EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģes un kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir sagatavojusi izskatīšanai otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Vides aizsardzības likumā” (Nr. 604/Lp13). Šajā VARAM izstrādātajā likumprojektā noteikts, ka, ja Vides pārraudzības valsts birojs konstatē ekomarķējuma izmantošanas prasību pārkāpumus, tas pieņem lēmumu, nosakot par tiesisko pienākumu novērst konstatēto pārkāpumu. Ir ticis izslēgts pants par sabiedriskajiem vides inspektoriem. Priekšlikumi netika saņemti. Likumprojekts komisijā ir izskatīts un atbalstīts izskatīšanai otrajā lasījumā Saeimas sēdē. Lūdzu atbalstīt otrajā lasījumā. Termiņš priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam ir šī gada 3. jūnijs. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija sagatavojusi izskatīšanai otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi likumā “Par piesārņojumu”” (Nr. 613/Lp13). Likumprojekts izstrādāts, lai iekļautu likumā “Par piesārņojumu” administratīvos pārkāpumus piesārņojuma jomā, kas noteikti Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā, kā arī lai noteiktu kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par administratīvo pārkāpumu procesa piemērošanu. Šo likumprojektu izstrādāja Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija. Priekšlikumi likumprojektam uz otro lasījumu netika saņemti. Lūdzu atbalstīt otrajā lasījumā. Lūdzam sniegt priekšlikumus trešajam lasījumam līdz šī gada 3. jūnijam. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija sagatavojusi izskatīšanai otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi likumā “Par zemes dzīlēm”” (Nr. 615/Lp13). (Skaņas pārrāvums.) Tātad ar likumprojektu tiek pārņemtas Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā esošās tiesību normas zemes dzīļu jomā. Tiek precizēti pārkāpumu veidi un par tiem paredzētā administratīvā atbildība. Likums stāsies spēkā vienlaikus ar Administratīvās atbildības likumu. Izstrādājusi Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija. Uz o
Komisijā šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts un iekļauts 94.priekšlikumā. Aicinu balsot par 94.priekšlikumu, bet šo - noraidīt. 81. - Juridiskā biroja redakcionālas dabas priekšlikums. Ir atbalstīts. 82. - deputātes Ingas Bites priekšlikums. Nav atbalstīts. 83. - deputāta Andreja Elksniņa priekšlikums. Nav atbalstīts. 84. - deputātu Sudrabas un Kūtra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 86. - komisijas priekšlikumā. 85. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 86.priekšlikumā. 86. - Juridiskās komisijas juridiskas dabas priekšlikums. Ir atbalstīts. 87. - deputāta Andreja Elksniņa priekšlikums. Nav atbalstīts. 88. - deputāta Andreja Elksniņa priekšlikums. Nav atbalstīts. 89. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 90.priekšlikumā. 90. - deputātu Sudrabas un Kūtra priekšlikums, kurš paredz, ka administrators, lai nodrošinātu procesa norisi, ir tiesīgs saņemt informāciju ne tikai no iestādēm, bet arī institūcijām. Komisijā tas ir atbalstīts. 91. - Juridiskā biroja tehniskas dabas priekšlikums. Ir atbalstīts. 92. - deputātu Sudrabas un Kūtra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 93.priekšlikumā. 93. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums paredz, ka arī administratoru asociācijai ir tiesības Maksātnespējas administrācijas direktoram sniegt informāciju, kas var būt par pamatu disciplinārlietas ierosināšanai. Komisijā tas ir atbalstīts. 94. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz, ka disciplinārlietas ierosināšanas pamats var būt arī valstij, parādniekam vai kreditoriem nodarītie zaudējumi. Par to jau jūs informēja komisijas priekšsēdētājs Gaidis Bērziņš pie 80.priekšlikuma. Komisijā tas ir atbalstīts. 95. - Juridiskās komisijas tehniskas dabas priekšlikums. Ir atbalstīts. 96. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kurš paredz noteikt termiņu, kādā Maksātnespējas administrācijas direktors pieņem lēmumu par administratora atstādināšanu no amata. Ir atbal
Godātie kolēģi! Saskaņā ar Saeimas kārtības rulli es iesaku šo patstāvīgo priekšlikumu nodot Sociālo un darba lietu komisijai. (Dep. I. Zariņš: “Labs priekšlikums!”) Godātie kolēģi! Es šobrīd runāju gan kā cilvēks, kurš jau padsmit gadus ir politikā, gan arī kā cilvēks, kurš joprojām strādā slimnīcā. Es saprotu to, ka budžets ir pieņemts, es saprotu arī to, ka pat koalīcijas partneri saprot, ka tas, ko izdarīja pirms divām nedēļām, nebija īsti pareizi tā iemesla dēļ, ka šis ir tiešām bezprecedenta gadījums - ka šī sasaukuma parlaments pats pārkāpj likumu, par kuru simtprocentīgi visi ir nobalsojuši - gan tie deputāti, kas šobrīd ir pozīcijā, gan tie, kas ir opozīcijā. Pēc lietu kārtības, it īpaši ņemot vērā to, ka šis ir, kā mēs paši zinām, pirmais Latvijas valsts budžets, kurš pārsniedz 10 miljardus un ir lielākais neatkarīgās Latvijas vēsturē, un budžeta pieaugums ir 700 tūkstoši eiro... Loģiskā lietu kārtība būtu tāda: ja mums ir 700 tūkstoši, tad skatāmies. Papriekšu veselības aizsardzībai - 120. To mēs ņemam nost no 700. Tālāk skolotājiem - nepilni deviņi. To ņemam nost. Tālāk - zinātnei. To, kas paliek pāri, varam dalīt citiem. Es nesaku, ka nevajag citiem. Nē, nekādā gadījumā! Tā nav. Bet vienkārši likums ir likums, un beigu beigās... saprotiet... no tā, kas ir rakstīts Ministru kabinetā, - “Viens likums - viena taisnība visiem”... Es domāju, ka mēs pašreiz tuvojamies tam, ka Latvijas valsts suverēnā vara pieder Latvijas tautai, un vai tiešām mēs negribam vismaz izvērtēt šo situāciju un kaut kādā veidā labot? Jo es no savas pieredzes varu pateikt - ja tā turpināsies, tad pavisam drīz vairs nebūs, kas strādā medicīnā. Ļoti daudzi cilvēki šobrīd saka: ja būtu vēlreiz jāizvēlas studēt medicīnu, viņi to nedarītu, tāpēc ka daudz īsākā laikā var iegūt izglītību, ar kuru var dabūt daudz labāk apmaksātu darbu ar daudz mazāku atbildību. Es aicinu atbalstīt - nodot šo patstāvīgo priekšlikumu Sociālo un darba lietu komisijai, jo no tās nāca likumprojekts, par kuru mēs v
Priekšsēdētājas kundze, es domāju, ka es runāšu līdz septiņām minūtēm, jo tas skars ļoti, ļoti daudz... (Starpsauciens: “Skaļāk!”) Tāpēc man vajadzētu laiku līdz septiņām minūtēm. (Starpsaucieni.) Sakarā ar šo priekšlikumu, kurš ir neatbilstošs likuma... (Dep. A.Kaimiņš: “Runā labāk mikrofonā! Būtu vēl labāk!”) Reiznieces kundze, tas jūs skars ļoti būtiski!... (Starpsauciens: “Skaļāk!”) Šis likumprojekts neatbilst - daudzi tā punkti neatbilst! - anotācijai, jo anotācijas piektajā sadaļā “Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām” ir rakstīts (un to parakstījusi ministre!): “Projekts šo jomu neskar.” Tātad šo jomu neskar nekas, kas skar mūsu saistības Apvienoto Nāciju Organizācijā... Tas ir šis punkts. Neskar 45., 46., 47., 289., 217. un citi punkti, kas skar saistības pret Eiropas Savienību... Neskar saistības, piemēram, 76., 79., 101., kas ir maksājumi sakarā ar Latvijas saistībām attiecībā pret Eiropas ārējām robežām un Fortrex. Neskar saistībā ar dalību Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (OECD)... Izglītības un zinātnes ministrijas (188.punkts)... Ārlietu ministrijas, Iekšlietu ministrijas, Satiksmes ministrijas, Labklājības ministrijas, Tieslietu ministrijas saistības... piemēram, 242. ... (Dep. I.Viņķele: “Kāds tam sakars ar priekšlikumu?!”) Tātad visi šie punkti neatbilst rakstītajam šī likuma anotācijā, kur teikts: šo jomu neskar. Tā ir dezinformācija! Un visvairāk man šķiet dīvaini tas, ka ministre, kuri ir parakstījusi šo anotāciju, nezina, ka Finanšu ministrijai, ka nacionālajām valstīm jānodrošina Līguma par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā noteikumi. Tātad... (Zālē troksnis. Starpsaucieni.) Un 240. un tā tālāk punktos neatbilst, ja? Tālāk. Tātad nākamais - par 124., 130. ... es negribu nākt par katru priekšlikumu runāt... par virkni punktu... Nav rakstīts pamatojumā, ka netiek pildīti (tas ir ceturtajā sadaļā) Latvijas likumi. Piemēram, Zinātniskās darbības l
Ļoti cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Finanšu ministrs intervijās ir saucis šo budžetu par sociālās un nacionālās drošības budžetu. To viņš apstiprināja arī šeit. Arī <PARTY>i programmas prioritātes ir drošība, reģionu attīstība un demogrāfija. Un tieši saistībā ar drošību un reaģēšanas spējām man nav pieņemams tas, ka budžeta projektā un jaunajās iniciatīvās nav atrodams pat tas, kā realizācija ir noteikta ar likumiem. To, kā gadiem tiek ignorēti valdībai dotie uzdevumi, raksturošu ar piemēru no Civilās aizsardzības likuma. Tā 25.pants noteic, ka Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests un Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienests palīdzības sniegšanai katastrofās cietušajiem un reaģēšanas un seku likvidēšanas neatliekamo pasākumu veikšanai izveido attiecīgi ātrās reaģēšanas vienību un medicīniskā atbalsta vienību. Ministru kabinets nosaka minēto vienību izveidošanas, uzturēšanas, apmācības un finansēšanas kārtību, kā arī kārtību, kādā tiek izmantota un iesaistīta šī vienība. Jau četrus gadus - četrus gadus! - kopš 2010.gada 28.septembra likuma izpilde netiek organizēta un līdzekļi vienību izveidei netiek piešķirti ne Iekšlietu ministrijai, ne Veselības ministrijai. Uzspļaujot likumam un nacionālās drošības interesēm, tie atkal netiek pieprasīti šajā budžetā. Iespējams, ka kāds nav sapratis arī pat pēdējās mācības, jo abu šo vienību trūkums izpaudās gan Maxima traģēdijas seku likvidēšanā, gan arī saistībā ar Ukrainas notikumiem. Es vienmēr esmu atbalstījis godīgu, racionālu un taupīgu valsts līdzekļu izmantošanu, valsts nekrāpšanu un lietu saukšanu īstajos vārdos. Uzskatu, ka nauda nav jādod par pierakstījumiem pakalpojumu sfērā, par to pakalpojumu daļu, kas tiek nodrošināta ar ikdienas resursiem un uz iedzīvotāju glābšanas pasliktināšanās vai arī neatliekamās palīdzības novēlotas saņemšanas rēķina. Tāpat nauda nav jādod komersantu pasakainas peļņas radīšanai miljonu eiro apmērā gadā. Es runāju par situāciju... sistēmu, no kuras es nāku, - ka Neatlieka
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija izskatīja un pirmajam lasījumam sagatavoja likumprojektu “Grozījumi Jūras vides aizsardzības un pārvaldības likumā” (Nr. 1218/Lp13). Par likumprojektu. Ņemot vērā, ka Latvijas Republikas Civillikuma 1104. pants noteic, ka jūras piekraste pieder valstij līdz tai vietai, kuru sasniedz jūras augstākās bangas, šī likumprojekta mērķis ir sniegt skaidru minētās vietas definējumu, kā arī deleģēt Ministru kabinetam izstrādāt tās noteikšanas un apstiprināšanas kārtību. Likumprojekts nosaka arī darbības un jomas, kurām atļaujas vai licences šajā teritorijā izsniedz pašvaldība. Komisija vienbalsīgi ir atbalstījusi likumprojektu izskatīšanai pirmajā lasījumā. Komisijas vārdā lūdzu Saeimu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 16. decembris. Godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija pirms pirmā lasījuma izskatīja likumprojektu “Grozījumi Zemes pārvaldības likumā” (Nr. 1219/Lp13). Šis likumprojekts ir saistīts ar iepriekšējo, tikko izskatīto likumprojektu. Atbilstoši Zemes pārvaldības likuma 17. panta sestajai daļai rezerves zemes fondā ieskaitītās zemes vienības piekrīt pašvaldībām. Taču ir gadījumi, kad ir zemes vienības, kuras - atbilstoši likuma “Par valsts un pašvaldību zemes īpašuma tiesībām un to nostiprināšanu zemesgrāmatās” kritērijiem - piekrīt valstij. Problēmas risinājumam likumprojekts paredz papildināt Zemes pārvaldības likuma 17. pantu ar jaunu daļu - 5.1 daļu -, paredzot iespēju vienoties ar pašvaldību par zemes vienības piekritību un nodošanu attiecīgās ministrijas īpašumā. Likumprojekts paredz arī pagarināt termiņu noteikumu izstrādei par kārtību, kādā tiek reģistrēta jūras piekrastes josla. Komisija ir vienbalsīgi atbalstījusi likumprojektu izskatīšanai pirmajā lasījumā. Lūdzu Saeimu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas te
Labdien, augsti godātie Saeimas Prezidija locekļi! Augsti godātā Saeima! Sociālo un darba lietu komisija ir izskatījusi un atbalstījusi izskatīšanai pirmajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi likumā “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu””. Likumprojekts paredz divu jautājumu risināšanu. Pirmkārt. Likumprojekts paredz nodrošināt reglamentēto profesiju likuma atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas - tā dēvētās samērīguma direktīvas - prasībām. Otrkārt. Likumprojekts paredz noteikt jaunu reglamentēto profesiju - “būveksperts”. Saskaņā ar Būvniecības likumu būveksperts ir viens no būvniecības dalībniekiem, kas nodrošina būvprojekta vai būves ekspertīzes veikšanu. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā aicinu likumprojektu pieņemt pirmajā lasījumā. Termiņš priekšlikumu iesniegšanai - 2020. gada 10. decembris.
Paldies. Priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Saeimā ir nonācis Latvijas pilsoņu kolektīvais iesniegums “Novērst diskrimināciju pirmsskolas izglītības pedagogu nodarbinātībā”. Pirms vairākums Saeimas deputātu, kuriem ir pienākums aizstāvēt Latvijas sabiedrības intereses, neieinteresēti, iespējams, aizbalsos to kaut kur prom no acīm, gribu pievērst uzmanību dažām lietām. Mācību gada otrajā nedēļā pedagogi un visa Latvijas sabiedrība varēja lasīt, ka teju visas pedagogu grupas Latvijā saņem uz pusi zemāku atalgojumu nekā OECD valstīs vidēji un pirmsskolas pedagogi... pirmsskolas pedagogu posmā - tieši uz pusi mazāk. Esmu kopā ar kolēģiem budžeta veidošanas kontekstā jau divas reizes sniegusi priekšlikumu par pirmsskolas pedagogu algu daļēju finansēšanu no valsts budžeta vairāku iemeslu dēļ. Pirmkārt, tādēļ ka pašvaldības vienmēr ir norādījušas, ka viņu rīcībā nav tik daudz līdzekļu, lai būtiski paaugstinātu pedagogu algas. Otrkārt, pirmsskolas posmā tiešām ir pedagogu trūkums. Vēl vairāk - kritisks motivētu, priecīgu un nepārslogotu pedagogu trūkums. Šobrīd gandrīz tipisks ir šāds kādas ģimenes stāsts. Vecāki ir zinoši eksperti savā jomā, krietni maksā visus iespējamos jeb noteiktos nodokļus. Viņu bērnu grupā pašvaldības dārziņā nu jau apmēram trīs gadus nav pilna pedagogu komplekta, turklāt - neskatoties uz to, ka grupā ir integrēti arī bērni ar speciālajām vajadzībām. Paļaujos, ka secinājumi nav jāsaka priekšā, jo ceru, ka arī jūsu, kolēģi, pieredzes stāsti saka to pašu. Diemžēl ne pedagogi ir valdības... valsts prioritāte, bet arī ģimenes un bērni nav attieksmes un - galvenais - darbības prioritāte. Pirmsskolas pedagogu vakances ir patstāvīgi... pastāvīgi... šobrīd jau neaizpildītas. Sludinājumi aicina darbā studentus, bet praksē, jāatzīst, šie studenti neiztur ļoti ilgu laiku dažādu iemeslu pēc un bieži vien pamet ne tikai studijas, bet arī pat neplāno darbu izglītībā. Un tas viss - slodzes un pārcilvēciskā darba dēļ. Šo darbu šobrīd pamatā veic (mēs zinām daudzu sludi
Sveicināti vēlreiz, kolēģi! Ja jūs labi atceraties, tad... Jau 2019. gada janvārī, veidojot šo jauno valdību, mēs nobalsojām (man grūti pateikt, vai bija visi vai koalīcijas partneri) par to, ka mums būtu nepieciešams piešķirt 500 tūkstošus Tieslietu ministrijas auditam tieši par to, cik... kā veiksmīgāk un ātrāk šos tiesas procesus izbeigt. Šajā sakarā es biju uzrakstījis uz Tieslietu ministriju vēstuli ar jautājumu - kad, kā un... kādā veidā tiks apgūti šie 500 tūkstoši eiro. Ja nemaldos, tad izskanēja informācija, ka šie 500 tūkstoši tiks atgriezti atpakaļ un Valsts kontrole veiks šo auditu. Tomēr es vēlētos nolasīt pāris teikumu no šīs atbildes, kas tika adresēta man. Tātad: “Tieslietu ministrijai 2019. gadā piešķirtā finansējuma prioritārajiem pasākumiem “Justīcijas institūciju funkciju un procesu izvērtējums, t. sk. izmeklēšanas institūta reformēšanas iespēju izpēte” 360 tūkstoši eiro tiks pārdalīti Izglītības un zinātnes ministrijas budžeta apakšprogrammai “Dotācijas nacionālās nozīmes starptautisku sporta pasākumu organizēšanai Latvijā””, bet asignējumi 140 tūkstošu eiro apmērā saskaņā ar Ministru kabineta... 2019. gada 16. jūlijam... netiks izmantoti un tiks slēgti saimnieciskā gada beigās. Valsts kontrole bija aizrādījusi, ka mums valsts budžetā ir problēmas ar to, ka mēs paredzam finansējumu vienam mērķim, bet vēlāk izlietojam kaut kam pavisam citam. Un šis ir tāds ļoti spilgts piemērs tam. Un, es domāju, gaidīsim arī no Valsts kontroles noteiktus... ziņojumu par to, cik pareizi ir, ka tas ir tā: mēs, deputāti, nobalsojām, ka šie 500 tūkstoši ir jāizlieto auditam tieslietu sistēmā, bet tas viss tiek pārdalīts sportam un arī aiziet pēc tam uz... Liepājas cietumam. Paldies. (Aplausi.)
Labdien, godātie kolēģi! Pirmajā lasījumā skatām likumprojektu “Par Protokolu par Ziemeļmaķedonijas Republikas pievienošanos Ziemeļatlantijas līgumam”, kas ir izstrādāts saskaņā ar mūsu valdības deklarācijā izklāstīto un iecerēto darbību un ietverto pamatuzdevumu sadaļā par ārpolitiku. Tāpat tas ir saskaņā ar ārlietu ministra ikgadējo ziņojumu par paveikto un iecerēto darbību valsts ārpolitikā un Eiropas Savienības jautājumos un tajā iekļautajām nostādnēm tieši drošības politikas jomā, kas ietver Ziemeļatlantijas līguma organizācijas turpmāko paplašināšanos un atvērto durvju politiku. Arī mūsu valsts aizsardzības koncepcija nosaka to, ka Latvija kā ANO, Eiropas Savienības, <PARTY>TO un EDSO dalībvalsts sniedz ieguldījumu plašākas drošības telpas stabilitātes veicināšanā, sekmējot valstu militāro sadarbību un drošību, bruņojuma kontroli, valstu savstarpējo uzticēšanos un informācijas apmaiņu, kā arī daloties uzkrātajā demokrātijas, eiroatlantiskās integrācijas, drošības un aizsardzības sektora reformu pieredzē. Pagājušogad, 2018. gada jūlijā, <PARTY>TO samitā Briselē jau tika pieņemts lēmums par uzaicinājumu Bijušajai Dienvidslāvijas Republikai Maķedonijai uzsākt iestāšanās sarunas <PARTY>TO. Šā gada 6. februārī Briselē pilnvaroti <PARTY>TO pastāvīgie pārstāvji parakstīja Protokolu par Ziemeļmaķedonijas Republikas pievienošanos Ziemeļatlantijas līgumam. Pēc šī protokola parakstīšanas ir uzsākts ratifikācijas process, kura gaitā <PARTY>TO dalībvalstis, tai skaitā Latvija, atbilstoši nacionālajām procedūrām apstiprina šo pievienošanās protokolu. Pēc tam kad visas <PARTY>TO dalībvalstis to būs izdarījušas, Ziemeļmaķedonijas Republikā atbilstoši tās nacionālajām procedūrām tiks uzsākts <PARTY>TO protokola ratifikācijas process. Komisijā šis likumprojekts vienbalsīgi tika atbalstīts pirmajā lasījumā, un komisija lūdz arī to atzīt par steidzamu. Ārlietu komisijas vārdā lūdzu izskatīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas komisijā.
Cienījamie kolēģi! Tā kā šis ir otrais lasījums un būs vēl arī trešais lasījums, es domāju, ka šis likuma grozījums neatstās nekādu īpašu iespaidu uz budžetu vai tamlīdzīgi... Tādēļ laipni lūdzu deputātus iesniegt savus priekšlikumus, bet šoreiz atbalstīt 3.priekšlikumu - tāpat, kā to ir izdarījusi Izglītības, kultūras un zinātnes komisija. Paldies. 4. - kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums, ko komisija ir atbalstījusi. 5. - kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. 6. - kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. Arī 7.priekšlikumu ir iesniegusi kultūras ministre Dace Melbārde. Komisija ir atbalstījusi. 8.priekšlikumu arī ir iesniegusi kultūras ministre Dace Melbārde, un komisija ir atbalstījusi. 9.priekšlikumu arī ir iesniegusi kultūras ministre Dace Melbārde, un komisija ir atbalstījusi. 10.priekšlikums arī ir no kultūras ministres Daces Melbārdes. Un komisija to ir atbalstījusi. 11. - kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. 12.priekšlikums arī ir no kultūras ministres Daces Melbārdes, un komisija ir atbalstījusi. 13. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums, ko pati komisija ir iesniegusi un atbalstījusi.
Labrīt, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Strādāsim ar likumprojektu Nr.255/Lp12. Trešajam lasījumam komisija saņēmusi divus priekšlikumus. 1. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā. 2. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas paredz papildināt likuma pārejas noteikumus ar 172. un 173.punktu. Komisijā atbalstīts. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Vēlreiz. Ziniet, principā, ja mēs paraugāmies no visas Latvijas sporta sistēmas viedokļa, kā viss sports Latvijā notiek, tad jāteic, ka šī Latvijas pilsonības piešķiršana citu valstu sportistiem - tas ir mūsu sporta sistēmas vājums, ja mēs tā godīgi runājam. Jo reāli... Es teikšu tā - Latvijas basketbola izlasē nav bijis, nespēlē neviens ārzemnieks, un mēs esam spēcīgi ar to, kas mums ir. Mums ir sistēma, mēs strādājam, mēs veidojam paši savus spēlētājus, mums nevajag nevienu klāt no malas. Sporta veidos, kuriem šī sistēma droši vien nav kārtībā, ir vajadzīgi šādi papildinājumi, šādi bonusi. Nu tad uz priekšu! Naturalizējam cilvēkus visos sporta veidos, kuros nav rezultātu, un - aiziet! Paldies.
Sveiki, godātie kolēģi! Lūk, bija viena prātīga sieviete. (Starpsauciens: “Ooo!”) Droši vien vīrs mednieks... (Zālē smiekli. Aplausi.) Tā kā mēs ļoti daudz diskutējām par šo tematu, nu jāuzdod jautājums: tie, kas diskutēja, - cik no viņiem ir bijuši medībās paši, jo bieži vien liekas, ka te strīdas kā divi veģetārieši - kura gaļa ir garšīgāka - jēra vai vistas, vai zivs... Nu bez nekādām zināšanām! Un mēs paņēmām pārāk dziļi. Es ieteiktu vārdu “bērns” aizstāt ar vārdu “pusaudzis” vai “jauns vīrietis”, “nogalināšana” - ar vārdu “nomedīt”. Un tas jau skan daudz labāk. Kā arī es dzirdēju vārdus “Stenfordas pētījumi”... “ģībušie”, “vardarbība”, “sekss” un “Freids”... Runa jau ir par vienkāršākām lietām. Par to, ka es kā tēvs gribu savam bērnam iemācīt tādā vecumā, kādā, es uzskatu, viņš tam ir gatavs... iemācīt tās zināšanas, ko tēvi bērniem nodevuši jau gadu tūkstošiem. Tas ir tāpat kā ceļu satiksmē - ja no 16 gadiem tu sāc braukt, praktizēt, tēvs tevi māca - tas ir sajūgs, tās ir bremzes -, bērns, saņemot 18 gados tiesības, jau ir gatavs braukt, viņš ir lietas kursā. Tāpat arī ar medībām. Ja es, būdams kopā ar savu bērnu, viņam stāstīšu: tas lielais pelēkais ir alnis, bet tā mazā ir lapsa, tad viņš būs ieguvis jau zināšanas, lai 18 gados, dabūjot ieroci rokās, pilnvērtīgi medītu. Viņš tam būs gatavs. Tā ka aicinu atbalstīt šo. Paldies kolēģei sievietei - medību atbalstītājai. (Aplausi.)
Kolēģi! Pieņemot šos grozījumus, mēs beidzot pārtrauksim vienas daļas pedagogu diskrimināciju, nodrošināsim sociālās garantijas vienlīdzīgi visām pedagogu kategorijām. Laikā, kad izglītības iestādēs katastrofāli trūkst skolotāju un pedagoģiskais sastāvs aizvien vairāk noveco, bet jaunieši nelabprāt iet strādāt skolās, kad aizvien skaļāk tiek runāts par pedagogu profesionālo izdegšanu, sabiedrībai šie likuma grozījumi ir ļoti būtiski. Nodrošinot iespēju saņemt sociālās garantijas pedagogiem, kuri, sasniedzot noteiktu vecumu un darba stāžu, nespēj iekļauties darba tirgū, kā arī ir profesionāli izdeguši, mēs spersim nelielu soli pretim pedagoga profesijas prestiža celšanai. Pedagogi ir pelnījuši izdienas pensijas, un gribētos, lai tās būtu pieejamas fiziski un emocionāli izdegušiem pedagogiem vecumā virs 60 gadiem un ar 25 gadu stāžu. Lūdzu atbalstīt gan <PARTY>s frakcijas priekšlikumu, gan arī nākamo - <PARTY>S priekšlikumu... un deputātu grupas priekšlikumu. Paldies.
(Skaņas pārrāvums.)... balsta priekšlikumu. Tātad, ja jūs gadījumā mani tagad dzirdat, tad es vēlreiz apliecinu, ka komisija neatbalsta deputāta Pimenova priekšlikumu. 4. ... 4. – Izglītības... Tātad 4. – Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Nosaka pienākumu Vides un reģionālās attīstības ministrijai uzturēt jau pieminēto reģistru. Komisija atbalstīja šo priekšlikumu. Paldies. 5. – deputāta Pimenova fiskāli ietilpīgs priekšlikums. Paredz valsts mērķdotācijas bērnudārza vietu nodrošināšanai dažādās valodās. Komisija priekšlikumu neatbalstīja.