EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Tā kā šeit vairākkārt atsaucās uz manis teikto Juridiskajā komisijā, tad, lai nebūtu nekādu “kluso telefonu”, man būs tagad jāatkārto tas, ko es jau teicu. Proti, Saeimā mēs ne tikai šajā gadījumā, bet kopumā pieņemam ļoti daudz lēmumu, izskatām likumprojektus, priekšlikumus, apstiprinām amatpersonas, un šis darbs notiek pārsvarā komisijās, kur to locekļi, proti, katras frakcijas pārstāvji, var pilnvērtīgi iepazīties ar jautājumu, ar visiem argumentiem. Iedomājieties - ja visus Saeimā pieņemamos lēmumus diskutētu visi simts deputāti līdz visām detalizācijas pakāpēm, tad mēs šeit, Saeimā, varbūt izdarītu tikai desmito daļu no tā, ko varam izdarīt četros gados, strādājot katrs savā komandā. Es saprotu, ka atsevišķiem deputātiem nav šādas komandas, kuras locekļiem viņi varētu uzticēties, bet tā jau nav mūsu, pārējo, vaina. Tā ir pašu šo deputātu vaina, ka viņi nav spējuši saglabāt savu komandu, iekļauties vai kā... Bet neuzliksim šo atbildību uz visu pārējo Saeimu! Juridiskajā komisijā deputātiem bija iespēja iepazīties ar abu kandidātu argumentāciju, ar vīziju. Abi kandidāti ir ar ilgstošu pieredzi Centrālajā vēlēšanu komisijā. Abi kandidāti ir spēcīgi, bet šajā gadījumā ir jāizvēlas kāds no diviem kandidātiem. Un mana izvēle ir Kristīne Bērziņa. Citiem būs cita izvēle. Atstāsim to izvēli katra deputāta ziņā. Paldies.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Vakar Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija izskatīja likumprojektu “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””, kas tika sagatavots sadarbībā ar Finanšu ministriju. Komisijas sēdē piedalījās ministriju pārstāvji. Kā jau mēs visi zinām, šā gada 1. jūlijā stājas spēkā Igaunijā pieņemtais grozījums likumā par akcīzes nodokli, kas atsevišķām alkohola grupām paredz pazemināt akcīzes nodokli par 25 procentiem. Finanšu ministrija komisijā pauda viedokli par iespējamo negatīvo fiskālo ietekmi, ņemot vērā to, ka mums nebija paredzēts grozīt akcīzes nodokli līdz nākamā gada 1. martam. Akcīzes nodoklis gadā veido 92 miljonus eiro. Tāpat Finanšu ministrija informēja, ka šis nodoklis... nav tikai no akcīzes nodokļa, bet arī ir citi nodokļi - gan iedzīvotāju ienākuma nodoklis, gan pievienotās vērtības nodoklis. Komisijā, protams, par to bija debates. Deputāti vienprātīgi atzina, ka tas varbūt nav labākais veids, kā veicināt ekonomikas attīstību, taču situācija ir tāda, ka pēc debatēm sapratām - ir reāla fiskālā ietekme jau šogad. Ja mēs rēķinām 92 miljonus gadā, tad par pusgadu tie ir aptuveni 46 miljoni. Līdz ar to komisija pēc debatēm atbalstīja šo likumprojektu un, pirmkārt, lūdza noteikt tam steidzamību, otrkārt, lēma, ka šis likumprojekts būtu jāizskata abos lasījumos šīsdienas Saeimas sēdē. Līdz ar to komisijas vārdā es lūdzu atbalstīt šo likumprojektu.
Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir sagatavojusi izskatīšanai otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā”. Uz otro lasījumu ir saņemti 13 priekšlikumi. 1. ir atbildīgās komisijas veidots priekšlikums par Latvijas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidi. Šī ietvarstruktūra būs saskaņota ar Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru. Pati komisija šo priekšlikumu ir atbalstījusi. Jā, kolēģi... Kā komisijas... nē, kā deputāts. Godātie kolēģi! Tālāk mums ir jāskata 2. un 3.priekšlikums, kuri ir savstarpēji saistīti. Un tieši saistībā ar to es vēlos runāt par procedūru. Komisija ar minimālu balsu pārsvaru ir atbalstījusi 3.priekšlikumu, kas ir veidots, balstoties uz deputātes Jūlijas Stepaņenko iesniegto 2.priekšlikumu. Komisijā tiešām atbalsts 3.priekšlikumam bija ļoti minimāls. Pēc tam komisija ir saņēmusi ļoti daudz vēstuļu - gan no Izglītības un zinātnes ministrijas, gan no dažādām sabiedriskajām organizācijām, gan arī no individuāliem cilvēkiem. Šajās vēstulēs izpaužas tas, ka attieksme pret 3.priekšlikuma dažādām daļām ir ļoti dažāda. Komisija tiešām šo jautājumu skatīja trijās savās sēdēs, taču pie vienota, visus apmierinoša priekšlikuma mēs nenonācām. Tāpēc šodien, tā kā attieksme pret dažādām šī priekšlikuma - 3.priekšlikuma - daļām varētu būt dažāda un es pieļauju iespēju, ka kāds varētu prasīt balsojumu arī par 2.priekšlikumu, es ierosinu atbilstoši Saeimas kārtības ruļļa 133.pantam, kā arī Saeimas kārtības ruļļa 98.panta pirmajai daļai un 99.panta pirmajai daļai skatīt šo priekšlikumu, kas ir komisijas atbalstīts, - 3.priekšlikumu - un arī 2.priekšlikumu, kas ir daļēji iekļauts 3.priekšlikumā, pa daļām un tātad arī debatēt pa daļām un arī balsot pa daļām. Tas arī viss. Paldies. Tātad 2. ir deputātes Jūlijas Stepaņenko priekšlikums, kas ir komisijas daļēji atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā.
Labdien, cienījamie kolēģi! Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā no Ministru kabineta saņēmām likumprojektu “Grozījums Dziesmu un deju svētku likumā” (Nr. 743/Lp13), kas saistīts ar XII Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku norises laika noteikšanu 2021. gadā. Tomēr, ņemot vērā Covid-19 izraisītās epidemioloģiskās situācijas neskaidro dabu un likumprojektā nepietiekamā apmērā atrunātās Ministru kabineta turpmākās rīcības iespējas... iespējamās rīcības iespējas, komisija nolēma izstrādāt alternatīvu likumprojektu, proti, “Grozījumu Dziesmu un deju svētku likumā” (Nr. 793/Lp13), kas savukārt paredz, ka “Ministru kabinets ir tiesīgs pieņemt lēmumu par 2020. gadā nenotikušo XII Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku norisi laikā līdz 2021. gada beigām, atbilstoši nodrošinot to norises atbilstību normatīvajos aktos saistībā ar Covid-19 izplatību noteiktajiem ierobežojumiem, piesardzības pasākumiem [..]”. Tādējādi gadījumā, ja kādu iepriekš minēto apstākļu dēļ arī 2021. gadā Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki nevarēs notikt (mēs ļoti ceram, ka tas tā nebūs), Saeima varēs lemt par turpmāko rīcību un uzdevumu došanu Ministru kabinetam. Komisijas vārdā aicinu Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums Dziesmu un deju svētku likumā” noraidīt, balsojot “pret”. Komisijas izstrādātajam alternatīvajam likumprojektam lūdzu vispirms noteikt steidzamību un pēc tam atbalstīt to pirmajā lasījumā. Komisija nolēma noteikt, ka priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir līdz šā gada 26. oktobrim, lai likumprojektu varētu izskatīt šā gada 29. oktobra sēdē.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu Nr.799/Lp12. Atbildīgā komisija uz otro lasījumu ir saņēmusi un arī pati izstrādājusi priekšlikumus, un kopumā ir 28 priekšlikumi. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas komisijā atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts. Arī 8.priekšlikums ir izstrādāts Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā un ir atbalstīts. 9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 10. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 12. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 16. - atbildīgās komisijas izstrādāts priekšlikums. Atbalstīts. 17. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 18. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 19. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 20. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 21. - deputāta Imanta Parādnieka priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 22. - komisijas priekšlikumā. 22. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 23. - deputāta Parādnieka priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 24. - komisijas priekšlikumā. 24. - atbildīgās komisijas izstrādātais priekšlikums. Atbalstīts. 25. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 26. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 27. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 28. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšli
Man ir šeit vairāki priekšlikumi. Tā kā es vairs nekāpšu tribīnē, mēģināšu visu pateikt šajā uzstāšanās reizē. Man ļoti žēl, ka deputāti un finanšu jomas speciālisti neiesniedza pietiekami daudz priekšlikumu attiecībā uz šo būtisko likumu. Šis likums ir būtiskāks nekā Izglītības likums. Jā! Izglītības likumā ir daudz problēmu. Bet šis ir mūsu tautsaimniecības likums. Šis ir likums, kas ir mūsu tautas nākotnei. Ļoti žēl, ka mēs to nesaprotam. Ļoti žēl! Un man ir ļoti žēl skatīties uz zāli, kas to uztver kā tādu... “Ai, ai! Ko tas Kalnozols te nāk un pļāpā?!” (Dep. V.Spolītis: “Nepļāpā! Runā!”) Mēs esam vergu tauta! (Starpsaucieni.)
Godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Cienījamais Dombravas kungs! Atšķirībā no daudziem, kuri nēsājas ar savām pielaidēm, es to neesmu pieprasījis no 2000.gada. Tā ir viena lieta. Uzskatu, ka pati sistēma ir absurda pēc būtības un te pēc būtības arī nebūtu par ko diskutēt. Daudzi no tiem, kuriem tagad ir šī pielaide, nēsājas ar to kā ar augstākās kvalitātes rādītāju. Atšķirībā no daudziem šeit klātesošajiem es labi zinu, kas ir slepens un sevišķi slepens dokuments, un zinu tos kritērijus, kādi ir noteikti - piešķirt vai nepiešķirt šo pielaidi. Ja jūs iepazītos ar šiem kritērijiem, kuri arī ir sevišķi slepens dokuments, un kritiski izietu tiem cauri, tad daudzi no tiem, kuriem tagad ir vai ir bijušas pielaides, absolūti neatbilstu šiem kritērijiem. Un, ja viens no kritērijiem ir lojalitāte... ja ir paredzēts, ka viens no galvenajiem kritērijiem ir lojalitāte mūsu stratēģiskajam partnerim un viss pārējais ir pakārtots, tas izraisa daudzus jautājumus. Atsevišķiem Krēsliņa kunga minētajiem virsniekiem atņēma šo pielaidi tikai tāpēc, ka savulaik viņi izteica atbalstu ātrās reaģēšanas vienību veidošanai Eiropas Savienībā; tas bija pretstatā tiem mērķiem, kurus pauda ASV bruņoto spēku pārstāvji. Ne tāpēc, ka viņi ir nelojāli Latvijai vai nelojāli kādam citam stratēģiskam partnerim, bet tikai tāpēc, ka viņi izteica savu viedokli! Un, ja mēs gribam jau daudzmaz, kaut cik, demokrātiju ievērot, tad izbeigsim šo savstarpējo vētīšanu! Un ka mūsu specdienesti, kuru viena otra darbība... darbinieka darbība ir apšaubāma, tagad būs tie galvenie, kas noteiks, kas var būt premjers, kas var būt prezidents, tiesnesis un tamlīdzīgi...? Vienkārši padomājiet mazliet citās kategorijās! (Dep. A.Bērziņš: “Labi!”)
Labvakar, kolēģi! Es šodien, protams, gribu pateikt paldies Ostrovskas kundzei par šo ideju pārņemt tā saucamo Višķu tehnikumu savā pārziņā, un liela cerība ir atkal, ka šī iestāde tālāk dzīvos. Daugavpils novada domē strādājot, mēs bijām vienojušies, ka šī filiāle, bijušais Višķu tehnikums, būs pie Malnavas koledžas. Bet tas laikam nebija labākais variants. Labākais variants ir tomēr būt arī attāluma ziņā pie Daugavpils Būvniecības tehnikuma. Lai kā... kas iesniedza, kā iesniedza, bet šis priekšlikums ir jāatbalsta. Un es vēlreiz gribu pateikt paldies Ostrovskas kundzei par sava tehnikuma attīstību. Tā ka lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu.
Godātā Saeima! Strādājam ar likumprojektu Nr.685/Lp12 - “Grozījumi Iepakojuma likumā”. Otrajam lasījumam komisija priekšlikumus nav saņēmusi. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Līdzīga situācija ir arī ar likumprojektu “Grozījumi Ūdens apsaimniekošanas likumā”. Otrajam lasījumam priekšlikumi nav saņemti. Lūdzu atbalstīt otrajā, galīgajā, lasījumā. Strādājam ar likumprojektu Nr.687/Lp12 - “Grozījumi Likumā par budžetu un finanšu vadību”. Šim likumprojektam ir saņemti pieci priekšlikumi. 1. ir frakcijas “<PARTY>” priekšlikums. Nav atbalstīts. Nē. 2. - frakcijas “<PARTY>” priekšlikums. Nav atbalstīts. Nē. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 4. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju. 5. - frakcijas “<PARTY>” priekšlikums. Nav atbalstīts. Nē. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Labdien, priekšsēdētāja! Labdien ministra kungs! Labdien, kolēģi! Latvijā esošā bilingvālā izglītības sistēma šobrīd strādā ļoti labi un pilda savus mērķus. Jaunieši, kuri beidz mazākumtautību skolas, labi zina latviešu valodu un savu dzimto valodu. Šie absolventi nesaskaras ar problēmām darba tirgū un iestājas augstskolās. Esošajā izglītības sistēmā gan bērni zina vairāk valodu, gan tiek saglabāts līdzsvars starp zināšanām un tiesībām iegūt izglītību dzimtajā valodā. Tāpēc nav vispār skaidrs, kādēļ nepieciešama reforma. Taču es gribētu tai pieskarties vairāk, jo tajā ir virkne neskaidrību, kas skar arī izmaksu daļu. Pirmkārt. Par kādu naudu tiks īstenota pāreja uz mācībām tikai latviešu valodā? Saskaņā ar iecerēto jau pēc pusotra gada bērniem līdz 7.klasei būs jāsāk mācību gads latviešu valodā. Izglītības likums noteic, ka valstij ir pienākums nodrošināt skolēniem mācību līdzekļus. Tas nozīmē, ka visiem šiem bērniem ir jānodrošina grāmatas visos mācību priekšmetos no 1. līdz 7.klasei. Lai to īstenotu, pirmkārt, ir nepieciešama metodika. Otrkārt, grāmatas un citi mācību līdzekļi. Vai kāds ir saskaitījis, cik tas maksās? Un kur tiks ņemta nauda? Un vai mums pietiks arī pedagogu? Es gribu uzsvērt, ka izmaiņas skars vismaz 25 procentus no visu skolēnu skaita Latvijas skolās. Otrkārt. Ir skaidri redzams, ka reformai - pārejai uz mācībām tikai latviešu valodā - nav nekāda sakara ar satura izmaiņām, kā to mums stāsta ministrija. Satura ieviešanai atvēlēti trīs gadi, taču pāreja bērniem no 1. līdz 6.klasei notiek vienlaikus - vienā gadā. Tātad bērni mācīsies pēc vecā satura. Mācību valodas ieviešana notiek vienā gadā septiņās klašu grupās vienlaikus pēc tikai viena sagatavošanas gada. No ministra puses apgalvojums, ka pāreja ir saistīta ar satura izmaiņām, ir vienkārši blefs un cilvēku maldināšana. Reforma ir saistīta tikai un vienīgi ar <PARTY>S glābšanas plānu. Šķiet, <PARTY> saskata kaut kādu glābšanas riņķi šajā vēl nebijuša mēroga populismā. Treškārt. Kā būtu, ja šo j
Labdien vēlreiz! Tātad komisija skatīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā”. Nolēma tieši šo, ko iesniedza Ministru kabinets, neatbalstīt un izstrādāt savu - alternatīvu likumprojektu. Tā ka, ja mums vispirms ir jābalso par šo - Ministru kabineta -, tad... Komisija šo - Ministru kabineta - noraidīja un neatbalstīja. Jā. Un tagad mēs strādājam ar alternatīvo, komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā”. Tā pamatbūtība ir tā, ka valsts nodrošina lielāku mērķdotāciju pašvaldībām - speciāli kovida pabalstu segšanai. Un šī valsts mērķdotācija tiek palielināta no 40 uz 75 eiro. Un pašvaldība, protams, var izmaksāt pati vēl lielāku... un katru mēnesi var izmaksāt. Un vēl. Tas ietver arī to, ka šo pabalstu var izmaksāt līdz pat 30. jūnijam, tā ka tas laiks tiek pagarināts. Likumprojekts paredz arī to, ka likums stājas spēkā ar 25. februāri. Ar Finanšu ministriju ir saskaņots, Juridiskais birojs iesaistījās un apstiprināja, Labklājības ministrija arī apstiprināja. Lūdzu atzīt likumprojekta steidzamību. Jā, paldies par atbalstu pirmajā lasījumā. Un, konsultējusies arī ar Labklājības ministriju un Saeimas Juridisko biroju... un arī deputāti tātad lūdz... komisija lūdz atbalstīt otrajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas komisijā. Tāds bija komisijas lēmums - vienprātīgs lēmums. Lūdzu Saeimu atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā bez otrreizējas izskatīšanas komisijā. Nē. Aicinu atbalstīt un balsot “par” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Nu ko, labdien vēlreiz, cienījamie kolēģi! Es nezinu, par ko domāja NEPLP loceklis Dainis Mjartāns, kad viņa pārraudzībā tika pieņemts Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likuma pārejas noteikumu 27.punkts. Es nezinu, uz ko viņš cerēja, kas viņu motivēja, kādi labie nodomi lika viņam ignorēt radio nozares profesionāļu teikto, kādas dvēseles mokas viņš cieta, ar muļķīgu apraides atļauju un apraides valodas piešķiršanas politiku pilnībā izpostot jau tā trauslo radio nozari Latvijā. Es negribu teikt, ka mani tas neinteresē pilnībā. Jāatzīst, ka manī ir neliela interese arī par Daiņa Mjartāna motivāciju. Varbūt viņš domāja, ka radio un reklāmas nozares profesionāļi klusēs par to, kā tiek pieņemti lēmumi par viņu nozari. Varbūt viņš bija pārliecināts, ka viņš ir labs saimnieks un valsts interešu aizstāvis. Visticamāk gan, ka viņš, tāpat kā Dimants, domāja tā: “Iepūt man tur, kur skan! Tev tāpat neskan tā kā man.” Bet šobrīd mēs lemjam par jautājumu, kam nav nekāda sakara ar Daiņa Mjartāna motivāciju, tāpat tam nav nekāda sakara ar mediju brīvību, žurnālistu pašcenzūras riskiem, dažādām tiesiskuma izpratnēm. Cienījamie kolēģi! Informācijas kara apstākļos radio nozarei Latvijā ir nepieciešams kompetents vadītājs. Kompetents! Vadot Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas darba grupu, Viņķeles kundze, kura pazuda... (Dep. I.Viņķele ir piegājusi pie dep. A.Loskutova un L.Čigānes.) āāā... par sabiedrisko... Jā, jā, jā, jā... Paldies. Nu beidziet! Jūs mani atkal pārtrauksiet tagad, nu? (No zāles dep. I.Viņķele: “Jāiemācās no galvas!”) Jūs, Čigānes kundze, netraucējiet cilvēkiem strādāt, jā! Tātad, vadot Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas sēdē darba grupu jautājumā par sabiedriskā medija iziešanu no reklāmas tirgus, esmu redzējis cinisku attieksmi pret nozares profesionāļu teikto gan no NEPLP, gan no Daiņa Mjartāna puses. Problēmas tiek izaicinoši pabāztas zem paklāja, sarakstes ar nozares profesionāļiem tiek veiktas formāli un nicinoši, un - galvenais! - tiek pieņe
Labdien, godātie kolēģi! Saeimas priekšsēdētāja! Sazinoties arī ar Latvijas Hokeja federāciju un šī pasākuma organizatoriem, mēs esam iesnieguši šo likumprojektu, lai šo vienreizējo pasākumu, kas ir pasaules mēroga pasākums (šāds pasākums Latvijā notika pirms 15 gadiem), būtu iespējams apmeklēt skatītājiem klātienē, ievērojot visas visaugstākās drošības prasības. Ne tādas pašas kā Eirovīzijā (mēs redzam, kas notiek Roterdamā, kur ir cilvēku pūļi bez maskām, plecu pie pleca), bet drošas epidemioloģiskās prasības, kādas... bija sagatavojuši un iesnieguši priekšlikumu šī čempionāta rīkotāji. Ir paredzēts, ka ir tiesības apmeklēt šo sporta pasākumu klātienē, ja: persona ir vakcinējusies un var to pierādīt; persona var pierādīt, ka ir izslimojusi; ka ir bijusi inficējusies, bet šobrīd vairs nav; persona var uzrādīt pēdējo 48 stundu laikā veiktu drošu testu. Kolēģi, atbalstīsim šo likumprojektu, lai šis pasākums Latvijā notiktu ar skatītājiem, ievērojot visus drošības... visaugstākos drošības standartus, lai Latvija starptautiskā un pasaules līmenī saglabātu savu seju; lai būtu iespējams droši vērot klātienē šo pasākumu! Vēlreiz vēlos pateikt paldies arī citu frakciju deputātiem - kolēģiem no Jauno konservatīvo frakcijas, no frakcijas <PARTY> un no frakcijas <PARTY> -, kā arī neatkarīgajiem deputātiem, kuri atbalstīja šo iniciatīvu, lai šāds likumprojekts pēc iespējas ātrāk nonāktu atbildīgajā komisijā un komisija šo jautājumu ar steidzamību virzītu tālāk, lai nebūtu vilcināšanās, lai pasākuma organizatori varētu operatīvi sagatavot personalizētās biļetes tiem cilvēkiem, kuriem būs iespējams droši apmeklēt šo pasākumu. Lūdzu, balsosim “par”! Paldies.
Labdien, godātie kolēģi! Dāmas un kungi! Es neatkārtošu visu, ko teicu pagājušajā reizē. Tikai daži komentāri pēc tā, ko tikko teica Šnores kungs par izglītības kvalitāti. Es saprotu, ka mums ļoti rūp ārvalstu studentu izglītības kvalitāte. Bet, kā jūs zināt, latviešu studenti drīkstēs strādāt pilnu laiku, tas mums nerūp. Toties tas, ka ārvalstnieki varēs strādāt, ir mūs ļoti satricinošs jautājums. Otra lieta ir par ēnu ekonomikas palielināšanos. Tas ir fantastisks atzinums, ka, ļaujot legāli maksāt nodokļus, mēs vairojam ēnu ekonomiku. Fantastisks priekšlikums un komentārs! Trešais - par Iekšlietu ministrijas bažām par drošības draudiem. Un tas, starp citu, ir ļoti nopietni. Tātad - ja varēs strādāt nevis 20, bet 40 stundas, pie mums pieaugs drošības draudi. Patiesībā tā ir kaut kāda pilnīga impotences atzīšana, jo tas faktiski nozīmē, ka institūcijas, kuras atbild par termiņuzturēšanās atļauju izsniegšanu... tālāku kontroli, proti, vai studenti studē un vai legāli uzturas Latvijā... pilnīga atzīšana, ka to nespēj kontrolēt. Un tad gan mums ir ļoti nopietni jautājumi. Tikpat labi jebkurš, kas šeit ieceļojis ar vīzu vai bez vīzas, nemaz nerunājot par termiņuzturēšanās atļauju, varbūt, kā lai saka, arī nav kontrolējams. Un visbeidzot es... Te tāda sakritība. Vakar Ilgtspējīgas attīstības komisijas deputāti viesojās Polijā, tikās ar dažādu komisiju un Polijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras pārstāvjiem. Un es zinu, ka... Ņemot vērā, ka Polijā šobrīd pie varas ir partija “Likums un taisnīgums”, kas, kā es saprotu, ir tāds Nacionālajai apvienībai ļoti tuvs partneris... nu, katrā ziņā paraugs, kā būtu jāvada valsts un kādai būtu jābūt nacionālajai nostājai, es aicinu aizbraukt uz Poliju pie, kā saka, māsaspartijas un aprunāties par šiem jautājumiem, proti, ne tikai par to, kā tiek uzņemti ārvalstu studenti, bet arī par to, kā tiek risināts darbaroku trūkums. Lai strādātu 16 profesijās, personām no noteiktām valstīm darba atļaujas nav jāsaņem vispār. Aprunājieties, k
Labdien vēlreiz, kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija izskatīja pirms trešā lasījuma likumprojektu “Grozījumi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja amatpersonu izdienas pensiju likumā”. Uz trešo lasījumu priekšlikumi netika iesniegti. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Sociālo un darba lietu komisija izskatīja pirms trešā lasījuma likumprojektu “Grozījumi Prokuroru izdienas pensiju likumā”. Priekšlikumi trešajam lasījumam netika iesniegti. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Es ierosinu termiņu - 22.marts. Jā, nu ko lai dara? Grūta diena, kolēģi! Bet paši esam izvēlējušies tādu darba kārtību, tagad turpinām strādāt. Es pateicos par to, ka tik daudz uzmanības ir veltīts tieši šim jautājumam. Ne velti mēs šeit atrodamies līdz vakaram! Dzīvosim - redzēsim. Es gribu tomēr pakavēties pie dažām likumprojekta epizodēm un pie to pamatojuma anotācijā. Privātās skolas. Ar grozījumiem Izglītības likumā valdība rosina izbeigt mācības privātajās skolās mazākumtautību valodās un turpmāk mācīt privātajās skolās tikai valsts valodā. Tas ir Latvijas starptautisko saistību klajš pārkāpums. Latvija parakstīja Eiropas Parlamenta Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību. Tās 13.pantā ir rakstīts: “Izglītības sistēmu ietvaros Puses apņemas atzīt, ka personas, kuras pieder pie nacionālajām minoritātēm, ir tiesīgas izveidot un vadīt privātas izglītības un apmācības iestādes.” Līdz šim brīdim neviens pat nemēģināja apšaubīt, ka šis pants nosaka mazākumtautībām piederošu personu tiesības privātajās skolās mācīt bērnus dzimtajā valodā. Lūk, ko savā 2008.gada ziņojumā secināja Eiropas Padomes Konsultatīvā komiteja par konvencijas izpildi Latvijā. “Konsultatīvā komiteja atzinīgi novērtē faktu, ka valsts un pašvaldība piešķir finansējumu privātām mazākumtautību skolām. Tomēr Komiteja pauž bažas par tendenci ieviest obligātu latviešu valodas lietošanu privātajās izglītības iestādēs un uzskata, ka valsts iestāžu izvirzītais arguments paredzēto pasākumu atbalstam, proti, valsts dotācijas, ir nepietiekams, lai attaisnotu šādu iejaukšanos privātajā sfērā. Lai gan ir likumīgi, ka mazākumtautību privātās vispārējās un profesionālās izglītības iestādes tiek kontrolētas, lai nodrošinātu atbilstību vienotiem izglītības standartiem, kas noteikti tiesību aktos visai izglītības sistēmai, ir arī svarīgi, kā norādīts Vispārējās konvencijas skaidrojošajā ziņojumā, ka šīs tiesību normas balstās uz objektīviem kritērijiem un atbilst diskriminācijas aizlieguma princip