EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Augsti godātais Valsts prezidenta kungs! Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie ārlietu un aizsardzības ministri! Jūsu ekselences! Dāmas! Kungi! Kolēģi! Man ir patiess gandarījums, ka līdz ar šīs parlamentārās tradīcijas - ārpolitikas debašu - iedibināšanu parlamentā ir vērojama visai dinamiska tās attīstība un kopumā mūsu ārpolitikas kvalitātes latiņa ar katru gadu arvien paaugstinās. Notikumi pasaulē mainās ārkārtīgi strauji, un mums ir jāspēj reaģēt atbilstoši tiem. It īpaši šobrīd! Un šobrīd mēs esam visas Eiropas Savienības spogulis. Diemžēl ārpolitikas debates šogad notiek laikā, kad nupat Eiropa ir saņēmusi jaunu un ārkārtīgi sāpīgu triecienu tās drošībai, mieram un stabilitātei. Un tas mums kā prezidējošai valstij viesīs arī zināmas korekcijas mūsu darba kārtībā, jo mums ir nepieciešams ātrāk, aktīvāk virzīt dažādus ar drošību saistītus jautājumus. Mēs labi atceramies, ka pirms gada Ukrainā šajā laikā situācija bija draudīga, taču konkrētas apdraudējuma formas attiecību saspīlējums vēl nebija pieņēmis. Neviens negribēja ticēt, ka Krievija varētu īstenot savas ģeopolitiskās ambīcijas tik brutālā un vardarbīgā veidā. Un, ja pagājušā gada ārpolitikas debatēs mēs tikai ar bažām runājām par iespējamiem draudiem Ukrainā, vēl neapjaušot, kādu izaicinājumu starptautiskajai drošībai nesīs tābrīža saasinājums, tad jau nedaudz vēlāk - vairāk nekā pēc mēneša - mēs ieraudzījām Krievijas militārās agresijas un tai sekojošās Krimas aneksijas pavisam konkrētus vaibstus. Krievijas agresija ir satricinājusi globālo starptautisko kārtību, un, neraugoties uz to, ka Latvijā tiešu militāro draudu nav, Krievijas arvien uzstājīgākie spēka demonstrējumi, agresīvās militārās mācības ne tikai Baltijas pierobežā, pastāvīga klātbūtne pie jūras robežām un provokācijas gaisa telpā neļauj mums šogad ieslīgt pašapmierinātībā. Kopš marta notikumiem Krimā, kad reģionā ik dienas noris starptautisko tiesību pārkāpumi, Latvijai kā nelielai valstij par drošību ir jādomā vēl vairāk un vēl aktīv
Kolēģi! Turpinām strādāt pie likumprojekta “Grozījumi likumā “Par narkotisko un psihotropo vielu un zāļu likumīgās aprites kārtību”” (Nr. 212/Lp13), otrais lasījums. Uz otro lasījumu iesniegti 11 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tiek atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Guvis atbalstu. 3. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Cienījamie kolēģi! Skatot šo jautājumu, komisijā notika balsojums. Ar balsu vairākumu šis priekšlikums tika atbalstīts. 4. - veselības ministres priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - veselības ministres Viņķeles kundzes priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 6. - veselības ministres Ilzes Viņķeles priekšlikums. Komisijā guvis atbalstu. 7. priekšlikumu ir iesniedzis Juridiskais birojs. Ir atbalstīts. Arī 8. priekšlikumu ir iesniedzis Juridiskais birojs. Ir atbalstīts. 9. priekšlikumu ir iesniedzis Juridiskais birojs. Tas tika atbalstīts. 10. priekšlikumu ir iesniedzis Zemkopības ministrijas parlamentārais sekretārs. Tas ir guvis atbalstu. 11. priekšlikumu ir iesniedzis Juridiskais birojs. Tas tika atbalstīts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. 17. maijs. Cienījamie kolēģi! Uz otro lasījumu priekšlikumi nav iesniegti. Šis likumprojekts ir saistīts ar iepriekšējo, jau izskatīto likumprojektu. Lūdzu atbalstīt arī šo likumprojektu otrajā lasījumā. Arī 17. maijs.
Nu es tomēr dažus vārdus vēl piebildīšu. Latvijā uz šo brīdi ar kokiem ir aizauguši 58,6 procenti no visas zemes. Un otrs. Neviens te nav pret alkšņiem, tā ir ļoti laba suga, bet es arī kā daļēji zaļš varu pateikt, ka ir uzkrājušies 80 miljoni kubikmetru alkšņu un apšu, tas ir, saprotiet paši... Mēs varam ilgi strīdēties, un es tiešām piekrītu Līdakas kungam, ka mēs ļoti rūpīgi un ļoti ilgus gadus esam par to runājuši. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 4. - zemkopības ministra Dūklava priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5.priekšlikumā. 5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - zemkopības ministra Dūklava priekšlikums. Ir atbalstīts. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Paldies.
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskā komisija ir izskatījusi otrajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Paziņošanas likumā” (Nr.1194/Lp12). Nav bijis iesniegts neviens priekšlikums, bet Juridiskā komisija... ...Juridiskā komisija, izskatot, strādājot ar šo likumprojektu, ir nolēmusi atbalstīt vienu priekšlikumu, kas būtībā atceļ likuma spēkā stāšanās normu. Uz trešo lasījumu ir paredzēts šo normu precizēt, ņemot vērā to, ka šis likums ir saistīts ar iepriekšējo Saeimas sēdē izskatīto likumprojektu. Līdz ar to Saeimas Juridiskās komisijas vārdā es aicinu deputātus atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Kalnozola kungs! Brāli! Būtu jāpievērš uzmanība tam, ka statistika rāda - katrs piektais mūsu valstī mirst vai nu no alkohola, vai cigarešu izraisītām problēmām un komplikācijām. Proti, vidēji desmit cilvēki dienā nomirst dēļ alkohola vai dēļ cigaretēm. Tā ir daudz, daudz lielāka problēma, kurai vajadzētu pievērst uzmanību, nevis liegt sievietēm darīt ar sevi to, ko viņas pašas vēlas. Nākamais etaps, es domāju, būtu tas, ka mēs nolemtu, ka sievietes nav spējīgas izdomāt... Nē, tagad mēs runājam tikai par sieviešu nespēju izlemt, ko darīt vai nedarīt. (Dep. L.Čigāne: “Arī vīriešiem!”; dep. H.Abu Meri: “Jā, pareizi!”) Tad jau varbūt nevajag arī ļaut viņām vēlēt! Atgriežamies viduslaikos - atņemam vispār viņām balsstiesības, nu! (Starpsauciens.) Nu, par ko mēs runājam? Ļaujiet sievietēm pašām izvēlēties, ko viņām darīt! Ticiet man, viņas ir pietiekami gudras! Pareizāk sakot, viņas ir gudras un zinošas. Nu, beidziet ākstīties! (Starpsauciens: “Pareizi! Pareizi!”) (Aplausi.)
Labdien, kolēģi! Es aicinu jūs ieklausīties jautājumā, kas saistīts ar tā saucamo ekonomisko lietu tiesas izveidi. Es gribu sniegt dažus argumentus, kāpēc šāda ekonomisko lietu tiesa nav nepieciešama. Mūsu valsts vadītāji ir solījuši doties Ziemeļvalstu virzienā, kas, protams, nenotiek, taču es gribu uzsvērt, ka, izvērtējot šo jautājumu, mums, pirmkārt, vajadzētu paskatīties, kā tad ir Ziemeļvalstīs, un es nosaukšu Dānijas piemēru. Dānijā savulaik šāda tiesa tika izveidota un tika atzīts, ka tā ir neefektīva, dārga, un principā Dānija ir izvēlējusies ceļu atteikties no šādas ekonomisko lietu tiesas. Tas ir Ziemeļvalstī. Mums vajadzētu paskatīties uz šo piemēru tā iemesla dēļ, ka Dānija tomēr ir krietni bagātāka par Latviju, ar krietni lielāku iekšzemes kopproduktu, krietni labāku tiesu sistēmu, un ņemt par pamatu. Otrkārt, kas ir būtiski šajā sakarā, - ir jāpasaka: šāda ekonomisko lietu tiesa nepaaugstinās kvalitāti, jo tās izveidošanas iniciatori īsti pat nespēj pateikt, kādas lietas šajā tiesā tiks skatītas. Tiek, kā saka, apgrābstītas vairākas frāzes attiecībā uz to, kas tad tur varētu būt, bet, kas konkrēti tur būs un kādi būs tie vērtēšanas kritēriji, nav zināms. Treškārt. Ja mēs runājam par ekonomisko lietu izskatīšanu, tad ir jāuzsver, ka no juridiskā viedokļa pilnīgi visas civillietas, simtprocentīgi visas civillietas, ir ekonomiskās lietas. Un tad ir jautājums - kā mēs dalīsim? Kuras ekonomiskās lietas tiks skatītas šādā tiesā un kuras ekonomiskās lietas netiks tajā skatītas? Nākamais. Šī iniciatīva tiek pamatota ar to, ka būs kvalitatīvāk. Uzreiz ir jautājums - kas tad būs tie tiesneši? Kur mēs pēkšņi dabūsim kvalitatīvākus tiesnešus nekā tos, kas mums jau reāli ir? Un šeit atbildes nav nekādas, jo objektīvi nav iespējams dabūt citus tiesnešus, kas tagad skatītu labāk nekā esošie tiesneši, kuri strādā Latvijas Republikas tiesās. Vēl viens arguments. Šāda ekonomisko lietu tiesa mazā valstī ir korupciju veicinoša, jo tie ir daži tiesneši, noslēgts tiesnešu l
Cienījamie deputāti! Cienījamā priekšsēdētāja! Es ar savu priekšlikumu arī apmeklēju Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas sēdi un patiesībā paliku vēl bēdīgāks un zināmā mērā pievilts. Pievilts no tā, ka tagad liekas, ka tie visi... tā kā tādi tukši braucieni ir bijuši... uz Baltkrieviju, Japānu, uz Indiju... stāstot par to, kādas ir perspektīvas un ko mēs varam izdarīt ar savām ostām. Ticiet man, es kā ekonomists ļoti arī skatījos... patiešām... kur ir lielākās priekšrocības un potenciāls. Un viennozīmīgi tā ir Rīgas brīvosta ar vēl brīvajām zemēm, kas tiek dāvātas Ķīnai un Ķīnas uzņēmējiem un visiem iespējamiem interesentiem, lai tie tur vēl veidotu savus loģistikas centrus. Un jau rīt viņi saņems caur savām vēstniecībām signālu, ka Rīgas ostā ir augsta korupcija un ka tur labāk nevajag iet un savus ieguldījumus veikt. Es pieņemu, ka no tā būs jāatkopjas ilgākus gadus. Protams, es skatos uz šiem jaunajiem varoņiem - Strīķes kundzi ar saviem rokaspuišiem, kuri Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā kārtīgi pieskatīja, lai pārējie kā zombiji cietiem ģīmjiem, tā teikt, nobalsotu un tikai nelauztu kaut kādu šo disciplīnu nost... un tiktu pieņemts. Jo pretējā gadījumā, es saprotu, tiek apdraudēti arī citi likumi. Es zinu, kā strādā koalīcija, un tomēr man ir ārkārtīgi... ārkārtīgi skumji... un tas viss, ko es gribu šobrīd pateikt, lai paliek stenogrammai. Patiešām būs atsitiens. Un atsitiens būs pietiekoši liels un jūtams. Un tad nevainojiet opozīciju, kura par daudz ir runājusi. Paldies.
Godātie kolēģi! Šis ir jau 64.priekšlikums - steidzamajā likumprojektā priekšpēdējais. Es vēlos jums atgādināt to, ka Saeima nav valdības piedēklis un Saeimai nav jādzīvo pēc valdības dienaskārtības un nav jākalpo par ugunsdzēsēju zināmu ekonomisko interešu glābšanai. Saeimai ir jāatgūst pašcieņa un jāstrādā pie ilgtspējīgām lietām, pie ilgtspējīgiem likumprojektiem, kas uzlabo iedzīvotāju dzīvi, nevis steidzamā kārtā jāreaģē uz kādiem konkrētiem darījumiem. Varbūt jūs jau esat informēti par to, ka Saeima iedzīvotāju uzticības reitinga ziņā... (Starpsauciens: “Par priekšlikumu!”)... uzticības reitinga ziņā starp iestādēm ir noslīdējusi uz priekšpēdējo vietu. (Dep. V.Spolītis: “Mēs visi esam šobrīd līdzvainīgi!”) Līdz ar to es aicinu jūs, kolēģi, neatkārtot budžeta nakti (Starpsaucieni.) un drošības jautājumu mūsu valstī neizmantot par universālu indulgenci, lai attaisnotu jebkuru steigu, brāķi un neprofesionalitāti. Kolēģi! Es nepiedalījos šo priekšlikumu izskatīšanā, es nebalsoju ne par vienu priekšlikumu (Starpsauciens: “Ko tad tu tur dari?”), bet es aicinu arī neatbalstīt visu likumprojektu, jo šādā veidā mēs nedrīkstam sevi apkaunot cilvēku priekšā. Paldies.
Cienījamais Prezidij! Es aicinu tomēr ievērot konsekvenci mūsu darbā, izskatot iekļaujamos likumprojektus vai lēmumu projektus. Un man vienkārši jautājums: kādēļ tieši šā lēmuma projekta izskatīšanas procesā tiek ieturēta tāda pauze, noskaidrojot, vai deputātiem ir iebildumi vai nav iebildumu? (Starpsauciens: “Bet nebija!”) Uzsākot šo Saeimas sēdi, mums gāja diezgan raiti: ir iekļaujami, nav iekļaujami... Bet šeit mēs vēl diskutējam, meklējam: iebilstiet, kāds! (Starpsauciens: “Prezidijā iebilda!”) Tas tomēr no procedūras viedokļa un no Saeimas darbības... Jā, nav tiešs pārkāpums.
Labrīt, kolēģi! Viss jau ir ļoti labi, un šī doma ir ļoti apsveicama. Protams, Latvijas Reģionu apvienību arī interesē, no kurienes Uģa Magoņa sievai ir nauda, lai izpirktu savu vīru. Bet pirms pāris dienām, kad šeit tika pieņemts budžets, mēs fonoskopiskās ekspertīzes aparāta iegādei prasījām 15 tūkstošus eiro, jo valstī tāds ir tikai viens, un Kalnmeiera kungs ir noslogots tik ļoti, ka Magoņa lieta ir iestrēgusi tādēļ, ka šis aparāts strādā pārslodzes režīmā un telefonsarunas, kuras tiek šobrīd analizētas prokuratūrā, vienkārši gaida rindā, jo nav šī aparāta. Judina kungs te stāsta, ka mūs taču interesē, no kurienes ir nauda un lai viss ir uz vislabākajiem sirdsapziņas pamatiem. Ļoti labi, bet, <PARTY>, beidziet ar dubulto morāli te mētāties, lūdzu! Tāpēc, ka, pirmkārt... Labrīt, Solvita!... Pirmkārt, šis fonoskopiskās ekspertīzes aparāts - tā tagad jau ir pagātne. 15 tūkstošu vairs nav, jo ir interaktīvās tāfeles. Tas ir ļoti labi. Protams, mani ļoti interesē Magoņa sievas naudas izcelsme, un Judina kunga... deputāta priekšlikums ir ļoti laba lieta. Tikai ir viens “bet”. (Dep. V.Spolītis: “Ja nav, ko teikt, tad nav ko teikt!”) Jūs esat, deputāte Egneres kundze, teikusi: komisijā sagaidām ekspertu un valsts pārvaldes darbinieku atbildes uz jautājumiem, nevis ka kaut kas nav vērtēts un priekšlikums nav pienācīgi izstrādāts, un mēs īsti nezinām, kā tas darbosies, kāds risinājums iespējams. Deputātiem nav pienākuma iesniegt tik ļoti pilnīgus priekšlikumus. (Jūsu teksts, 25.novembris, Juridiskā komisija). Ļoti labi. Jūs esat tik daudz “norakuši” labus <PARTY> priekšlikumus tikai tāpēc, ka ir kaut kāds tehnisks iebildums pret vārdu, komatu vai burtu, vai tāpēc, ka pēkšņi jūs nezināt, ko nozīmē termins “ģimene”. Mēs atbalstīsim šo Judina kunga priekšlikumu, tāpēc ka tas ir labs un par lietu. Tikai, lūdzu, izstrādājiet, Judina kungs, to līdz 3.lasījumam tā pienācīgi, lai nebūtu tā kā mums. Mūs visus interesē, no kurienes nāk nauda. Paldies jums!
Cienījamā priekšsēdētāja! Kolēģi! Likumprojekts “Grozījumi Iedzīvotāju reģistra likumā”, skatām to pirmajā lasījumā. Šie grozījumi skar praktiski katru no mums. Praktiski katram mūsu valsts iedzīvotājam ir personas kods. Kā zināms, personas kodu veido 11 ciparu kombinācija, no kuriem pirmie seši cipari atspoguļo personas dzimšanas datumu, bet pārējie pieci, kuri atdalīti no pirmajiem sešiem ar defisi, tiek automātiski ģenerēti brīdī, kad personas kods tiek piešķirts. Dažādu iemeslu dēļ persona var nevēlēties savas dzimšanas datumu darīt zināmu citiem. Tāpēc var uzskatīt, ka normatīvajos aktos noteiktā personas datu apstrāde ne vienmēr ir samērīga un atbilstoša personas datu aizsardzības pamatprincipiem. Ievērojot minēto, jārada iespēja identificēt fiziskās personas, lietojot identifikācijas numurus, - tādus, kas nesatur norādi uz dzimšanas datumu. Izskatāmais likumprojekts ir tieši vērsts uz šādas jaunas sistēmas izveidi. Atbilstoši likumprojektam personas kodu piešķirs Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Personas kods, tāpat kā pašlaik, tiks veidots no 11 cipariem: pirmie divi cipari būs “32”, bet pārējie cipari būs automātiski sistēmas ģenerēti personas koda piešķiršanas brīdī. Likumprojekts paredz, ka personas kods atbilstoši jaunajai sistēmai tiks piešķirts personām, kuras piedzims, sākot ar 2017.gada 1.janvāri. Tomēr jebkura persona, kurai jau ir piešķirts personas kods ar dzimšanas datiem, sākot ar 2017.gada 1.janvāri, varēs lūgt tai piešķirt jaunu personas kodu bez dzimšanas datu norādīšanas, kā to paredz likumprojektā ietvertais Iedzīvotāju reģistra likuma pārejas noteikumu papildinājums. Jaunais piešķirtais kods gan būs nemainīgs. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā aicinu jūs atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Paldies kolēģiem par atbalstu! Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 17.oktobris.
Nav. 2. - deputāta Mārtiņa Bondara priekšlikums saistībā ar Latvijas pilsoņa ceļošanas pasi. Komisijā netika atbalstīts. 3. priekšlikums ir redakcionāla rakstura un komisijā atbalstīts. ...iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 4. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 5. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 6. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 7. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 8. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 9. - deputāta Mārtiņa Bondara priekšlikums par ceļošanas pasi. Nav atbalstīts. Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Cienījamie kolēģi! Noklausoties iepriekšējos runātājus, ļoti daudz kam no teiktā var piekrist, bet šobrīd man jāsaka tā, ka es vairāk nekā 20 gadu esmu strādājis pašvaldībā un šobrīd esmu jauns deputāts Saeimā, taču man īsti nav skaidrs, kā lasīt šos priekšlikumus un kā tos realizēt dzīvē. Jo katrā pašvaldībā, protams, ir atšķirīga situācija. Atšķirībā no Valmieras, piemēram, Vecumnieku novadā, kur es strādāju jau 20 gadus, šāds izdevums iznāk. Un es neuzskatu, ka mēs tur reklamējam tikai pašvaldības labos darbus. Visiem iedzīvotājiem, kuri to vēlas, ir iespēja izteikt savu viedokli. Tāpat arī iedzīvotāju aptaujās ir noskaidrots, ka lielākā daļa mūsu iedzīvotāju tiešām gaida šo izdevumu un lasa. Jo reģionālā prese nenonāk līdz visiem attālākajiem iedzīvotājiem, lai gan mums ir tāda unikāla situācija: no vienas puses ir “Bauskas Dzīve”, no otras - “Staburags”, bet lasītāju ir ļoti maz. Un nez vai šie izdevumi būtu spējīgi nodrošināt tādu informācijas apjomu, kādu pašvaldība sniedz saviem iedzīvotājiem. Es uzskatu, ka nevar visus mest pār vienu kārti un teikt, ka visi šie izdevumi ir slikti. Ir reģistrēti izdevumi, ir nereģistrēti, ir ar reklāmām un ir bez reklāmām, ir ar televīzijas programmām, laika ziņām un horoskopiem, un tā tālāk. Protams, tādas lietas noteikti nevajadzētu atļaut pašvaldības izdevumā, bet es vēlreiz atkārtoju - šobrīd es tā īsti nesaprotu, ko tad pašvaldība var un ko nevar. Nu, nelīmēsim mēs varbūt uz sētas stabiem informatīvus biļetenus, bet nodrošināsim iedzīvotājiem pilnīgu informāciju tādā apjomā, kādu viņi vēlas saņemt. Aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt.
Labdien, augsti godātie deputāti! Dīvaina diena šodien: opozīcijas deputāti lūdz valdošo koalīciju pieņemt likumu, kurš sakārtotu nodokļu sistēmu, un lūdz izpildīt budžetā uz nākamo gadu ieplānoto iekasējumu. Iznāk tā, ka mēs nesam atbildību par to, ka jūs nevarējāt pirms divām nedēļām korekti pieņemt budžetu. Mēs jau no paša sākuma jūs brīdinājām, ka nebūs izpildes, un Sociālo un darba lietu komisija jau no paša sākuma pateica, ka tās obligātās sociālās iemaksas sagraus visus šos cilvēkus - 70-80 tūkstošus cilvēku -, kuri šodien strādā nepilnu darba dienu, kuri strādā pa stundām. Sabiedriskās organizācijas, invalīdi, arī Černobiļas katastrofas seku likvidētāji... Mums bija virkne cilvēku, kuri brīdināja valdošo koalīciju: “Lūdzu, atsauciet obligātās sociālās iemaksas!” Es piekrītu referentam Putram, ka mums vajag šos divus likumus skatīt saistoši. Ja mēs neatbalstīsim nodokļu pacelšanu, mums vajadzēs atteikties no labās idejas, kuru apstiprināja Sociālo un darba lietu komisija par to, ka mums vajag atcelt obligātās sociālās iemaksas. <PARTY> tagad atrodas ļoti grūtā situācijā. Tā kā mēs esam īsti sociāldemokrāti, vienīgie Latvijā, kuri ir pārstāvēti parlamentā... (Dep. A.Judins: “Nu nestāsti!”) Es saprotu, valdošā koalīcija, ka jums tas nepatīk. Bet mēs šodien reitingā esam 1.vietā, mums ir vislielākā frakcija, un katrs solis un katrs balsojums mums ir ļoti politiski saistošs atbilstoši mūsu principiem, tāpēc mēs uzskatām, ka nevaram neatbalstīt Sociālo un darba lietu komisijas likumprojektu, jo ir jāatceļ obligātās sociālās iemaksas. Mēs arī saprotam, ja mēs to atbalstīsim, bet neatbalstīsim slikti sagatavoto ar Putru saistīto likumprojektu, par kuru viņš šodien referē, tad iznāks, ka ir iztrūkums - 61 miljons. Kā mēs to segsim? Pateiksim pensionāriem, ka nebūs indeksācijas? Arī nevaram. Mēs atbalstīsim arī Bondaru. Pareizi, Reirs ir politiski atbildīgs par to, ka viņš kā finanšu ministrs nesaskaņoja savus likumprojektus un savus Ministru kabineta noteikumus ar vi
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par 2. priekšlikumu: par – 14, pret – 57, atturas – 14. Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā: par – 84, pret un atturas – nav. Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījums Bezdarbnieku un darba meklētāju atbalsta likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā: par – 83, pret un atturas – nav. Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par debašu laika saīsināšanu, nosakot, ka debašu laiks ir trīs minūtes, runājot pirmo reizi, viena minūte – otro reizi, bet, izskatot likumprojektus otrajā un trešajā lasījumā, divas minūtes – pirmo reizi, viena minūte – otro reizi: par – 58, pret – 32, atturas – 1.
Cienījamā priekšsēdētāja! Godājamie deputāti! Problēma, liekas, ir tā, ka šie priekšlikumi nav iesniegti saistību tiesību jomā, bet skar ģimenes tiesības. Šodien bija pie Saeimas pikets par visu ģimeņu aizsardzību. Ja mēs paskatāmies Civillikuma 32., 33., 35., 38. pantu, mēs varam izlasīt par dažādām kopdzīves formām, kuras faktiski paši šo formu piekopēji sauc par ģimeni, bet Civillikums viņus neatzīst, kā arī ir uzskaitītas tās kopdzīves formas, kuras nedrīkst, teiksim, atzīt par laulību. Šinī gadījumā es varu nosaukt... faktiski ir veselas sešas tādas formas. Piemēram, nevar dibināt ģimeni, nu, tādā nozīmē kā laulība starp radiniekiem taisnā līnijā, brāļiem, māsām un pusbrāļiem un pusmāsām. Nedrīkst starp adoptētājiem un adoptēto veidot... Nedrīkst veidot ģimeni persona, kas jau atrodas laulībā, respektīvi, poligāmiju. Aizliegta laulība ar aizbilstamo. Aizliegta laulība ar nepilngadīgo, kā arī viendzimuma... starp viendzimuma partneriem. Protams, mēs varam teikt, ka tās ir tikai kaut kādas partnerattiecības, bet faktiski tās pastāv kā ģimenes. Atsevišķus gadījumus regulē arī Krimināllikums, ka nedrīkst būt šādas formas. Bet nu tās pastāv. Un tās pat nav desmitos. Es baidos, ka Latvijā šādas ģimenes... šīs sešu veidu ģimenes varbūt ir simtos, ja ne tūkstošos. Kādā veidā tad varētu būt atrisinājums kaut kāds, nepārkāpjot Civillikumu, un kādā veidā var būt atrisinājums, kas neprasa mainīt Krimināllikumu šinī gadījumā? Es domāju, ka ziņotājs te nepastāstīja sīkāk, bet es varu atkārtot to, ko ir ieteikusi Baiba Rudevska, juriste, un es pilnībā piekrītu. Tātad kopējā labuma interese varētu būt cilvēka rūpes vienam par otru, nevis viņu gultas darbi. Līdz ar to ir pilnīgi iespējams izstrādāt jaunu tiesību institūtu, kas nav ģimenes tiesību jomā, bet kas ir saistību tiesību jomā, ko var nodēvēt vai nu par reģistrētu mājsaimniecību, vai par reģistrētu aprūpes formu. Bet tad ir jābūt mums godīgiem un jāpasaka, ka valsti nedrīkst interesēt šo cilvēku dziļi intīmās preference
Jā! 65. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Un, pirms balsot par visu likumprojektu, es tomēr gribu dažus vārdus pateikt. Protams, šie likuma grozījumi, no vienas puses, ir tā kā tāds neliels paraugs, kā varbūt nevajadzētu darīt. Un mēs varētu, protams, runāt par to, ka varbūt vajadzēja pirms 10 vai varbūt pirms 20 gadiem... Bet, no otras puses, šis ir arī paraugs, kā mēs varam izdarīt, ja mēs gribam un ja to vajag. Un te jāsaka liels paldies gan Saeimas Juridiskajam birojam, gan Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas personālam, kurš patiešām darīja visu, lai šo likumprojektu sakārtotu uz šodienu. Un paldies arī konstruktīvajai opozīcijai. To, ka šis likumprojekts tomēr bija laikā un vietā, parādīja gan tas, cik pēkšņi atklātībā nonāca MTG darījums (paldies Dievam, ka ar īpašniekiem, par kuriem šobrīd nav liela uztraukuma), to parādīja arī “Latvijas Gāzes” akcionāru nervozie paziņojumi un prognozējumi par to, kā izžūs Inčukalna gāzes krātuve, ja šie likuma grozījumi tiks pieņemti. Tā ka, es domāju, ir izdarīts liels darbs, bet, protams, vienmēr var vēlēties, lai viss būtu labāk. (Starpsauciens: “Komisijas vārdā!”) Bet nu... Es aicinu atbalstīt šo likumprojektu galīgajā lasījumā. Vakar vakarā astoņos viss... (Starpsaucieni.) Nu, man ir. Varbūt iekšā ir ielikts? (Dep. J.Ādamsons: “Kādā iekšā?”)