EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Augsti godātais prezidenta kungs! Ekselences! Deputāti! Ārlietas – tas nav nekas nesaprotams. Tās kalpo valsts un sabiedrības interesēm – mieram, labklājībai, izaugsmei, visam tam, ko saprot ar iekšpolitiku. Lai attīstītu ārpolitiku, jāzina iekšpolitika, jābūt izpratnei par prioritātēm. Ārlietu ministrija savā ziņojumā ir devusi skaidrojumu, kā tā redz šo situāciju, to nevar noliegt. Taču ministrija nav devusi skaidrojumu par to, kas notiek pasaulē un kāda ir Latvijas loma šajā pasaules kārtībā. Piemēram, ko Latvija ir guvusi no Eiropas Savienības, izņemot struktūrfondus? Kā Latvija uzvedusies un uzvedīsies Brexit situācijā? Šie un virkne citu jautājumu nav paskaidroti. Ir acīm redzams, ka pasaulē virsroku guvis nacionālais egoisms. Veidojot ārpolitiku, katra Eiropas Savienības valsts savas iekšējās intereses izvirza kā prioritāras. Diemžēl uz Latviju tas neattiecas: Latvija kārtīgi pilda Eiropas Savienības uzstādījumus ikvienā jautājumā, bet nav uzstājusi uz palīdzīgu roku sankciju radīto zaudējumu kompensēšanai. Tādējādi ārpolitika ir radījusi papildu iekšējus draudus – lielāku bezdarbu un ierobežotu attīstības iespēju uzņēmējiem. Nacionālais egoisms noveda līdz Lielbritānijas referendumam par izstāšanos no ES. Egoisma piemēru pārņēmušas arī citas valstis – Polija, Grieķija, Slovākija, Ungārija, Itālija, Francija, Holande, un šis egoisms vēl nav beidzies un turpināsies. Latvijas valdības galvenais šābrīža uzdevums ir spēt analizēt, kas notiek pasaulē, spēt panākt sabiedrībā vienprātību par to, kā mainās pasaules kārtība, izzināt sabiedrības viedokli par valsts tālāko virzību un caur parlamentu iegūt sabiedrības mandātu tam, kā veidot Latvijas ārpolitiku. Kamēr nav vienprātības sabiedrībā, efektīva ārpolitika nav iespējama. Šobrīd Latvija piekopj neefektīvu ārpolitiku pat attiecībās ar kaimiņvalstīm – Lietuvu un Igauniju, nerunājot jau par tālākām valstīm. Lietuva jau gadiem sola atjaunot dzelzceļa savienojumu, bet rezultāta nav. Igaunija tikmēr “rekrutē” Latvijas
Labdien, kolēģi! Izglītības attīstības pamatnostādnes 2014.-2020. gadam definē izglītības attīstības politikas virsmērķi - veicināt kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību personas attīstībai, cilvēku labklājībai un ilgtspējīgai valsts izaugsmei. Lai nodrošinātu iekļaujošās izglītības sistēmas pilnvērtīgu funkcionēšanu, nepieciešama psihologa, speciālā pedagoga, logopēda un pedagoga palīga pieejamība ikvienam bērnam ar speciālajām vajadzībām. Pašlaik šo speciālistu likmes izglītības iestādēs ir nepietiekamas vai arī vispār šādi speciālisti nav pieejami bērniem ar speciālajām vajadzībām, it īpaši tiem bērniem, kam pedagoģiski medicīniskā komisija nav ieteikusi speciālās izglītības programmu. Gan izglītības jomas speciālisti, gan sabiedriskās organizācijas pievērš uzmanību tam faktam, ka pašlaik ārpus sistēmas paliek un atbalstu nesaņem bērni, kuriem vispār nav tā saucamo kodu, bet īpašās vajadzības ir. Diemžēl mūsu pirmsskolas iestādes ne vienmēr ir gatavas uzņemt un pilnvērtīgi strādāt ar bērniem, kuriem ir nepieciešama īpaša uzmanība. Tāpēc bieži vien, nonākot skolā, izrādās, ka bērns nav iemācījies socializēties. Arī apmācības mājās neko labu nedod. Šādu bērnu nav mazums. Gan ļoti apdāvināti, gan tādi, kuriem ir viegli garīgie traucējumi un uzvedības īpatnības, bet kuriem nav diagnozes. Bieži skolas nezina, ko ar viņiem iesākt, un vēlas tikt no viņiem vaļā. Lai topošo skolēnu problēmu skaits būtu zemāks, jānodrošina visiem pirmsskolas vecuma bērniem līdzīgas iespējas speciālo vajadzību atpazīšanai agrīnā vecumā, kā arī apstākļi savlaicīgai traucējumu novēršanai. Galvenais mērķis - bērna veselības un attīstības uzlabošana. Atbalstot priekšlikumu nodrošināt papildu finansējumu atbilstoši Ministru kabineta noteikumu “Noteikumi par vispārējās pamatizglītības un vispārējās vidējās izglītības iestāžu nodrošinājumu atbilstoši izglītojamo speciālajām vajadzībām” projektam, mēs dosim vispārējās izglītības iestādēm vairāk patstāvības un elastīguma atbalsta pasākumu nodrošināšan
Jā. Godājamie kolēģi, jau pirms trim gadiem es 18 minūtes no Saeimas tribīnes runāju par to, ka šis ir viens no absurdākajiem likumprojektiem, kāds jelkad ticis skatīts Saeimā, un es toreiz cerēju, ka Judina kungs to saprata. Var, protams, lietas novienkāršot, bet vai tiešām nav nekādu robežu? Es tikai priecātos, ja tik vienkārši un tik mehāniski varētu palielināt latviešu skaitu, kā to bez jebkādām iepriekšējām diskusijām ar sabiedrību ir iecerējuši likumprojekta autori. Es varu tikai pabrīnīties par ambīcijām revidēt tos latviešu tautas etniskās pašapziņas un morāles pamatprincipus, pie kuriem tā ir turējusies visu savu pastāvēšanas laiku. Šie principi ir izturējuši septiņus grūtus politiskas nebrīves gadsimtus un 50 smagus okupācijas gadus. Un nu te pēkšņi tos pasludina par novecojušiem un netaisnīgiem! Izskatās, ka šim procesam nav robežu. Novedot līdz absurdam Judina kunga priekšlikumu, teikšu tā: nu, tad uzņemsim Latvijā, teiksim, 20 miljonus imigrantu, pamācīsim latviešu valodu, diagnosticēsim viņu piederību latviešu kultūrai, un - latvietis gatavs! Un nebūs vairs jārisina demogrāfijas problēmas. Un kā gan šo piederību varētu diagnosticēt? Ar mērītāju uz rokas, vai viņam skrien skudriņas pār kauliem, dziedot “Saule, Pērkons, Daugava”? Absurds! Rudzupuķe var rakstīt savā pasē, ka ir magone, bet rudzupuķu lauks tāpēc nepaliks par magoņu lauku, drīzāk otrādi - tas būs magoņu lauks ar rudzupuķu nosaukumu un tikumiem. Jūs runājat par piederību latviešu kultūrai, bet latviešu tautas mentalitāte ir veidojusies tā, ka latvieši ar neslēptu nicinājumu skatās uz cilvēkiem, kuri novēršas no savas tēvutēvu tautības. Turpretim ar lielu cieņu mēdz attiekties pret cittautiešiem, kas iemācījušies latviešu valodu un darījuši ko labu Latvijai. Savukārt tos latviešus, kas individuālā komforta līmeņa celšanas nolūkā centās asimilēties vāciešos, latvieši nicīgi sauca par kārkluvāciešiem, un tagad mums tiek piedāvāts, ja tā var teikt, tāds kārkluvāciešu likums. Likumprojekta autori
Godātā Saeimas priekšsēdētāja! Es nezinu, cik skaļi no vietas ir jākliedz, lai dzirdētu to, ka deputāts prasa balsojumu. Konkrēti par 1.priekšlikumu es šādu balsojumu prasīju, netiku sadzirdēts nez kāpēc. Un, tā kā Dāldera kungs runāja par šiem priekšlikumiem kopumā, es arī izteikšos par šiem priekšlikumiem kopumā. Kāpēc es pirmām kārtām runāšu it kā par sīko detaļu, ka jēdzienu “iestāžu” vietā jālieto “institūcijas”? Tas it kā būtu nebūtiski. Es tomēr teikšu, ka, iepazīstot šī likuma sākumā definētos jēdzienus, jēdziens “iestādes” ir definēts (ar to es negribu teikt, ka mēs nezinām, kas ir “institūcija”). Kāpēc es tomēr esmu pret 1.priekšlikumu, un tajā pašā laikā arī saistībā ar citiem Dāldera kunga priekšlikumiem... Droši vien lielākās diskusijas te būs par 15.priekšlikumu. Un es gribu teikt: pēc būtības es atbalstītu šo priekšlikumu. Taču kopumā šie priekšlikumi ir izteikti tādā samudžinātā valodā, ka trešajā lasījumā laikam tomēr atturēšos atbalstīt šo priekšlikumu. Es nezinu, kā tas ir Saeimas kārtības rullī, bet es tomēr prasīšu atkārtotu balsojumu par 1.priekšlikumu. Es to gribu darīt. Un tagad, lai otrreiz nekāptu tribīnē, par 15.priekšlikumu, jo paskatiet, Dāldera kunga priekšlikumā rakstīts tā: “Iestādes visām amatpersonām un visiem darbiniekiem aprēķināto atalgojumu un citas pienākošās naudas summas katru mēnesi publicē [..] norādot [..] izmaksātā atalgojuma summu.” Ko tad publicē: aprēķināto vai izmaksāto atalgojuma summu? Vai tas ir viens un tas pats varbūt? Vai atkal būs vajadzīgs kaut kāds īpašs likums, kur skaidrot, kas ir “citas pienākošās naudas summas”? Domu es saprotu, un, manuprāt, tā ir pareiza. Taču es tomēr aicinu: ja tas ir trešajā lasījumā, tad jāpanāk, lai šo likumu saprastu ne tikai Juridiskais birojs, bet arī cilvēki, kuriem tas likums būs jāpiemēro. Un arī tagad mēs varam redzēt valsts iestāžu mājaslapās - vienās tiek norādīta bruto samaksa, citās - neto samaksa, jo acīmredzot no likuma tas nav skaidrs. Paldies. Tas ir tas, ko es gribē
Labrīt, augsti godātie kolēģi! Sveiciens visiem jaunajā gadā! Kolēģi, apsveicu ar atgriešanos Saeimas sēdē! Un izstāstīšu par šo likumprojektu. Aicinu iekļaut to šodienas sēdes darba kārtībā un nodot arī komisijai. Likumprojekts pēc būtības paredz vienlīdzināt tās iespējas, kas ir iedzīvotājiem, balsojot par Saeimas atlaišanu un par prezidenta iniciatīvām vai tautas nobalsošanām... ka arī gan vienu, gan otru... varētu balsot latvija.lv un tādējādi iedzīvotājiem padarīt šo procesu pieejamāku. Manuprāt, tas... latvija.lv parakstu vākšana ir sevi jau pierādījusi. Un attiecībā uz jebkuru citu parakstu vākšanu šāda iespēja būtu jādod. Šobrīd attiecībā uz... kā, piemēram, prezidenta izsludinātu tautas nobalsošanu... tāda iespēja tikai klātienē. Un tas... es domāju, galīgi neatbilst šis ieraksts mūsdienām. Mēs ar kolēģiem aicinām papildināt šīs te abas daļas, uztaisīt tad vienādas un paredzēt to, ka arī par deputātu vai prezidenta ierosinātām tautas nobalsošanām var nobalsot internetā. Kolēģi, es aicinu šodien nodot komisijai... nodot izskatīšanai Saeimas sēdē un vēlāk arī nodot komisijai. Paldies. Nu, šis ir izteikts vēlēšanu likums. Un par šiem likumiem vienmēr atbildīgā ir bijusi Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija. Es rosinātu nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai.
Cienījamā Šimfas kundze, padomju laiki tiešām ir beigušies! Un jebkura demokrātiska valsts aizsargā savu valsts noslēpumu (No frakcijas <PARTY>: “Kas ir slēpjams?”), jebkura demokrātiska valsts rūpējas par savu mediju drošību, un NEPLP uzdevumos ietilpst arī mediju satura nodrošināšana, mediju satura pārraudzība... tā, lai tiešām tā būtu atbilstoša Latvijas valsts interesēm. NEPLP locekļu funkcijās ietilpst atļaujas došana apraidei, frekvenču, kanālu piešķiršana. NEPLP ir jārūpējas par to, lai šajos brīvajos virszemes kanālos, ko mēs līdz 2020.gadam ieviesīsim, nodrošinātu Latgalē tiešām normālu apraidi, lai neparādītos Latvijai naidīgas televīzijas raidstacijas. Tie visi ir NEPLP locekļu uzdevumi, un nevienam godīgam cilvēkam nebūtu jābaidās, ka demokrātiskas valsts specdienests viņam nepiešķirs pielaidi valsts noslēpumam. Par to nevarētu būt pat šaubu. Man, piemēram, par sevi nav nekādu šaubu. Man pielaide valsts noslēpumam ir bijusi. Man nav ko šaubīties. Tiem cilvēkiem, kuriem tiešām ir vētrains dzīvesveids, kā Ringolds Balodis šeit teica, būtu ļoti jāpadomā, vai viņi ar savu vētraino dzīvesveidu atbilst NEPLP locekļa statusam, vai viņi būs spējīgi strādāt vai arī dzīvos vētrainu dzīvesveidu. Līdz ar to... nu, šis ir demokrātiskas valsts aizsargmehānisms, un aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Labrīt, godātie kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi likumā “Latvijas Nacionālo bruņoto spēku piedalīšanās starptautiskajās operācijās”” (Nr. 674/Lp13). Aktuālais likums tika pieņemts 1995. gadā. Tajā laikā valdīja cita ģeopolitiskā situācija, un Latvijas Nacionālo bruņoto spēku dalība tika pielāgota primāri operācijām un miera uzturēšanai Balkānu pussalā. Taču tagad reālā ģeopolitiskā situācija ir mainījusies un šīs normas vairs nespēj nosegt visas mūsdienu operācijas un militārās vajadzības. Un tāpēc ne vienmēr mēs spējam īstenot arī savas uzņemtās starptautiskās saistības gan <PARTY>TO, gan Eiropas Savienībā un citos formātos. Šis tiesību akta projekts ir izstrādāts, lai izdarītu divas lietas. Pirmkārt, lai precizētu jēdzienu “starptautiskās miera uzturēšanas operācijas” un “starptautiskās miera nodrošināšanas operācijas” definīciju, liekot uzsvaru uz operācijas mērķi, nevis ģeogrāfisko piesaisti, jo mūsdienu situācijā ne vienmēr konflikta zona aprobežojas ar konkrētas valsts teritoriju. Šādi mēs panāksim elastīgāku mehānismu lēmumu pieņemšanai aktuālā starptautiskā operācijā. Un, otrkārt, lai aizstātu konkrētu uzskaitījumu... starptautisko operāciju pamatojuma uzskaitījumu - vai tās būtu rezolūcijas, rekomendācijas vai cits formāts -, kas ne vienmēr ir izsmeļošs, ar vispārēju norādi uz apņemšanos ievērot ANO Statūtus, uzņemtās starptautiskās saistības un nodrošināt Latvijas NBS kontingenta dalību starptautiskajās operācijās saskaņā ar Latvijas Republikai saistošiem starptautiskajiem līgumiem, kā arī (tas ir svarīgi!) saglabāt, protams, atbildību par uzņemto starptautisko saistību nepildīšanu. Ārlietu komisija izskatīja šo likumprojektu un atbalstīja pirmajam lasījumam. Komisijas vārdā, kolēģi, aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 28. septembris.
Kolēģi, šis ir tas priekšlikums, kas paredz, ka jaunajiem vecākiem pensiju iemaksas tiek veiktas no vecāku un bērnu kopšanas pabalsta kopsummas. Uz jautājumu ministres kundzei Petravičai, kādēļ šis priekšlikums netika atbalstīts, atbilde skanēja, ka šie priekšlikumi likumā ir sagatavoti valdību veidojošo partiju diskusiju rezultātā. Es te atslēgvārdus šoreiz gribu uzsvērt - “diskusiju rezultātā”. Tas nozīmē, ka vismaz kaut kur kādā kabinetā jūs esat par to runājuši, un tāpēc es gribētu, lai jūs, ministres kundze, vai Kariņa kungs atnāk šeit un no tribīnes pasaka, kāpēc jaunajiem vecākiem par to, ka viņi audzina bērnus to pirmo dzīves mēnešu laikā, būs mazāka pensija. Kāpēc viņiem ir jāsaņem mazāka pensija? Mēs taču gribam, lai mūsu bērni izaug par gudriem cilvēkiem, par tādiem, kas ir pietiekami pašpārliecināti, lai nelamātos publiski uz citiem rupjos vārdos. Un to var nodrošināt tieši tie pirmie mēneši, kurus vecāki var pavadīt ar viņiem. Es ceru, ka tā cerība nav tāda, ka, kamēr viņi sagaidīs pensiju, būs pietiekami daudz gadu pagājis un viņi būs aizmirsuši un nesapratīs, ka tiek sodīti par to, ka ir audzinājuši savus bērnus. Es lūdzu atbalstīt un vismaz ar kādu vārdu nākt un pamatot savu izvēli.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie deputāti! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 10.februāra sēdē ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Nacionālo bruņoto spēku likumā” trešajā lasījumā. Ir saņemti trīs priekšlikumi, un visi šie priekšlikumi skar Militārās policijas darbību. 1. - aizsardzības ministra Raimonda Vējoņa priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Lūdzu jūs, deputāti, atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Enerģētikas likumā”, dokuments Nr. 3435. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi minēto likumprojektu pirms trešā lasījuma un saņēmusi divus priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt minēto likumprojektu trešajā lasījumā. Paldies.
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja, cienījamie kolēģi! Īstenībā gribētos minēto likumprojektu tiešām nosaukt varbūt par “Rimi” un Maxima likumprojektu, jo minētā likumprojekta būtība ir lielā mērā aizsargāt tieši Latvijas pārtikas ražotājus no tirgotāju patvaļas apstākļos, kad Konkurences likumā ietvertie ierobežojumi lielā mērā savu mērķi nesasniedz. Respektīvi, es aicinu tiešām minētajā likumprojektā, kurš iepriekšējās Saeimas sasaukumā tika izskatīts divos lasījumos, bet mēs nepaspējām to izskatīt arī trešajā lasījumā, iesniegt būtiskus priekšlikumus, kas lielā mērā ierobežotu tirgotāju patvaļu. Tirgotājiem, piemēram, būtu jāaizliedz pieprasīt no ražotājiem dažādas atlaides un kompensācijas, teiksim, kompensēt loģistikas pakalpojumu izmaksas vai administratīvos tēriņus. Tajā pašā laikā es aicinu izvērtēt un iesniegt priekšlikumus par to, ka priekšapmaksas atlaide no ražotāja nedrīkstētu būt lielāka par 2 procentiem, līdzīgi kā tas ir citās Eiropas valstīs. Tāpat būtu jāaizliedz tirgotājiem izmantot dažādus uzcenojumus dažādu piegādātāju, bet vienas preču grupas precēm, jo tas, piemēram, traucē jauniem produktiem un jauniem ražotājiem ienākt tirgū. Tāpat būtu jāizvērtē arī termiņi, kādos tirgotājiem būtu jānorēķinās ar preču ražotājiem. Un, mūsuprāt, būtu jāvērtē arī konkrēto piegādāto preču derīguma termiņi. Arī tiem būtu jāpakārto norēķini, nevis tā, kā tas ir pašreiz, - ka attiecībā uz visām preču grupām pamatā ir 30-40 dienas. Līdz ar to, godājamie kolēģi, es tiešām aicinu minēto likumprojektu virzīt varbūt daudz ātrāk un tiešām aizsargāt Latvijā strādājošos cilvēkus no mazumtirdzniecības tīklu patvaļas. Paldies.
Lūdzu iespēju apvienot abus debašu laikus. Paldies. Godātais Valsts prezidenta kungs! Godātie deputāti! Ministri! Ekselences! Dāmas un kungi! Pateicos jums, Rinkēviča kungs, par izsmeļošo ziņojumu. Šodien Latvijai ir liela diena. Pirms 96 gadiem triumfēja vēsturiskais taisnīgums. Starptautiskā sabiedrība atzina Latvijas valsts de iure pastāvēšanu. Mūsu nākamās ārpolitiskās debates notiks jau Latvijas simtgades gadā. Jaunas valstis nerodas tāpēc, ka kāds to lūdz. Valstis rodas tad, kad tajās dzīvojošie ļaudis ir gana stipri savu valstiskumu pieprasīt un paņemt. Tā tas bija pirms gadsimta, tā tas ir šodien. Latvijas valsts šodien pastāv tādēļ, ka mēs esam pietiekami stipri to nosargāt un veidot. Tādēļ nevietā ir sava spēka un varēšanas apšaubīšana. Mēs esam sasnieguši daudz arī ārpolitikā. Esam atgriezušies Rietumu vērtību telpā. Esam nostiprinājušies starptautiskajās institūcijās. Ārpolitikā mums vēl nekad nav bijis tik plašu iespēju, kādas ir tagad. Tomēr pasaule kļūst arvien neparedzamāka. Ģeopolitiskā revanšisma un krīžu laikā cieš Rietumu demokrātiskās institūcijas. Ātrās taktiskās uzvaras un darījumi draud mainīt un diktēt pasaules kārtību. Izaicinājumi ir lieli. Būsim atklāti – viss ļoti strauji var sagriezties arī uz slikto pusi. Kā nosargāt to, ko esam uzbūvējuši? Mūsu ārpolitikai jābūt vēl ciešāk integrētai ar valsts iekšpolitiku, kopējās attīstības prioritātēm, lēmumu pieņēmējiem jāstrādā kopā. Tāpēc šodien debatēs esam pieaicinājuši valdības ministrus. Paldies par jūsu klātbūtni! Un ceru sagaidīt konkrētu diskusiju. Jā, ārpolitikas prioritāšu centrā ir valsts drošība un sadarbība ar partneriem <PARTY>TO. Drošība un ekonomiskā izaugsme ir galvenie jautājumi Eiropas Savienībā. Jāsniedz atbalsts mūsu uzņēmējiem eksporta tirgos. Vēlreiz uzsveru: ārpolitika iet roku rokā ar iekšpolitiku, ar mūsu mājasdarbiem – likumiem, budžetu, reformām – un, protams, ar sabiedrības atbalstu. Sabiedrība nav malā stāvētāja. Tas, ko ir vērts aizstāvēt, mums jāaizstāv visiem kopā
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi deputāti! Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija savā šā gada 20.jūnija sēdē izskatīja Ģenerālprokuratūras 2018.gada 18.jūnija iesniegumu “Par piekrišanu aizturēšanai, personas kratīšanai, kratīšanas uzsākšanai pie personas, kā arī aizturēšanas un kratīšanas rezultātā izņemtās mantas apskatei”. Un šī persona ir 12.Saeimas deputāts Artuss Kaimiņš. Komisija uzklausīja Ģenerālprokuratūras pārstāvi un, deputātiem vienbalsīgi balsojot “par”, atbalstīja Saeimas Juridiskā biroja un komisijas sagatavoto lēmuma projektu. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt sagatavoto lēmuma projektu. (Dep. J.Ādamsons: “Bet par ko tiek apsūdzēts? Materiāli būs kādi?”) Saeimas lēmums “Par piekrišanu aizturēšanai, personas kratīšanai, kratīšanas uzsākšanai pie personas, kā arī aizturēšanas un kratīšanas rezultātā izņemtās mantas apskatei. Pamatojoties uz Ģenerālprokuratūras 2018.gada 18.jūnija iesniegumu, Latvijas Republikas Saeima piekrīt 12.Saeimas deputāta Artusa Kaimiņa aizturēšanai, personas kratīšanai, kratīšanas uzsākšanai pie personas, kā arī aizturēšanas un kratīšanas rezultātā izņemtās mantas apskatei.” (Starpsaucieni.)
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Es aicinu kolēģus, kas pārstāv komisiju, runāt komisijas vārdā, nevis no Saeimas tribīnes vēstīt kādu partiju slavinošas runas un stāstīt, ka <PARTY> jau no pirmsākumiem ir bijusi pret OIK sistēmu. Diemžēl komisijas vārdā ziņotājs par konkrēto pieprasījumu varēja pateikt tikai vienu, proti, ka pieprasījums ir noraidīts. Vairāk neko! Par tiem jautājumiem, kas tika skatīti komisijā, netika runāts. Spolīša kungs minēja, ka tā bijusi stratēģiska un makroekonomiska kļūda. Bet kļūdas ir pieņemts labot. Kā šobrīd valdība pēc Ekonomikas ministrijas ieteikuma ir labojusi šo kļūdu? Publiski tiek paziņots, ka mēs visi tiekam atbrīvoti no maksājumiem par OIK, bet šos maksājumus veiks “Latvenergo” no savas peļņas, kas nozīmē absolūti to pašu, tikai citā izskatā. “Latvenergo” peļņa tiek sadalīta. Kādā veidā? Daļa aiziet attīstībai, daļa tiek nodota valsts budžetā. Respektīvi, mēs, sabiedrība, tāpat turpināsim maksāt par OIK sistēmu. Kāpēc ir notikusi it kā šī viedokļa maiņa? Acīmredzot tāpēc, ka ģenerālprokurors ir iesniedzis prasību Satversmes tiesā. Un, ja viņš ir iesniedzis, tad, visticamāk, ir pamatotas cerības uzskatīt, ka tiesa apmierinās šo prasību. Bet tagad ir pirmsvēlēšanu laiks... Un tad nu katrs mēs sāksim stāstīt! Spolīša kungs, ja jūs tik aktīvi aizstāvat <PARTY>S veidolu, tad jau jums būtu jāsāk ar to, ka pie OIK sistēmas pamatiem ir stāvējuši “Jaunā laika” vai <PARTY>S ekonomikas ministri - tie paši ministri, kuri, risinot sarunas ar Krievijas gāzes kompāniju Maskavā, nez kāpēc piedāvāja lielāku cenu nekā Krievija prasīja pārdodot. Tad jau jums būtu jāatzīst arī citas kļūdas. Piemēram, jūsu ministri bija tie, kas noveda līdz kliņķim Nacionālos bruņotos spēkus vai “izvaroja” praktiski visu iekšlietu sistēmu, kā rezultātā tika likvidēta vienīgā mācību iestāde, kas Latvijā gatavoja policijas darbiniekus. Mēs jau varam atcerēties arī to, kādā veidā parlamenta bijusī priekšsēdētāja kā caur adatas aci nokļuva atpakaļ parlamen
Godātie kolēģi! Militārā dienesta likums ir saistīts ar Darba likumu, ko mēs skatām paketē, un arī zināmā mērā ar likumprojektu, ko tikko prezentēja Veiko Spolītis. Šo grozījumu mērķis ir pēc iespējas uzlabot sadarbību starp darba devēju un darbiniekiem, dodot darba devējam iespēju atalgot darbinieku, kas iesaukts militārajās mācībās kā rezerves karavīrs. Protams, likumprojekta mērķis ir skaidri un gaiši noteikt, ka darba devējam ir pienākums atbrīvot rezerves karavīru, kad viņš iesaukts uz mācībām. Un tas ir ļoti svarīgi. Tajā pašā laikā likums paredz arī zināmu atbalstu darba devējam. Jāņem vērā, ka militārajās mācībās iesauktam rezerves karavīram mācību laiks ir ilgāks nekā zemessargam. Vienlaikus likumprojektā ir ietverti arī tehniska rakstura uzlabojumi, kas saistīti ar karavīra veselības stāvokli. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir šī gada 30.septembris.