniels saka, radīt šo konkurenci. Taču deputātiem bažas bija par to, ka, piemēram, šobrīd pilsētā... nu, piemērs Latvijā - Vitenberga... darbojas uzņēmums, pašvaldības uzņēmums... Vitenbergs Eko. Tam automātiski, kaut vai tas būtu vislētākais piedāvājums, tam automātiski būtu... tas nevarētu piedalīties un turpināt saimniekot visā pilsētā. Un līdz ar to pastāv bažas, ka iepirkums varētu palikt dārgāks un dārgākas arī šīs atkritumu izvešanas un apkalpošanas maksas iedzīvotājiem, jo sanāk, ja tam būtu lētākais piedāvājums abās šajās zonās (jo divas zonas būs jāsagatavo), tas nevarētu turpināt strādāt abās zonās... nu, tā kā tas ir risks par dārdzību iedzīvotājiem. Un otrs par 100 tūkstošiem un šo sadalījumu zonās. Šobrīd būtībā Rīgā ir beidzies šis konkurss, tad nu deputāti, uzklausot iedzīvotāju grupas pārstāvošās organizācijas, un Konkurences padome pēc pirmā lasījuma radīja savu priekšlikumu, kas paredz brīvo konkurenci ieviest arī atkritumu jomā, kā tas šobrīd ir elektroenerģijai un gāzei. Kad ieviesa arī šos tirgus, atvēra... arī bija diezgan agresīvas un plašas diskusijas, taču rezultāts ir tāds, ka gāze ir lētāka nekā jebkad iepriekš. Un šobrīd tas mīts varbūt tiek radīts, ka atkritumu jomā nav iespējama brīva konkurence, taču es domāju, ka nav tāda redzama iemesla, kādēļ to nav iespējams ieviest. Es domāju, mēs visi saprotam - jo vairāk tirgus dalībnieku ienāk tirgū, jo tā cena var būt tuvāk tai maksimāli zemākajai cenai. Tā kā... Tālāk būs šis 9. - deputātu priekšlikums, kas runā par šo Rīgas risinājumu, kāds ir šobrīd. Tā ka, kolēģi kā jau minēja, sēdes laikā neatbalstīja šo Daniela Pavļut