EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Cienījamais Prezidij! Godājamie kolēģi! Arī ministra kungs, kuram šeit šodien bija jānāk. Gribu bilst arī dažas pārdomas par izveidojušos situāciju un par procedūru. Raugi, kad tad sākās šī ārkārtējā situācija Latgalē? Tas bija 17., 18., 19. un tālākie datumi augustā. Kāds mums šodien ir datums? Jūs zināt, kāds ir, un mēs beidzot, ievērtējot, izejot visas birokrātiskās procedūras, esam nonākuši pie tā, ka tiek oficiāli izsludināta ārkārtējā situācija. Saprotiet, tas, patiesību sakot, ir smieklīgi. Ārkārtēja situācija ir tad, un es domāju, jūs to visi saprotat labāk nekā mēs... nekā es, kad ir notikuši kādi notikumi, kuru rezultātā ir jārīkojas nekavējoties, un tur katra stunda ir izšķiroša. Kā ironiski teica Rēzeknes novada vadītājs: “Saprotiet, ūdens no augšas nāca, un, ja es nebūtu rīkojies, negaidot kamēr jūs tur, augšā, nolemsiet, vai izsludināt vai neizsludināt ārkārtējo situāciju, Viļāni būtu noplūduši.” Ko es ar to gribu teikt? Raugi, es domāju, mēs visi, kas šeit esam ilgāku laiku, vēl atceramies, kāda bija iepriekšējā jeb vecā kārtība, - ka pašvaldības pašas drīkstēja izsludināt ārkārtējo situāciju... ievērtējot stāvokli, izsludināt ārkārtējo situāciju. Un tā bija pareiza sistēma! Šī sistēma vienkārši ir smagnēja, birokrātiska un, es arī uzskatu, nepareiza. Es nedomāju, ka bija jāsasauc Līvānos šī Krīzes vadības padomes sēde, uz kuru bija jābrauc premjerministram. Protams, ministrs sava atvaļinājuma laikā jau vairākas dienas bija uzturējies Latgalē un patiešām bija iepazinies ar situāciju. Bet - vai tur bija jābrauc premjerministram? Vai tur bija jābrauc tiem desmitiem žurnālistu, kuriem galvenais bija pārvērst visu šo situāciju par šovu? Nu, piedodiet, man nav pārliecības, ka tas ir pareizi. Redziet, kad notika visas šīs sarunas, ka pašvaldībām jānāk un jālūdz valdība izsludināt ārkārtējo situāciju... Tas ir pilnīgi nepareizi un absurdi. Es uzskatu, ka ir jāatgriežas pie vecās kārtības, lai pašvaldības pašas ir tiesīgas izsludināt ārkārtējo situāciju. Es e
Šmita kungs šeit citēja LTF programmu... ka Latvijas Tautas fronte 1990. gadā solīja pilsonību... Varbūt ne visi dzirdēja, ko Šmita kungs citēja, es vēl vienu reizi nocitēšu tieši to pašu: “LTF iestājas par to, ka pilsonību iegūst pastāvīgie Latvijas iedzīvotāji, kas deklarē savu vēlēšanos iegūt Latvijas pilsonību [..].” Un mēs tieši par to arī šeit runājam - par vēlēšanos iegūt Latvijas pilsonību. Šis likumprojekts paredz, ka šo vēlēšanos neņem vērā. Golubevas kundze minēja, ka ir runa par bērniem, kuri piedzimst nepilsoņiem, kuru ģimenes ir piederīgas Latvijai. Bet tad man ir jautājums - cik šiem nepilsoņiem ir gadu? Viņi ir samērā jauni cilvēki, kuriem tagad dzimst bērni. Kāpēc šie cilvēki ir nepilsoņi, ja viņi ir piederīgi Latvijai? Viņiem ir visas tiesības dabūt Latvijas pilsonību. Kāpēc viņi to neiegūst, ja viņi ir un jūtas piederīgi šai valstij? Nākamais. Šmita kungs minēja arī par vietu Rīgā, kur 1991. gadā varēja redzēt, ka ne tikai latvieši iestājās par Latvijas neatkarību. Protams, vērojumi var būt dažādi. Es arī biju barikādēs. Bet gribētu parunāt par lietu, kas ir izmērāma skaitļos, ja reiz ir runa par šo tematu. 1991. gada 3. martā notika aptauja par Latvijas neatkarību. Tajā 411 tūkstoši nobalsoja pret Latvijas neatkarību. Toreiz Augstākā padome to organizēja un nosauca tieši par aptauju (nevis par referendumu!), tāpēc ka bija bažas - var nesavākt divas trešdaļas vēlētāju balsu. Un tas pēc toreizējiem, PSRS, likumiem, kas gan varbūt... Jau Augstākā padome tos īsti neattiecināja uz Latviju... Bet katrā ziņā bija bažas, ka var nesavākt šīs balsis, un sakarā ar to tika nolemts: labāk lai nav saistoša referenduma un ir aptauja. Un tik tiešām šīs balsis neizdevās savākt! Neizdevās savākt divas trešdaļas no vēlētājiem. Līdz ar to mums bija... mums būtu ļoti gribējies, lai 1991. gadā nebūtu šie 400 tūkstoši... Un pat martā... bija otra aptauja pēc tam par tā saukto Savienības līgumu, un bija pusmiljons, kas nobalsoja pēc būtības pret Latvijas neatkarību. Mum
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Labdien, kolēģi deputāti! Nu beidzot olimpiādes priekšvakarā, ja tā var teikt, esam nonākuši arī pie izmaiņām Sporta likumā, kuras mums jau ļoti, ļoti sen ir bijušas nepieciešamas un kuras skar visu, kas ir saistīts ar dopingu. Nu beidzot mēs pie tā esam nonākuši, ka, pateicoties starptautiskajam spiedienam no Pasaules Antidopinga aģentūras puses un draudiem par sankcijām (pat līdz aizliegumam startēt olimpiskajās spēlēs), tiksim pie sava neatkarīgā Latvijas Antidopinga biroja, savas Latvijas Nacionālās antidopinga padomes, savas Disciplinārās antidopinga komisijas, kā arī savas Terapeitiskās lietošanas izņēmumu komisijas. Un varbūt tiksim arī pie saviem nacionālajiem antidopinga noteikumiem. Pasaules Antidopinga aģentūra, vērtējot dalībvalstu atbilstību Pasaules Antidopinga kodeksa prasībām, Latvijas antidopinga sistēmā ir konstatējusi vairākas neatbilstības. Es minēšu tikai divas. Pirmā. Ir nepietiekama valsts antidopinga organizācijas autonomija. Tagad būs nevis Antidopinga nodaļa, kura bija Valsts sporta medicīnas centra paspārnē, bet gan neatkarīgs birojs - Latvijas Antidopinga birojs. Protams, tā kā Latvijā nekas nav neatkarīgs, šis Latvijas Antidopinga birojs tiks pakļauts Veselības ministrijai. Bet man ir tāds jautājums - vai ar to vien pietiks? Jo daži cilvēki komisijā izteicās, ka Veselības ministrijai jau tā grūti iet ar savu pienākumu pildīšanu un ka diez vai tā tiks ar šo jautājumu galā. Tāpēc man ir tāda doma, ka varbūt vajadzētu kaut kam augstākam mūsu valstī uzticēt šo svarīgo pārlūka funkciju. Otrā. Latvijā Antidopinga nodaļā veikto analīžu jeb provju skaits līdz šim ir ļoti nepietiekams: 2014.gadā - tikai 251 prove, 2015.gadā - 306, 2016.gadā - 483. Bet vajag vismaz tūkstoti! Protams, Pasaules Antidopinga aģentūru interesē augstas klases sportisti, nacionālo izlašu dalībnieki, kuri startē Eiropas un pasaules čempionātos, olimpiskajās spēlēs. Lai Latvijas sportisti varētu startēt visaugstākajā līmenī starpt
Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas deputātu sēde uzreiz - tagad, šinī pārtraukumā, Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas telpās. Labdien, kolēģi! 1.priekšlikums ir frakcijas <PARTY> iesniegtais priekšlikums. Diemžēl šis priekšlikums nav skatāms, jo iziet ārpus Valsts prezidenta veto ietvara. (No zāles: “Balsot!”) 2.priekšlikums ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā. 3. - Saeimas Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 4. - deputāta Loskutova priekšlikums. Diemžēl tas iziet ārpus Valsts prezidenta veto ietvara un arī nav skatāms. Jā. 5.priekšlikums ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Augsti godātie kolēģi! Pēc mums sniegtās Finanšu ministrijas informācijas, šā likumprojekta, šo likuma grozījumu, galvenais mērķis ir kaut kā izpildīt FATF vēlmes, rekomendācijas, izvairīties no riska, ka mēs nokļūsim tā sauktajā pelēkajā sarakstā. Tomēr absolūti nekas nav pateikts par nepieciešamību nomainīt esošo FKTK vadību. Mēs uzdevām jautājumu komisijai: vai ar šo tiek mēģināts noņemt esošo FKTK vadītāju Putniņu? Atbildēja - nē, nē, absolūti nē. Tam nav absolūti nekāda sakara ar esošo FKTK vadību. Tātad šā priekšlikuma būtība, ja jūs to neesat izlasījuši, ir nodalīt kotletes no mušām. Tur tas, kas tiek piedāvāts attiecībā uz FKTK pārvaldību, lai cik muļķīgi būtu, ir atsevišķi, bet esošās FKTK vadības nomaiņas jautājums ir atsevišķi. Labi. Mainām šo pārvaldības modeli un visu pārējo, bet esošā FKTK vadība turpinās strādāt līdz savu pilnvaru beigām. Šis priekšlikums, kolēģi, jums ir lakmusa tests par to, kāds ir šo likuma grozījumu īstais mērķis. Ja noraidīsiet šo priekšlikumu, jūs ar šo balsojumu pateiksiet, ka šo grozījumu īstais mērķis ir noņemt esošo FKTK vadītāju, vispār visu vadību, nepaskaidrojot iemeslus, kāpēc tas tiek darīts. Kāda ir viņu vaina? Ko viņi tādu ir izdarījuši? Jo viņi kaut ko ir izdarījuši! Ja tas ir pamatoti, tad vajadzētu būt kādam skaidrojumam no premjera, no finanšu ministra, no... es nezinu... no Mārtiņa Bondara. Ja vēl arī kāds cits grib izskaidrot - laipni lūdzu uz tribīni! Paskaidrojiet, ko viņi ir izdarījuši (Starpsauciens: “...vai nav izdarījuši...”) vai nav izdarījuši, vai ir bijusi kāda bezdarbība! Citādi mums atliek tikai minēt, kāpēc tas tiek darīts. Es jau iepriekšējā reizē minēju: nu ko tādu Putniņa kungs ir izdarījis? Vai viņš cīnījās ar tā sauktajām nerezidentu bankām? Cīnījās. Nerezidentu ieguldījumu apjoms ļoti īsā laika posmā samazinājās par 75 procentiem. Viss šis sektors ir praktiski iznīcināts. Cīnījās, vai ne? Vai viņam kāds Latvijas premjers - šis premjers vai iepriekšējais premjers - ir izteicis kādu publisku pār
Paldies. Priekšsēdētājas biedres kundze! Kolēģi! Uz trešo lasījumu tika iesniegti pāri par 70 priekšlikumiem. Uz trešo lasījumu! Kāds bija pamodies, bet par vēlu! Ko mēs te tagad, nupat, dzirdam no Valaiņa kunga? Un... Šmita kungs, jūs jau arī runāsiet. Vai jūs tiešām domājat, ka mēs dzīvojam pagājušajā gadsimtā, ka mēs nezinām, kas ir inovatīvā (Starpsauciens.)... kas ir jaunās mašīnas, automātiskās mašīnas? Mēs taču visi tās esam redzējuši, mēs esam tos uzņēmumus redzējuši. Mēs visi taču to apzināmies. Un mēs tās gribam, un tās arī būs. Piedodiet, mūs nevajag mācīt! Es tās mašīnas pat esmu fiziski izmantojis, apskatījis, novērtējis. (Starpsauciens.) Problēma ir citur. Problēma ir iesākt šito sistēmu, lai nebūtu atkal 15 gadus jāgaida. Un zaudēt to, ko mēs esam zaudējuši... Igauņi brauc un uz robežas salasa mūsu pudeles, ved atpakaļ uz Igauniju un tā arī pelna naudu. Tagad viņi vairs to nevarēs darīt. Mēs pie tā strādājam. Bet tas nav tik vienkārši. Tur ir juridiski jautājumi. Nu, balsojiet “par”, un tad jūs redzēsiet! Mēs zinām, kurā laikmetā mēs dzīvojam. Mēs zinām, ka tagad ir 21. gadsimts un ka mēs spējam šitādas mašīnas, automātiskās mašīnas, kas prot nolasīt visu, ieskaitot tetrapakas, arī iegādāties. Es aicinu balsot “par” un vienreiz pielikt punktu 20 gadu sāgai!
Cienījamais Prezidij! Cienījamās dāmas! Godātie kungi! Pieņemtā likumprojekta anotācijā ir uzsvērts, ka līdz šim spēkā esošā pašvaldību finanšu izlīdzināšanas sistēma vairs nenodrošināja - citāts! - “visām pašvaldībām pietiekamus finanšu resursus savu funkciju izpildei” (citāta beigas) un ka tādēļ ikgadējā valsts budžeta likumā jau kopš 2010.gada tika paredzēti (atkal citāts) “speciāli pagaidu risinājumi pašvaldību ar zemiem vērtējumiem ieņēmumiem atbalstīšanai” (citāta beigas). Šādus pagaidu risinājumus likumprojekta autori uzskatīja par sistēmas trūkumu un par pierādījumu tam, ka pašvaldību finanšu izlīdzināšanas sistēma bija nepilnīga un tādēļ pilnveidojama. Likumprojekta uzstādījums nozīmē, ka jaunajai sistēmai jau ģenētiski piemitīs, cik vien iespējams, tālāka valdības norobežošana no dalības pašvaldību finanšu izlīdzināšanā. Galīgajā lasījumā pieņemtais likums apliecina, ka šādas bažas bija pamatotas diemžēl. Jaunā pašvaldību finanšu izlīdzināšanas sistēma ir uzbūvēta uz skaidra matemātiska pamata: pašvaldībām uzdots turpmāk attīstīties kā pašorganizēšanās sistēmai. Šāda formalizācija padara izlīdzināšanu vieglāk aprēķināmu un caurspīdīgu, bet vienlaikus tā nolemj pašvaldības, kuras atrodas ekonomiskās attīstības dažādos līmeņos, šādai nākotnei - panākt ekonomiskās attīstības izlīdzināšanu, norēķinoties galvenokārt savā starpā. Tikmēr valsts budžeta dotācija jaunajā pašvaldību finanšu izlīdzināšanas formulā piedalās kā lielums, kuru pašvaldībām, kā uzskata frakcija <PARTY>, ir ļoti maz iespēju ietekmēt pārrunu ceļā. Šis lielums ir noteikts ar likumu, vienu reizi gadā pieņemot valsts gada budžetu, un nekādas savstarpējas saskaņošanas starp Latvijas Pašvaldību savienību un valdību, lai adaptētu izlīdzināšanas mehānismu reālajam ekonomiskajam stāvoklim, valstī nav paredzētas. Jaunajā likumā paredzētā Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda padome šādu uzdevumu nerisinās, jo padomes kompetence ir noteikta ļoti šauri, proti, pārraudzīt izlīdzināšanas fonda darbību
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Es domāju, arī šis likumprojekts... ir runa par tiem cilvēkiem... Paskaidrošu, kāpēc ar tiem asistentiem nav tik vienkārši. Cilvēks ar īpašām vajadzībām, kurš ir gadiem gulošs... Iet par viņa asistentu - tas ir smags fizisks darbs. Tas ir smags morāls darbs. Un šodien Latvijā ir tāda situācija, ka par tiem asistentiem ir pieteikušies tikai viņu radinieki. Ja mēs vēl samazināsim viņiem ienākumus... Viņiem arī ir ģimenes, viņi to dara aiz radniecības, aiz žēluma. Es domātu, ka nākotnē par to gan vajadzētu padomāt, jo jau gadiem tie cilvēki nav bijuši, nav tikuši ārā no dzīvokļa, un tas arī tā turpināsies, ja mēs neko nemainīsim. Nu viņi arī ir cilvēki ar īpašām vajadzībām, un viņi arī ir cilvēki! Padomājiet par to! Paldies.
Paldies, Mūrnieces kundze un kolēģi! Man arī liekas, ka jārunā par konkrēto priekšlikumu, jo, klausoties visu šo, es tiešām sapratu, kur kurš ir mācījies un kas tik nenotiek Vecpiebalgas novadā, bet es gribētu runāt par šo priekšlikumu un to, ka novads ir jāsaglabā, jo mēs, šajā reformā ejot cauri daudziem vēsturiskajiem novadiem, vēsturiskajiem nosaukumiem, faktiski neņemam vērā latviešu tautas šos vēsturiskos, kultūrvēsturiskos novadus un kultūrvēsturiskās tradīcijas. Protams, tie, kas argumentē “pret”, apgalvo, ka viss ir kārtībā, jaunajos novados arī varēs saglabāt... tieši tāpat kopt šīs kultūrvēsturiskās tradīcijas, bet es vēlos uzsvērt, ka šobrīd mēs neesam okupēti, nav padomju laiki. Mēs paši savā zemē nosakām to, kā mēs dzīvosim, bet mēs vadāmies pēc tādiem pašiem principiem, kā to darīja padomju nomenklatūras darbinieki, kuri vienkārši... Neinteresēja viņus mūsu kultūrvēsturiskās tradīcijas, viņi sazīmēja kaut ko par jaunu, neņemot vērā vēsturiskos novadus. Var būt, ka no administratīvā viedokļa tas arī bija loģiski, jo paskatījās, cik kilometru no centra ir, un viss kārtībā, apvilka ar cirkuli riņķī līniju, un novads ir gatavs, toreiz rajons. Bet mēs šoreiz lemjam paši par savu nākotni. Tāpēc es aicinu saglabāt tādus novadus kā Vecpiebalgas novads un arī veidot citus, bet – skatoties uz latviešu kultūrvēsturiskajām zemēm, lai šajās... lai šie nosaukumi saglabātos arī nākotnē, lai nebūtu tikai apdzīvota vieta, bet būtu novads un lai mēs, nu, ar lepnumu varētu būt patrioti savā kaut vai mazajā novadā, bet tādā, kas ir bijis Latvijā kā apdzīvota vieta un kur ir koptas tradīcijas gadu simtiem. Tāpēc es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu par Vecpiebalgas novadu, jo tas tiešām ir ļoti, ļoti nozīmīgs. No Vecpiebalgas, Jaunpiebalgas puses, no šiem Vidzemes novadiem ir cēlušies ļoti daudzi latviešu tautas dižgari, rakstnieki, dzejnieki un dažādas kustības, nu, kas faktiski bija par pamatu mūsdienu latviešu identitātei, kāda tā tagad ir. Tāpēc – es vēlreiz uzsveru! –
Cienījamā priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Salīdzinot būvniecības nozares regulējumu, kas bija līdz 2014.gada oktobrim, un pašreiz spēkā esošo, nākas secināt, ka jau šobrīd būvvaldēm būvniecības dokumentācijas (respektīvi, būvatļauju, apliecinājumu, karšu, paskaidrojuma rakstu) izskatīšanai un akceptēšanai tiek dots par divām nedēļām garāks laika periods, nekā to noteica šobrīd jau spēku zaudējušais likums. Deputāta Zariņa priekšlikums paredz šo termiņu pagarināšanu vēl vairāk. Priekšlikums ir balstīts uz vienas būvvaldes līdzšinējo praksi, kura nespēj iekļauties jaunā regulējuma jau tā pagarinātajos termiņos un problēmu cer atrisināt, grozot termiņus Būvniecības likumā, nevis ceļot savu kapacitāti vai pārskatot savas iekšējās, tas ir, būvvaldes, procedūras vai lietvedības aprites sistēmu. Tāpēc rodas pamatots jautājums: ko šī būvvalde darīs brīdī, kad savu aktīvu rotāciju sāks 2014.-2020.gada projekti? Nāksim atkal un lūgsim garākus termiņus? Nu, kolēģi, diez vai! Ir runa par kapacitātes celšanu iekšienē. Turklāt iesniegtais priekšlikums nav saskaņots nedz ar būvniecības nozares pārstāvjiem, nedz investoriem, nedz arhitektiem, nedz ikvienu citu, kas ir un būs saistīts ar būvniecības nozari. Tāpat priekšlikums negatīvi ietekmēs Latvijas vietu Pasaules Bankas Doing Business reitingā, kas ir starptautisks, valstis salīdzinošs uzņēmējdarbības vides reitings, kurā Latvija 2015.gadā ieņem 23.vietu 189 valstu konkurencē. Tomēr augstāku rezultātu neļauj sasniegt arī termiņi, kuros tiek izsniegta būvatļauja; šajā ziņā Latvija šīgada vērtējumā ieņem tikai 47.vietu. (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Salīdzinājumam: Lietuvai tā ir 20.vieta, Igaunijai - 15.vieta. Tātad kaimiņvalstīs, piemēram, ražošanas ēku būvniecība ir potenciālam investoram pievilcīgāka nekā Latvijā. Un tātad pagarināt būvniecības dokumentu izsniegšanas termiņus, kuri jau šobrīd ar jauno likumu ir garāki par divām... par vienu līdz divām nedēļām, nebūtu pieņemami. Kolēģi! Aici
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 23. un 25.oktobra sēdē ir apspriedusi likumprojektu “Grozījumi Šengenas informācijas sistēmas darbības likumā” (Nr.1325/Lp12). Komisijā tika saņemti četri priekšlikumi. 1. - iekšlietu ministra Kozlovska kunga priekšlikums. Tika atbalstīts. 2. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 3. - iekšlietu ministra Kozlovska kunga priekšlikums. Tika atbalstīts. 4. - iekšlietu ministra Kozlovska kunga priekšlikums. Tika atbalstīts. Līdz ar to visi priekšlikumi izskatīti. Komisijas vārdā lūdzu šo likumprojektu atbalstīt trešajā, galīgajā, lasījumā.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Deputāti! Šodien pirms pēdējās Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdes man bija saruna ar... es pat pieņemu... vienu no 10 labākajiem Latvijas juristiem. Un es jautāju, kas tad īsti šodien notiek juridiski? Es teicu: “Man šķiet, ka jūs graujat juristu reputāciju.” Uz ko viņš man visnotaļ objektīvi atbildēja: “Nē, jūs graujat Saeimas reputāciju, nevis mēs juridisko.” Šis jautājums par domes atlaišanu, kas šodien ir darba kārtībā, protams, nav nekas jauns. Es ar to saduros trešo reizi. Kopš 2003. gada vairāk vai mazāk esmu parlamentā un šai laikā biju arī pašvaldību lietu ministrs. Tāpat kā tagad Pūces kungam, arī man 2005. gadā bija ārkārtīgi liels kārdinājums atlaist Rīgas domi. Man vēl bija preses sekretārs, kurš visu laiku no manis tādu kaujinieku gribēja taisīt, ka... nu, tā teikt, tevi labi ievēlēs, ja tu tā kārtīgi pastrādāsi. Pārkāpumi bija... nu, ne mazāki, jo tas, teiksim... tās laikam ir kaut kādas Rīgas domes tīri nelabojamas tradīcijas... Es varu patiešām ar tīru sirdsapziņu apgalvot, ka Valmierā nekas tāds nav bijis un, es ceru, arī nebūs tuvākajā laikā. (Starpsauciens.) Jā, bet toreiz, izvērtējot visu, es ļoti labi sapratu, ka ir “par īsu”. Es varu, protams, nākt ar to uzsaukumu atlaist, bet neizies... Nākamā reize, kad es sadūros ar atlaišanu... bija ministrs Gerhards. Tuvojās vēlēšanas, un ministrs ar visu pārējo, arī koalīcijas atbalstu, atnesa jau vienreiz šo ziņu par to, ka mēs atlaidīsim Rīgas domi. Tad jau bija skaidrs... pirms vēlēšanām. Es sasaucu tos juristus, kuri... tiešām bija Top 10 Latvijā (ne jau es esmu jurists), un viņi tā pa punktiem salika -, ir vai nav. Lai kā gribējās, es sapratu, ka, iespējams, šeit, kur sēž <PARTY>, varbūt divi cilvēki vairāk sēdētu... jo tas ir ārkārtīgi kruti atlaist kādu... lielāko... Rīgas... lielāko Latvijas pašvaldību, bet, tā kā viņi sacīja... ieskaitot arī šobrīdējo Juridiskā biroja vadītāju, kas ar... Es domāju, Juridiskais birojs patiešām ir izdarījis šodien lielu
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Neviens neapšauba Rodiņas kundzes profesionalitāti, kompetenci un zināšanas, bet ir svarīgi vērst kolēģu uzmanību uz būtisku faktu, par kuru neviens nerunā. Šobrīd izskatās, ka Latvijas Universitātes Juridiskā fakultāte tiek pārcelta uz Satversmes tiesu. Liela daļa Satversmes tiesnešu un darbinieku ir no Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes, daži pat ir no vienas katedras. Un pa vidu vēl Lauris Liepa, kurš arī strādā Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē vienā katedrā ar Osipovu, Rezevsku, Neimani un Kuču, kurš ir no blakus katedras. Un tagad mēs viņiem vēl piepulcēsim Juridiskās fakultātes dekāni Rodiņas kundzi. Absolūti čomiska savienība. Principā zūd jēga Satversmes tiesas ēkas uzturēšanai, jo šie tiesneši tiesu var spriest Latvijas Universitātes Mazajā aulā, tuvāk Juridiskās fakultātes atrašanās vietai. Nezinu nevienu nopietnu Eiropas Savienības valsti, kuras konstitucionālajā tiesā salikta visa vienas augstskolas juridiskā fakultāte. Līdz ar to uz priekšdienām būtu jādomā par kandidātu no citas juridiskās vides - advokatūras, prokuratūras, citas augstskolas. Tāpēc aicinu kolēģus balsot pēc savas apziņas. Paldies.
Lūdzu balsot atbilstoši komisijas lēmumam - priekšlikumu noraidīt. Jā, kolēģi! Arī 2.priekšlikums ir no deputāta Ivara Zariņa, un tas faktiski paredz izslēgt visu to, kā dēļ šis likumprojekts tika uzrakstīts, visu to, ar ko mēs mēģinām novērst šīs pretrunas. (Starpsauciens: “Ļoti pareiza doma!”) Nu jā. Jāteic, ka šo priekšlikumu varētu nosaukt par palīdzīgu roku “Latvijas Gāzei”, kas par jebkuru cenu šobrīd cenšas nepieļaut tirgus atvēršanu un torpedē jebkurus mēģinājumus iegādāties gāzi citur. Piemēram, kad “Latvenergo” mēģina nopirkt lētāku gāzi Lietuvā, “Latvijas Gāze” bloķē visas iespējas šo gāzi pārvadīt. Šajā kontekstā es gribu teikt to, ka Zariņa kungam nevajadzētu satraukties. Es domāju, ka šo priekšlikumu noraidīs. Ja šo priekšlikumu mēs akceptētu, tad zaudētu jēgu Ministru kabineta noteikumi, kuri tika pieņemti pirms pāris dienām un kuri nosaka procedūru, kā “Latvenergo” tikt pie tās gāzes. Bet ir vēl viena būtiska lieta, ko mēs iebalsojām un kas stāsies spēkā, pieņemot abus šos likumprojektus. Proti, tā ir apņēmība arī Latvijas dabasgāzes tirgū ieviest citās Eiropas Savienības dalībvalstīs jau darbojošos tirgus principus un uzreiz ar grozījumu spēkā stāšanos paredzēt, ka jaunā likuma 106.pants stājas spēkā līdz ar paša likuma stāšanos spēkā. Un ko tas paredz? Dabasgāzes tirgū tā dalībnieki savstarpējos līgumus slēdz rakstveidā. Un svarīgākais: dabasgāzes tirgus dalībniekiem ir tiesības dabasgāzes transportēšanai izmantot pārvades un sadales sistēmas par šajā likumā un likumā “Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem” paredzētajā kārtībā noteiktajiem sistēmas pakalpojumu tarifiem. Šie grozījumi stāsies spēkā uzreiz pēc šo likumprojektu pieņemšanas, likumu izsludināšanas, un tas nozīmē, ka vairs nevajadzētu būt problēmām tādiem uzņēmumiem kā “Latvenergo” iegādāties lētāku gāzi citur un to reāli spēt sev piegādāt. Tāpēc es aicinu atbalstīt komisijas viedokli. Aicinu akceptēt šo likumprojektu kopumā, un tad mēs atrisināsim daudz problēmu. Paldies. Zariņa kung
Es savukārt gribētu atvainoties. Es gribētu lūgt piedošanu Latvijas iedzīvotājiem par to, ka 13. Saeima ievēlēja tādu valdību. Es gribētu lūgt piedošanu Latvijas tautai par to, kā šī valdība vasarā nebija spējīga sagatavot tādu budžetu, kas paredzētu arī pandēmijas otrā viļņa iespējamās sekas, un nebija spējīga sagatavoties šo seku pārvarēšanai. Es gribētu lūgt piedošanu visiem tiem, kuri 2021. gadā cietīs no šajā budžetā ietvertajām nodokļu izmaiņām, no tām normām, kuras tikai imitē Satversmes tiesas sprieduma izpildi attiecībā uz garantēto minimālo ienākumu. Es gribētu lūgt piedošanu uzreiz par to, kas tiešām notiks ar mazo biznesu šajā valstī. Es gribētu lūgt piedošanu par visiem neatbildētajiem jūsu jautājumiem, jo atbildes uz šiem jautājumiem nevar izspiest no šīs valdības. Es tiešām gribu lūgt jums piedošanu par to, ka mēs, opozīcija, nespējām izdarīt tā, lai 2021. gada budžets būtu tāds, kas tiešām nestu labumu Latvijas ekonomikai kopumā. Bet es ļoti ceru, ka 2021. gadā mūsu valstī notiks tādas izmaiņas, kas mazinās mūsu kopīgo vainu par šo 2021. gada budžetu. Pati neatbalstīšu šo budžetu un arī aicināšu pārējos neatbalstīt šo nekvalitatīvo 2021. gada budžetu.