EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Cienījamie kolēģi! Un tomēr, ja mēs runājam nopietni, neviena pašvaldība nenodarbojas ar reklāmas darbību kā tādu. Pašvaldība tāpat kā valsts nosaka spēles noteikumus, kurus pilda divas puses. Viena ir reklāmsniedzējs, otra - reklāmdevējs. Un šajā gadījumā regulēt pašvaldību darbību var un drīkst, un vajag. Bet mēs mēģinām ar šo priekšlikumu iejaukties līgumiskajā darbībā, ko regulē un reglamentē Civillikums, nevis Vēlēšanu aģitācijas likums. Nevar būt tā, ka, teiksim, notiek sarakstu numuru lozēšana un katrs saraksts var saņemt pirmo numuru, jo te arī ir sava spēle, savi noteikumi, un līdz ar to nav pamata abižoties par to, ka, teiksim, viens saraksts ir dabūjis 10. vai 13.vietu un nav dabūjis pirmo vietu; tas nenozīmē, ka tā ir nevienlīdzība. Man šķiet, ja mēs pieejam priekšvēlēšanu aģitācijai pilnā nopietnībā un laika garā, mums vajadzētu domāt par to, ka valstij ir jārūpējas par priekšvēlēšanu kampaņas finansēšanu un tādā gadījumā valsts var noteikt jebkādus spēles noteikumus. Es aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Labrīt, cienījamā priekšsēdētāja! Godātie deputāti! Attiecībā uz šo priekšlikumu Dana Reizniece-Ozola jau mūsu motivāciju pateica, es varu tikai pievienoties attiecībā uz to, ka šis noteikti nav īstais brīdis. Mēs atceramies - iepriekšējā gadā nebija ne kovida, ne arī kādu draudu ekonomikai, tai pašā laikā Saeima ņēma un savas algas iesaldēja. Šobrīd ir jau pavisam cita situācija, kurā ir noteikti jāuzdod jautājumi - vai tiešām tas ir ļoti nepieciešams. Tai pašā laikā es gribu pateikt, ka <PARTY> balsos “par” šo likumprojektu kopumā un tikai tāpēc, ka tur ir arī tādas uz nākotni vērstas, es domāju, ļoti labas lietas attiecībā uz atalgojumu tiesībsargājošajām institūcijām, šobrīd konkrēti KNAB. Jāatzīst, ka KNAB atalgojuma sistēma, kura šobrīd ir ieviesta, ir ļoti motivējoša un ļauj vērtēt rezultātus, ne tikai to... Katrs, kas ir procesā vairāk vai mazāk iesaistīts, saņem noteiktu algu, bet iestādes vadītājs varēs novērtēt tos, kuri patiešām dara smagas, vajadzīgas un visiem ļoti nepieciešamas lietas un dara to rezultatīvi un pareizi. Tāpēc mēs kopumā atbalstīsim, jo, ja šis, ja tā var saukt, jaunās sistēmas pirmais eksperiments būs veiksmīgs, es domāju, ka nākošajā gadā valsts pārvaldē Valsts kanceleja jau piedāvās šādu sistēmu ieviest arī citiem, un šobrīd ir ļoti nepieciešams celt kapacitāti tieši visām iestādēm, kas rūpējas par valsts iekšējo drošību. Paldies.
Jā, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas biedre! Godātie kolēģi! Šajā priekšlikumā ir pieminēts arī augstskolu pasniedzēju un koledžu pasniedzēju atalgojums un ar to saistītie jautājumi. Un, tā kā mēs diskutējam vairāk par vispārējā izglītībā strādājošiem pedagogiem, tad es gribētu šoreiz vairāk teikt par augstskolu un zinātniskā personāla finansējumu. Pirmām kārtām man jāatgādina, ka ministrija tiešā veidā nenosaka atlīdzību augstskolās. Augstskolas ir atvasinātas publiskas personas ar ievērojamu finanšu autonomiju. Valsts tikai nosaka minimālās atlīdzības likmes augstskolās. Tāpat man arī jāsaka, ka ministrija ir būtiski... būtiski nodrošinājusi papildu finansējumu augstākās izglītības un zinātnes jomā dažādiem pasākumiem tieši kovida krīzes laikā. Kā vienu var nosaukt 5,1 miljonu eiro augstskolu un koledžu studējošo stipendijām, tas padarīja studējošo stipendijas par līdz šim... tik augstas nekad Latvijas vēsturē nav bijušas... tātad stipendijas ir paceltas no 99,60 eiro uz 200 eiro, un tāpat papildus tika radītas jaunas 750 studiju stipendiju vietas. Tāpat ir astoņi miljoni paredzēti no fondu naudām augstskolu digitalizācijai, lai arī augstskolas var saviem pasniedzējiem piegādāt, nopirkt... un apmācīt viņus labāk izmantot digitālās prasmes... gan iegādāties datorus vai citas ierīces, kas ir nepieciešamas. Tāpat arī zinātnē, protams, ir dažādi papildu finansējumi, kā, piemēram, kovida... valsts pētījumu programmai Covid-19 seku mazināšanai - pieci miljoni eiro papildus, tātad arī mūsu zinātniekiem bija iespēja iesaistīties, un to viņi arī darīja. Tāpat arī fundamentālo un lietišķo pētījumu projektu konkursu tenūras ieviešanai - 11,2 miljoni eiro. Un varu minēt vēl arī citus. Tā ka ir būtiski tomēr uzskaitīt un atcerēties visu to atbalstu un finansējumu, kas industrijai šajā laikā piešķirts. Paldies.
Labdien, kolēģi! Es pieņemu, ka jūs visi esat bērnībā lasījuši grāmatu par Karlsonu vai vismaz redzējuši multiplikācijas filmu. (Starpsauciens: “Multeni redzējām!”) Es nezinu, kā jums, bet man, lasot šo grāmatu, radās uzreiz jautājumi. Cik lielam vajadzēja būt tam Karlsona motoriņam, tam propelleram, lai viņš varētu lidot? Un kā tas sanāca tā, ka viņš varēja apēst tik daudz ievārījuma? Kur tas ievārījums palika? Un kā sanāca tā, ka, apēdot šo ievārījumu, Karlsons, kļūstot smagāks, varēja atkal lidot? Ja jums arī radās tādi jautājumi, lasot šo grāmatiņu, tad es pieņemu, ka arī jūsu prāts bija vērsts uz to, ka jūs centāties skatīties lietas dziļāk, mēģināt saprast lietu būtību, kopsakarības, nevis vienkārši akli ticēt pasakām, kas jums tiek stāstītas. (Dep. R. Ločmeles-Luņovas aplausi.) Es atceros - kad es sāku mācīties fiziku, man bija tiešām interesanti izrēķināt, cik lielam ir jābūt tam propelleram, lai cilvēks varētu lidot. Man paveicās. Man paveicās tādā ziņā, ka man bija lieliska skola. Tā bija Jēkabpils 1. vidusskola, tagad - Jēkabpils ģimnāzija. Man bija lieliski skolotāji, man bija vienkārši lieliskākais fizikas skolotājs - piemērs, kādam vajadzētu būt skolotājam. Viņš mums reāli iemācīja interesi pret fiziku. Mēs visi mācījāmies fiziku. Protams, sekmes bija dažādas. Sliktākie no mums... Un ziniet, kāds bija rezultāts? Rezultāts - mēs visi iestājāmies augstskolā, visi simtprocentīgi, visa mūsu klase. Lielākā daļa no mums iestājās specialitātēs, kuras saistītas ar eksaktajiem priekšmetiem. Un ziniet - tie, kuri starp mums fizikā bija sliktākie, savos kursos bija paši labākie, tur uz viņiem skatījās kā uz fizikas guru! Kāpēc es to visu stāstu... sevišķi Šuplinskas kundzei? Ar to es jums mēģinu pateikt, cik svarīgs ir šis - skolotāja - faktors. Mēs šeit skaisti runājam tagad par izglītību, par to, cik tas ir svarīgi, lai mūsu nācija būtu radoša, izglītota, prasmīga; ka tas tik tiešām ir mūsu nācijas pastāvēšanas, izdzīvošanas jautājums - bez pārspīlējuma. Daudz
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi un kolēģes! Strādājam ar Satiksmes ministrijas izstrādāto un Ministru kabineta iesniegto likumprojektu Nr. 1318/Lp13 - “Par Latvijas Republikas valdības un Čīles Republikas valdības nolīgumu par gaisa satiksmi”. Nolīguma noslēgšana izveidos tiesisku pamatu regulāru gaisa pārvadājumu veikšanai starp Latviju un Čīli. Nolīgums nosaka Latvijas Republikas un Čīles Republikas aviokompāniju tiesības, atrunā regulāro gaisa pārvadājumu uzsākšanas nosacījumus un darbības noteikumus, kādi jāievēro abu valstu aviokompānijām, veicot regulāros pasažieru un kravas pārvadājumus starp Latvijas Republiku un Čīles Republiku. Nolīgums arī paredz nodokļu un nodevu piemērošanu, abpusēju licenču un sertifikātu atzīšanu, strīdu izšķiršanu un citus ar regulāras gaisa satiksmes veikšanu saistītus jautājumus. Nolīguma noslēgšana vienkāršos lidojumu uzsākšanu un veikšanu uz Čīli. Nodrošinās papildu maršrutu un garantēs līdzvērtīgas konkurences apstākļus. Ārlietu komisijā šā gada 9. februārī likumprojekts tika atbalstīts. Aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - 10 dienas jeb šā gada 27. februāris. Godātie kolēģi! Strādājam ar Satiksmes ministrijas izstrādāto, Ministru kabineta iesniegto likumprojektu Nr. 1319/Lp13 - “Par Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses”. Likumprojekts sagatavots, lai pieņemtu un apstiprinātu nolīgumu, ko pagājušā gada rudenī Latvijas Republikas vārdā parakstīja mūsu valsts pastāvīgā pārstāve Eiropas Savienībā. Nolīguma pamatā būs abpusēja piekļuve pušu gaisa transporta tirgiem ar vienādiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošana, tostarp lidojumu drošuma, drošības, gaisa satiksmes pārvaldības, sociālo aspektu un vides jomā. Ārlietu komisijā šā gada 9. februārī likumprojekts tika atbalstīts. Aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priek
Ļoti cienītā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Dzīvokļa īpašuma likumā” (Nr. 1115/Lp13). Likumprojekts saistīts ar pirms divām nedēļām pieņemtajiem grozījumiem Dzīvojamo māju pārvaldīšanas likumā, kas paredz iespēju kopsapulci noturēt elektroniski. Kopumā saņemti 10 priekšlikumi. Visi priekšlikumi ir izskatīti darba grupā kopā ar Juridisko biroju, Tieslietu ministriju un Ekonomikas ministriju. 1. - komisijas priekšlikums. Noteic, ka pilnvaras varēs parakstīt ar Būvniecības informācijas sistēmas parakstīšanas rīku. Komisijā priekšlikums atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 2. pantā vārdus “izslēgt sesto daļu”. Komisijā atbalstīts. 3. - komisijas priekšlikums. Šis ir svarīgākais priekšlikums šajā likumprojektā. Paredz, ka dzīvokļu īpašnieku kopsapulces kārtību kopība varēs noteikt, izmantojot arī tiešsaistes saziņas līdzekļus. Komisijā atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Saistīts ar nupat atbalstīto 3. priekšlikumu. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts. 5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Saistīts ar 3. priekšlikumu. Komisijā atbalstīts. 6. - komisijas priekšlikums. Nosaka kopsapulču sasaukšanas, norises kārtību, izmantojot Būvniecības informācijas sistēmu. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir redakcionāls. Atbalstīts, iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā. 8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Nosaka lēmumu pieņemšanas kārtību, izmantojot Būvniecības informācijas sistēmu, veicot aptaujas. Komisijā atbalstīts. 9. - komisijas priekšlikums. Noteic, ka dzīvokļu īpašnieku savstarpējo vienošanos pievieno mājas lietai 14 dienu laikā. Komisijā atbalstīts. 10. - komisijas priekšlikums. Nosaka pārejas noteikumu: “No 2022. gada 1. maija pilnvarojuma dokumentus, kas iesniegti Būvniecības informācijas sistēmā, papildus apliecina ar pamatdarbības informācijas sistēmas izveidotu kvalificētu elektronisko zīmogu [..].” Komisijā šis priekšlikums ir a
Labrīt, kolēģi! Es vienmēr vērtēju tā drusciņ arī no praktiskās puses visus priekšlikumus, kas ienāk, un tad ir diezgan interesanti skatīties, kā mēs komisijās visi strīdamies. Bet, tā kā man tajos būvniecības procesos diezgan daudz ir iznācis piedalīties, tad, ticiet man, viena, varbūt divas vai trīs nedēļas neko pa lielam neizšķir, jo cilvēki daudzos gadījumos plāno gadiem, pēc tam projektē gadiem vai mēnešiem, un beigās ir šis process. Un es tiešām arī pajautāju savai būvvaldei, kurai nebūt nav kādi lieli mērogi, nekas tāds... dažos gadījumos tajā Būvniecības likumā, kas ir pieņemts iepriekš, tomēr tie termiņi ir varbūt bišķiņ par īsiem, un, ņemot vērā, ka mums ir diezgan daudz arī vēl svētku pa vidu, kas dažkārt ilgi velkas, tad es tomēr aizstāvu to viedokli, ka ir jādod šī iespēja, jo šīs dažas nedēļas tiešām neko daudz nedos un ļaus būvvaldēm pavērtēt nopietnāk atsevišķos gadījumos. Jo, ticiet man, tās ir diezgan noslogotas daudzās vietās, ne tikai Rīgā. Un turklāt šis vērtēšanas process jau faktiski ir izšķirošais no daudziem viedokļiem, vai ne, lai tu varētu laicīgi kaut ko paprasīt, atzīmēt vai, kā tautā saka, atsviest atpakaļ. Tā ka, es tomēr domāju, šie priekšlikumi par termiņa pagarināšanu ir saprātīgi, un es tos arī aizstāvēju komisijā. Paldies.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Sākumā jau par to, ka fiziskajām personām vienmēr paliks iespēja iesniegt dokumentus arī papīra formā. Tas viņiem netiks liegts. Bet vienlaicīgi tas, ko mēs redzam arī no Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas puses, runājot par vienoto klientu apkalpošanas centru attīstību, kopumā šī virzība uz digitālo pakalpojumu izmantošanu ar katru gadu dramatiski - dramatiski! - pieaug. Tas tikai liecina to, ka sabiedrība ir nobriedusi un jau šodien lielā mērā šos digitālos pakalpojumus lieto. Tas, kas šajās diskusijās jau iezīmējās, - jā, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija turpina attīstīt un turpina daudz ekstensīvāk izvērst klientu apkalpošanas centrus tieši bibliotēkās, kas ir lielā mērā tuvāk cilvēka dzīvesvietai, un jau šobrīd ir novērojami ļoti labi piemēri visdažādākajās Latvijas vietās. Ja vairāk deputāti pabraukās pa reģioniem un parunās ar bibliotekāriem un iedzīvotājiem, tad ieraudzīs to kopainu pavisam no citas puses, ka šādā veidā mēs varam sasniegt tos mērķus, kurus mēs vēlamies Latvijas kopējā ainā izdarīt. Tā ka, kolēģi, aicinu šo un arī citus priekšlikumus, kuri ir saistīti ar šo priekšlikumu, neatbalstīt. Paldies.
Labvakar, priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Runājot par šiem likumprojektiem - tie ir komplicētāki, nekā sākumā var šķist. Latvijā jau septiņus gadus ir ieviesta tā saucamā pagaidu aizsardzība pret vardarbību. Šis mehānisms paredz, ka persona, kura uzskata, ka pret viņu vērsta psiholoģiska, ekonomiska vai cita veida vardarbība, var kā prasītājs aizmuguriski un bez pierādījumiem iesniegt pieteikumu tiesā pret citu personu. Tiesa savukārt var aizmuguriski un bez pierādījumiem lemt par līdzekļu piemērošanu pret atbildētāju. Diemžēl dzīvē gadās, ka šīs likuma normas tiek izmantotas arī ļaunprātīgos nolūkos. Pastiprinot šīs likuma normas ar piespiedu kursiem, manuprāt, pastāv cilvēktiesību pārkāpuma riski, kuri mums kā deputātiem būtu jāizslēdz. Juridiskās komisijas diskusijās par šo jautājumu būtu bijis jāiesaista Latvijas bāriņtiesu pārstāvji, tiesneši, policija, Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcija un pārstāvji no Tiesībsarga biroja, bet diemžēl piedalījās tikai no Tieslietu ministrijas un Labklājības ministrijas. Līdz ar to uzskatu, ka šajā likumprojektā nav notikusi pilnvērtīga diskusija, lai izstrādātu kvalitatīvu likumprojektu. Pieņemot šo likumprojektu, būtu bijuši jārod instrumenti, lai šo regulējumu daļa mūsu sabiedrības neizmanto ļaunprātīgi, atriebjoties kādai personai, atņemot otram vecākam bērnus vai pat īpašumus. Pieņemot šo likumprojektu, būtu bijuši jārod instrumenti, atvainojos... Tātad zināms, ka jāpasargā cilvēki no vardarbības ģimenē, diemžēl šī brīža Civilprocesa likuma piedāvājums, kaut reizēm strādā pozitīvā virzienā, bieži vien strādā kā ļoti ērts vardarbības instruments pret nevainīgiem cilvēkiem. Tātad faktiski Civilprocesa likumā paredzētais līdzeklis - pagaidu aizsardzība pret vardarbību - bieži strādā kā līdzeklis, lai vērstu vardarbību pret nevainīgiem cilvēkiem. Likuma nepilnīgo normu ļaunprātīgie izmantotāji paliek nesodīti, kaut sagrauj cilvēku dzīves. Nevaru atbalstīt tātad no 29. līdz 44. priekšlikumam. Aicinu arī pārējos
Labvakar vēlreiz! Sociālo un darba lietu komisija ir izskatījusi un atbalstījusi izskatīšanai otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Tiesnešu izdienas pensiju likumā”. Kopumā saņemti četri priekšlikumi. 1. - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. - arī Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 4. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Komisija atbalstīja likumprojektu kopumā un aicina Saeimu to atbalstīt otrajā lasījumā. Aicinu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu piecas dienas, tas ir, šī gada 8. decembris. Sociālo un darba lietu komisija izskatīja likumprojektu “Grozījumi Prokuroru izdienas pensiju likumā”. Kopumā iesniegti arī četri priekšlikumi. 1. - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. - arī Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra Lipšāna kunga priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - Lipšāna kunga priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 4. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Komisija atbalstīja likumprojektu kopumā. Aicinu Saeimu to atbalstīt otrajā lasījumā. Termiņš priekšlikumiem - piecas dienas, līdz šī gada 8. decembrim.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 19.septembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Edgara Mukāna atbrīvošanu no Daugavpils tiesas zemesgrāmatu nodaļas tiesneša amata”. Komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu atbrīvot Edgaru Mukānu no Daugavpils tiesas zemesgrāmatu nodaļas tiesneša amata pēc paša vēlēšanās. Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 19.septembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Lindas Dīzenbergas iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu iecelt Lindu Dīzenbergu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 19.septembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Silvijas Salenieces iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu iecelt Silviju Salenieci par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija likumprojekta “Grozījumi Dzīvesvietas deklarēšanas likumā” otrajam lasījumam ir saņēmusi 15 priekšlikumus. 1.priekšlikums ir atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 2. - arī komisijas priekšlikums. Arī tas ir atbalstīts. 3. - deputātu Brīvera, Liepiņa, Šica, Bondara un Ruka priekšlikums, kas nav atbalstīts. 4. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums, kas ir atbalstīts. 5. - arī iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums, kas ir atbalstīts. 6. - arī iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums, kas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā. 7. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 8. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā. 9. - komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 10. - deputātu Brīvera, Liepiņa, Šica, Bondara un Ruka priekšlikums. Nav atbalstīts. 11. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 12. - komisijas priekšlikumā. 12. - komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 13. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 14. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 15. - komisijas priekšlikumā. Un 15. - komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 28.augusts. Jā, otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 28.augusts.
Godātais Prezidij! Godājamie deputāti! Protams, deputāta Valaiņa priekšlikums ir visnotaļ saprotams un noteic, ka (Sēdes vadītājs noklaudzina ar āmuru.) pašvaldību informatīvie izdevumi tātad nav preses izdevumi. Tas ir loģiski un saprotami, bet jautājums ir - kas notiek tad, kad tie nav šie pašvaldību... šie preses izdevumi? Tātad būtu loģiski, ka tos reglamentētu cits likums, proti, likums “Par pašvaldībām”. Tur gan šādi priekšlikumi ir iesniegti, bet ļoti ilgi netiek skatīti. Tātad faktiski šie izdevumi paliek tādā kā pelēkajā zonā. Un, ja tie paliek pelēkajā zonā, tad droši vien būtu svarīgi saprast, kāda tad ir deputātu griba, pieņemot šādu punktu. Un, proti, pavisam noteikti deputātu griba nevarētu būt tāda, ka līdz ar to tie ir izdevumi, kurus nekas nereglamentē, un tie var darīt, ko grib. Griba ir tāda, lai tie patiešām nav preses izdevumi ne tikai juridiskā nozīmē, bet arī pēc būtības. Lai tie ir izdevumi, kuri publicē pašvaldības paziņojumus un pašvaldības dokumentus, un informāciju iedzīvotājiem, nevis publicē intervijas ar pašvaldības darbiniekiem un deputātiem un veidojas par fiktīviem preses izdevumiem, kuriem savukārt nav nekāda regulējuma. Es domāju, šādā veidā mēs saprotam šo priekšlikumu, un, manuprāt, bija svarīgi to pateikt arī no tribīnes. Paldies.
Labrīt, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi, kolēģes! Aizvadītajā piektdienā, komisijā debatējot par šo likumprojektu, spilgti izpaudās tas, ka trūkst racionālu argumentu šādai rīcībai. Bija daudz emociju, nekonsekventa pieeja, iesniegti dažādi algu griesti, pēc kā rēķinās koeficientus. Vieniem iesaldēt, citiem - ne. Pat tik ļoti nopietna valsts institūcija kā Valsts kontrole rosināja iesaldēt savas algas laikā, kad Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija darbu bija beigusi un Saeima jau lēma par valsts budžetu galīgajā lasījumā. Rodas jautājums - kur visi šie pārstāvji bija budžeta pirmajā lasījumā? Tajā bija iespēja visiem, kas vēlējās, atteikties no sava atalgojuma daļas. Varēja izstrādāt kvalitatīvu likumprojektu. Arī Valsts prezidents savu vēstuli atsūtīja novēloti. Šīs institūcijas juristi noteikti pārzina budžeta pieņemšanas procesu. Rezultātā šībrīža likumprojekts rada nevienlīdzīgu attieksmi pret dažādām amatpersonu grupām. Tas ir nepareizi. Šobrīd likumā nav skaidri norādīta iespēja valsts un pašvaldību darbiniekiem brīvprātīgi atteikties no atlīdzības, un mēs ar kolēģiem šādu iespēju piedāvājam. Nepietiek ar aicinājumu ziedot savu algu vai algas daļu labdarībai, nepieciešama brīvprātīga iespēja atteikties visiem. Esošais likuma tvērums ir ļoti plašs - vairāk nekā 20 amatpersonu grupas un darbinieku, sākot ar Saeimu un Ministru kabinetu, Valsts prezidentu, Valsts kontroli, Tiesībsarga biroju, beidzot ar nozaru uzraugiem, pašvaldībām, ostu valdēm un tiesu institūcijām. Aicinu izbeigt demonizēt tikai šauras grupas, bet dot tiesības lemt visiem. Komisijā arī piedāvājām uzlabojumus redakcijai, nosakot, ka tie darbinieki, kuri ir atteikušies no savas atlīdzības vai atlīdzības daļas, var jebkurā brīdī šādu lūgumu atsaukt, bet komisijas vairākums šādu rosinājumu noraidīja. Vēlos arī minēt, ka līdz šim varējām novērot, ka valsts pārvalde samazinās. Nepamatoti ir argumenti, ka valsts pārvaldes... par valsts pārvaldes lielumu. Kā šogad pavasarī norādīja Valsts ka
Cienījamie kolēģi! Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija piedāvā likumprojektu “Par Otrā pasaules kara dalībnieka statusu”. Likumprojekta mērķis ir noteikt Otrā pasaules kara dalībnieka statusu Latvijas pilsoņiem, kuri Otrā pasaules kara laikā regulāro militāro vienību sastāvā piedalījās bruņotā cīņā pret komunistiskā vai nacistiskā totalitārā režīma militārajiem formējumiem. Vienlaikus mērķis ir veicināt sabiedrībā vienotu izpratni par Otro pasaules karu un vienlīdzīgu attieksmi pret tā dalībniekiem. Paredzēts, ka tiesības pretendēt uz šo statusu būtu vienādas abās frontes pusēs karojušiem karavīriem. Latvijas Republikas Satversmes tiesa ir lēmusi, ka Latvijas Republika nav juridiski atbildīga par okupācijas varu nodarījumiem Latvijas Republikas teritorijā okupācijas laikā. Ņemot vērā to, ka padomju un pēc tam arī nacistiskās okupācijas rezultātā Latvijas valsts nebija spējīga nodrošināt tās pilsoņu tiesību aizsardzību, šīs personas ir uzskatāmas par kara noziegumu upuriem un ir pelnījušas atbalstu un aizsardzību no Latvijas valsts, kā arī sabiedrības puses. Kolēģi, likumprojekts būtu jāpieņem pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā to, ka vairums Otrā pasaules kara veterānu ir pārsnieguši 90 gadu vecumu un aizvien vairāk ir to, kuri aiziet viņsaulē, taisnīgu valsts attieksmi nesagaidījuši. Lūdzu atbalstīt pirmajā lasījumā.