EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, godātie kolēģi! Man ir tikai trīs minūtes, bet es arī daudz vairāk negribu jūsu uzmanību aizkavēt. Mums ir mednieki, mums ir tradīcija, mums ir atbildīgi pusaudži, mums tas viss ir. Un mums ir statistika. Mums ir statistika, par to mēs esam dzirdējuši vairākās debatēs, un statistika ir negatīva. Es aicinu nebalsot par atļauju bērniem, pusaudžiem lietot ieročus no 16 gadiem. Es aicinu balsot “pret”, arī pati balsošu “pret”. Ja ar mūsu lēmumu kaut vienu mirkli mēs paredzam pasliktināt bērnu tiesības un bērnu dzīvi Latvijā, ja kaut vienu brīdi varam pieņemt, ka šis mūsu lēmums var izraisīt invaliditāti, negadījumus, tad es aicinu balsot “pret”. Esam atbildīgi! Mēs visi būsim atbildīgi pret ģimenēm, pret bērniem, pusaudžiem, ja viņi negadījuma laikā sevi sakropļos vai, nedod Dievs, nogalinās. (Dep. S. Riekstiņš: “Tāpat to var izdarīt!”) Paldies.
Cienījamie kolēģi! Minētā likumprojekta otrajam lasījumam Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir saņēmusi piecus priekšlikumus. 1. - deputātes Bites priekšlikums. Komisija neatbalsta. Nē, paldies. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Arī 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. Tādējādi visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt otrajā, galīgajā, lasījumā. Kolēģi! Likumprojekta Nr.682/Lp12 otrajam lasījumam saņemti seši priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tāpat atbalstīts. 5. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Protams, komisijā atbalstīts. Un arī 6. - Juridiskā biroja priekšlikums - komisijā atbalstīts. Izskatīti visi priekšlikumi. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Cienījamie kolēģi! Likumprojektam Nr.683/Lp12 saņemti pieci priekšlikumi. 1. - deputātes Stepaņenko priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Jā. Kolēģi, paldies par ļoti saturīgām debatēm! Un, rezumējot šo divu komisijas sēžu darbu un izskatīšanas gaitu šodien Saeimas sēdē, man ir ļoti konstruktīvs priekšlikums. Pirmām kārtām es vēršos pie deputātiem, kas šo priekšlikumi jau izteikuši, un es ļoti ceru, ka viņi savus vārdus pārvērtīs arī reālos darbos, nevis būs tikai tukša gaisa tricināšana... Un tas ir konkrēti par Baloža kunga, Kaimiņa kunga, daļēji arī Brīvera kunga un Šimfas kundzes jautājumu par komisijas lietderību. Es tiešām... Acīmredzot tas laiks ir pienācis un šī komisija savu lietderību ir izsmēlusi. Es tiešām vēlos, lai jūs īstenotu šo savu domu arī reālā likumprojektā, kuru jūs iesniegtu, proti, par šīs komisijas darbības pārtraukšanu. Un līdz ar to ir visas iespējas mums, Saeimai, par to lemt un izdarīt attiecīgus grozījumus Kārtības rullī. Šie pieprasījumi, es pieņemu, ir iespējami arī citādās formās, un to izskatīšana droši vien varētu būt daudz konstruktīvāka un galīgais rezultāts daudz efektīvāks. Es tiešām šos manis iepriekš minētos kolēģus gribu turēt pie vārda, lai seko arī rīcība. Es personīgi būšu gatavs nobalsot par šo jūsu ierosinājumu - par Pieprasījumu komisijas likvidēšanu. (Starpsauciens: “Mēs jau uzrakstījām!”) Jā. Tieši! Bet, ja mēs runājam par šo konkrēto pieprasījumu... Nu, šodien viss tika pateikts. Es tikai gribu piebilst par mana kolēģa Kaimiņa kunga daudz piesaukto pieredzi ar maniem bērniem Anglijā... Cik es ar viņiem esmu runājis, nu Anglijā tā nenotiek, ka bērnus ņem ārā no ģimenes tikai tāpat vien! Nu nenotiek tā! Anglijā ir ļoti stingra kārtība attiecībā pret ģimeni, ļoti stingra uzraudzība. Anglijā ļoti rūpīgi seko, kā ģimenes par bērniem rūpējas. Un es netaisos šeit viņiem būt advokāts, bet es varu pateikt tikai vienu. Šajā situācijā, es esmu pārliecināts, Ārlietu ministrija rīkojas atbilstoši saviem uzdevumiem. Un es aicinu šo pieprasījumu noraidīt.
Labrīt! Cienījamās deputātes un godātie deputāti! Godātie ministri! Saeima 2010.gada 10.jūnijā pieņēma grozījumus Politisko organizāciju (partiju) finansēšanas likumā, lai mazinātu partiju atkarību no ziedotājiem un to interešu realizēšanas riska, mazinātu partiju nelikumīgu finansēšanu, kā arī paaugstinātu partiju administratīvo kapacitāti un tādējādi atrisinātu praksē identificētās problēmas, kuras attiecas uz partiju finansēšanu. Likums paredz, ka partiju pie noteiktiem nosacījumiem finansē no valsts budžeta, kā arī paredz gadījumus, kādos finansējums netiek piešķirts vai arī tā izmaksa tiek pārtraukta vai apturēta. Likumā ir skaidri noteikti gadījumi, kādos Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs pieņem lēmumu par atteikumu piešķirt valsts budžeta finansējumu un par valsts budžeta finansējuma izmaksas pārtraukšanu. Likuma 7.3 panta pirmajā daļā ir minēti trīs konkrēti kritēriji, kuriem iestājoties birojs pieņem lēmumu par atteikumu piešķirt valsts budžeta finansējumu, un tie ir šādi: politiskā organizācija (partija) ir sodīta par priekšvēlēšanu izdevumu apmēra pārsniegšanu par vairāk nekā 10 procentiem, un lēmums ir stājies spēkā; politiskā organizācija (partija) ir sodīta par gada pārskatā vai vēlēšanu ieņēmumu un izdevumu deklarācijā nenorādītiem darījumiem vai saņemtiem dāvinājumiem (ziedojumiem), kuru kopsumma pārsniedz 100 minimālās mēnešalgas, un lēmums ir stājies spēkā; politiskajai organizācijai (partijai) saskaņā ar Krimināllikumu ir piemērots piespiedu ietekmēšanas līdzeklis, un tiesas nolēmums ir stājies spēkā. Savukārt attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par valsts budžeta finansējuma izmaksas apturēšanu, ja konstatēts likuma 7.4 panta, kas paredz valsts budžeta finansējuma izlietošanas vispārējos nosacījumus, pārkāpums, nekādi kritēriji nav noteikti. Tātad, konstatējot budžeta finansējuma nosacījumu pārkāpumu, birojam ir pienākums izdot obligātu administratīvo aktu un tā rīcības brīvība ir samazināta līdz minimumam. Šāds lēmums Korupcijas novēršanas
Augsti godātie kolēģi! Es tiešām daudz smaidu par to ātrumu, ar kuru tas notiek, - man ir šādas tiesības, jo es šajā stāstā atceros diezgan daudz ko no 2011. gada. Lūk, kopumā par visiem tiem grozījumiem... Es to visu varu saprast pie viena nosacījuma: ja mūsu valdībai, premjeram vai ārlietu ministram ASV puse skaidri pateic: “Jums jāizdara tas, tas un tas, un, ja jūs to izdarīsiet, tad saprātīgā termiņā sankcijas tiks noņemtas.” Es “saprātīgu termiņu” definēju kā, vēlākais, janvāra vidu. Es uzskatu, ka, ja... es nezinu, vai te tas ir... Mēs neesam redzējuši premjeru. Un es uzskatu, ka premjeram vajadzēja nākt šeit, uz Saeimas tribīni, un pateikt, ka viņam ir pilna pārliecība, ka šie grozījumi noņems tās sankcijas. Viņš to nav izdarījis. Es nezinu, vai tas bija tāpēc, ka viņam nebija laika vai ir kaut kādi citi iemesli. Bet, ja, pieņemot visus tos grozījumus, ASV neizņems Ventspils brīvostu, es domāju, vēlākais - 15. janvārī, no sankciju saraksta, tā būs milzīga jūsu, valdības, izgāšanās. Tas vienkārši nozīmēs, ka jūs īsti nezināt, ko jūs darāt, ka jums nav nekādas reālas komunikācijas ar sabiedrotajiem. Tālāk. Ja mēs runājam par korupciju ostās, likumprojektu anotācijās rakstīts, ka ostās ir konstatēta korupcija. Šodien premjers televīzijā pateica: “Ostās ir korupcija - gan Ventspils brīvostā, gan Rīgas brīvostā.” Es domāju, jūs kaut ko zināt par ostu pārvaldības modeli. Tur ir padomes, padomēs ir astoņi cilvēki - četri ir pašvaldību pārstāvji, un četri ir jūsu valdības deleģētie pārstāvji. Pēdējā gada laikā - tikai jūsu valdības, nekādas <PARTY> tur nav. Lēmumi tiek pieņemti ar vienkāršu vairākumu. Nav iespējams pieņemt nevienu lēmumu nevienā ostā ar tikai četrām balsīm, tikai - piecas! Tas nozīmē, ka ir tikai trīs varianti. Vai nu kāds jūsu valdības pārstāvis... un tās ministrijas ir, ja es pareizi atceros, VARAM, Satiksmes, Finanšu un Ekonomikas. Vai nu viens no jūsu valdības pārstāvjiem ir tiešā veidā piedalījies šajā korupcijā gan Rīgā, gan Ventspilī... Pirmai
Jā, kolēģi! Nu šeit mēs esam nonākuši pie tā, ko sauc par amorālu rīcību. Un, redzot, ka šādā veidā mēs dalām... vakar vēl bija runa par 1 miljonu, nu jau ir runa par 2 miljoniem... Pēkšņi parādās mums šāda veida līdzekļi budžetā, kurus mēs tā vienkārši, izmantojot varas struktūras, varam sadalīt dažādām, droši vien vajadzīgām lietām. Bet, piedodiet, bērnu laukumi, dažādu pulciņu uzstāšanās, lugu iestudējumi (No zāles dep. S.Āboltiņa: “11.priekšlikums nav par bērnu laukumiem!”) - tas ir izdarāms arī citādākā veidā! Un šis priekšlikums, ko šobrīd varas partija izvirza, pēc savas būtības ir amorāls. Un tas pauž to, ka mēs tautas līdzekļus izdalām... Vai var, lūdzu, nodrošināt kārtību zālē? Nevar jau pārkliegt deputātu ar gadu garumā trenētu balsi, tāpēc šinī situācijā... (Starpsaucieni no zāles; dep. S.Āboltiņa: “Kārtības rulli ievērojiet!”) Redziet, kā... Par šo priekšlikumu. Tas nav atbalstāms tāpat kā visi šie priekšlikumi, kuri šobrīd nozīmē to, ka mēs vienkārši ciniski iztērējam tautas līdzekļus.
Labdien, Saeimas sēdes vadītāja! Kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā esam izskatījuši likumprojektu “Grozījumi Pasta likumā” (Nr. 1054/Lp13). Likumprojekta mērķis ir nodrošināt Ministru kabineta 2019. gada 17. decembra sēdē dotā uzdevuma izpildi par Valsts ieņēmumu dienesta kompetences paplašināšanu, veicot pārrobežu sūtījumu kontroli, lai atklātu Pasta likumā noteiktos aizdomīgos pasta sūtījumus. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 3. jūnijs.
Cienījamā sēdes vadītāja! Kolēģi! Mēs vakar patiesībā ārkārtīgi daudz laika pavadījām... un zināmā mērā... mazliet es... teiksim, pat nevajadzīgi... Ja mēs būtu iepriekš vienojušies arī par skaidriem kritērijiem, kas ir kas... Un es atsaucu savu... nevis atsaucu, bet iesniedzu priekšlikumu atsaukt kritērijus, tāpēc ka tie vienkārši bija nesaprotami un muļķīgi. Un tā vietā būtu jāsaliek, kas noveda pie tā, ka nezina, kur centrs... Centrs ir pavisam citā novadā... un tā tālāk. Es gribētu teikt, ja šie kritēriji būtu skaidri... arī nu jau lielpilsētām... un nākamais priekšlikums - par novadiem... Un mums ar Pavļuta kungu jau bija arī diskusija. Es uzskatīju, ka Saeima jeb parlaments tad varētu kontrolēt tikai, kādi ir kritēriji, un praktiski to zīmējumu un pārējo varētu arī uzticēt Ministru kabinetam, un tas būtu bijis savādāk. Bet šobrīd šis priekšlikums pilnīgi skaidri pasaka, kas tad ir lielpilsēta. Un es pateikšu vēl vairāk, arī noņemot diskusijas. Papildinām šo ar vēl vienu punktu, ka lielpilsētai var būt apkārt arī teritorija. Un tad mēs nepazaudēsim to... runāja, ka Vidzemē vairs nav nevienas lielpilsētas... neatkarīgi no tā, kas ir apkārt, Valmiera savu statusu iegūs, arī pārējie. Tāpēc es aicinu vienkārši šajā virzienā strādāt. Nu, mēs pasakām priekšā, kā var iet. Un mēs vakar būtu nevis deviņos, bet droši vien kādos piecos... nevis patiešām nonākuši līdz absurdiem... līdz absurdiem, ka mums jāsāk mērīt Jelgavas izmēri ar Rēzeknes izmēriem. Un mēs to turpināsim, un būs Satversmes tiesa. Es aicinu, parādu virzienu, un man šķiet, ka tas ir tas, uz ko vēl nav par vēlu iet, jo priekšā ir nākamais lasījums. Aicinu atbalstīt šo un arī nākamo. Paldies.
Labdien, godātie kolēģi! Iepazīstoties ar likumprojektu “Par valsts budžetu 2019. gadam”, kā arī grozījumiem pavadošajos likumprojektos, rodas vairāki jautājumi. Viens no tiem - kāpēc netiek pildīti priekšvēlēšanu solījumi? Kad, piemēram, tiks pildīts Jaunās konservatīvās partijas solījums par minimālo pensiju 200 eiro apmērā šogad, kā arī ar iedzīvotāju ienākuma nodokli neapliekamo minimumu algām un pensijām - 500 eiro mēnesī? Dabasgāzei šī partija solīja cenas samazināt par 30 procentiem, visiem ārstiem - algu vismaz 1700 eiro uz rokas, medmāsām - vismaz 800 eiro. Arī apvienība “<PARTY>” solīja palielināt minimālo algu un neapliekamo minimumu līdz 500 eiro mēnesī. Un ko mēs redzam tagad? Valsts makā vienkārši nav finanšu avota plāna “3 × 500” un citu solījumu īstenošanai. Tieši tāpēc budžeta projekts kopumā sociālajā jomā izskatās ļoti vāji, tajā nav gandrīz nekā no cilvēku labklājības līmeņa paaugstināšanas. Tas nozīmē, ka lielai daļai iedzīvotāju joprojām būs jādzīvo nabadzībā, gaidot, kad pensiju saņēmēji vienkārši aizies citā saulē. Par pedagogiem. Pirms vēlēšanām visas partijas solīja atbalstīt pedagogu algu palielināšanas grafiku. Un ir absolūti skaidrs - ja valdība apņemšanos nepilda no šā gada septembra, tad nav zināms, kā izskatīsies grafiks no nākamā gada janvāra un vai vispār algu pieaugums ir gaidāms. Pašlaik pedagogi kārtējo reizi ir palikuši ar garu degunu - solītā atalgojuma pieauguma nebūs. Tā ir pilnīga nekaunība, kolēģi! Rezultātā Latvijā pedagogu alga joprojām būs zemākā starp OECD valstīm - apmēram divarpus reizes mazāka nekā OECD valstīs vidēji. Tāpat pamatīgi atpaliekam no Igaunijas un Lietuvas, kur pedagogu alga krietni ir apsteigusi Latvijas līmeni. Turklāt mūsu pedagogiem kopš 2008. gada atalgojums ik gadu attālinās no vidējās bruto darba samaksas valstī. Pašlaik šī starpība sasniegusi jau vairāk nekā 150 eiro. Acīmredzot tāda ir valdības attieksme pret pedagogiem, kuru uzdevums ir veidot Latvijas nākotni. Valdībai, visticamāk, nav izpratn
(No zāles dep. A.Barča: “Piecas minūtes - pietiek!”) Pirmām kārtām, cienījamie kolēģi, kopš kura brīža <PARTY> tik ļoti rūpējas par to, lai cilvēkiem būtu lielāka iespēja aizņemties? Tas lielā mērā neiet vispār kopā ne ar kāda veida iepriekšējiem uzstādījumiem attiecībā uz ātro kredītu ierobežošanu. Tas ir pirmām kārtām. Otrām kārtām, runājot par pašu likumprojektu un deklarēšanu, ka tā būs izvēles iespēja. Nu, nebūs tā nekāda izvēles iespēja! Tā absolūti nebūs izvēles iespēja tajā realitātē, kurā daudzi no jums varbūt arī nedzīvo. Redzot, ka nolikto atslēgu princips būs kā izvēles iespēja un būs iespējams šo prasību īstenot, bankas, piedāvājot paaugstinātas procentu likmes un tajā pašā laikā pastāvot izvēles iespējas apstākļiem, piedāvās nepiemērot minēto kritēriju, un šajā situācijā nosacījumi nolikto atslēgu principam viennozīmīgi būs tādi, ka neviens no tiem cilvēkiem, kuri vēlēsies saņemt jebkāda veida kredītu, tiem vienkārši nepiekritīs. Līdz ar to pēc būtības nolikto atslēgu princips īstenībā nedarbosies. Otrām kārtām. Ko jūs piedāvājat attiecībā uz fiziskās personas saistību dzēšanas plāna termiņiem? Jūs faktiski piedāvājat to palielināt divas reizes! Respektīvi, jūs neatgriežat aktīvajā ekonomiskajā apritē tos cilvēkus, kuri vēlas tajā atgriezties un daudz ātrāk iziet fiziskās personas maksātnespējas procesu. Nākamais jautājums. Protams, pašreizējos apstākļos, kad jūs esat pārdevuši “Citadeli” un vairs nevarat nekādā veidā ietekmēt to konkurenci, kura pastāv tirgū, kāpēc jūs neizmantojat tās iespējas, ko piedāvā, no vienas puses, Konkurences padome, bet, no otras puses, FKTK attiecībā uz uzraudzību gan pār konkurenci tirgū, gan, piemēram, pār banku kredītportfeļa kvalitāti, izvērtējot vienas vai otras bankas licenci attiecībā uz to, cik tiešām kvalitatīvs kredītportfelis ir bankā? Nacionālā apvienība tiešam arī stāv un krīt par termiņuzturēšanās atļaujām... atveru kādu ziņu, kādu ierakstu: termiņuzturēšanās atļaujas ir lielākais bieds, un tas mērķis ir, lai
Vai es drīkstu apvienot abus uzstāšanās laikus? (Starpsauciens: “Lai runā!”) Paldies. Godātie deputāti! Godātais Ministru prezidenta kungs! Ja Čigānes kundze neiebilst, es lasīšu savu tekstu. (Dep. L.Čigāne: “Viss kārtībā!”) Sākšu ar to, ko es neesmu atradusi šajā ziņojumā. Es neesmu tajā atradusi informāciju par to, ka valdība, slēpjoties aiz slēgtām durvīm, kušinot medijus, slēpjot līguma pielikumu, bez liekām diskusijām pieņēma lēmumu par ambicioza, moderna jaunās paaudzes līguma - tirdzniecības līguma starp Eiropas Savienību un Kanādu, tā sauktā CETA, - noslēgšanu. Latvijā par tā ietekmi uz tautsaimniecību nav veikts neviens pētījums un nav veikta neviena aptauja, jo Ārlietu ministrijai tam nav naudas, neskatoties uz to, ka daudzās Eiropas valstīs ir notikušas spraigas diskusijas un vairākas valstis ir iesniegušas savus paziņojumus un deklarācijas - kopumā 38. No tām nevienu nav iesniegusi Latvija, neskatoties uz zemnieku bažām un nevalstisko organizāciju pretenzijām. Redzot to, kas pēc budžeta nakts notiek ar mūsu uzņēmējiem, un lasot atvadu vēstuli no kārtējās SIA, man nav skaidrs, par kādu CETA labumu maziem un vidējiem uzņēmumiem jūs runājat, ja nupat esat iedarbinājuši pilnas iznīcības procesu šiem uzņēmumiem. Godātie ministri! Palasiet tās vēstules, ko raksta uzņēmēji! Lai tie nebūtu tikai sausi statistikas skaitļi, es aicinu visus, lai cik grūti tas būtu, uzrakstīt savu atvadu vēstuli politiķiem. Dariet to! Jo viņi uzskata, ka slūžas mikrouzņēmumu nodokļa regulējumā jums esot bijušas par platu un jūs visi esot pārshēmojušies. Lūdzu, Kučinska kungs, ielāgojiet, ka bizness Latvijā, kas vēl ir dzīvs, eksistē par spīti, nevis pateicoties jūsu valdības darbam. Tāpēc kā izsmiekls uz budžeta pieņemšanas fona 23.novembra naktī izskatās Latvijas straujais kāpums Doing Business reitingā. Taču tam ir zināms izskaidrojums. Reitingi neataino reālo situāciju, bet gan modelē mākslīgu biznesa algoritmu, vadoties no dažādām izmaksām un prasībām. Ar reālo dzīvi tam ir maz
Labrīt, kolēģi! Priekšvēlēšanu kaislības un vēlēšanu tuvums ir aizmiglojis dažu deputātu veselo saprātu. Es domāju - par ko mēs šobrīd runājam? Mēs šodien runājam par cilvēku, kas savulaik ir balsojis “par” Latvijas neatkarību. Un tas acīmredzot ir ļoti nopietns arguments, par ko mēs šodien runājam. Un daudzi, kas tagad pirms manis runāja... acīmredzot dažs labs vēl staigāja zem galda, nevis domāja par to, ka būs Latvijas neatkarība un kā būs. Tagad viņi ir kaismīgi runātāji! Dažs labs, kas ir mainījis partijas, tagad uzreiz ar nacionālo stāju nāk te un plātās. Kolēģi! Es gribu pateikt tikai vienu - man ar Arvīdu Ulmi ir bijis ļoti ciešs sakars... saskare savulaik. Un varbūt daudzi nezina to: kad vēlēja Augstāko padomi, mēs startējām kā divi konkurenti vienā vēlēšanu apgabalā. Tajā laikā Arvīds Ulme tika virzīts no Tautas frontes un viņš tika iebalsots, un es varu būt tikai gandarīts, ka tas solis notika, jo viņš sevi parādīja kā Latvijas patriotu, kā cilvēku, kam rūp Latvijas nākotne. Un šobrīd apšaubīt viņa stāju, viņa uzticību Latvijai un tā tālāk - tas ir vienkārši populistiski un, es gribētu teikt, pat nelietīgi. Tāpēc es balsošu par to, lai viņa mandātu apstiprina. To, vai viņš ir bijis čekists vai nav bijis čekists, - to lai izšķir tiesa un ar šo jautājumu nodarbojas! Te jau pieminēja viņa aktivitātes, kas ir bijušas pirms... kas bija Atmodas laikā. Es atceros - bija visas šīs metro akcijas, ko rīkoja Vides aizsardzības klubs, tā bija vesela virkne akciju. Un tajā brīdī neviens īpaši nedomāja, vai šīs akcijas organizēja čeka vai organizēja Arvīds kā Vides aizsardzības kluba prezidents. Es esmu pārliecināts par Arvīda Ulmes nacionālo stāju, un es viņu atbalstīšu. Un es aicinu jūs to darīt.
Cienītais Prezidij! Cienījamie deputāti! Neesmu šobrīd nācis aizstāvēt Ķezberes kundzi, ņemot vērā, ka viņa ir iesniegusi atlūgumu un tā ir viņas izvēle. Tomēr es domāju, ka viņa ir pelnījusi... un vismaz es te pateikšu paldies par darbu, ko viņa ir darījusi. Viņai vienkārši nelaimējās... būt šajā sarežģītajā laikā par vadītāju... Ne jau NEPLP viena pati, bez jūsu un mūsu, bez valdības un parlamenta, palīdzības varēs atrisināt un izdarīt visas lietas, kuras vienkārši prasās šobrīd... Jaunie apstākļi prasa, informatīvās telpas apdraudējums prasa, iespējams, pavisam citādāk pārvaldīt... Tāpēc arī apakškomisija, es ceru, pabeigs darbu, strādājot pie sabiedrisko mediju uzraudzības mehānisma. Un lai nu tā būtu, lai tie jaunie vadītāji, kas tagad nāks un visiem šiem standartiem atbildīs, kā te tiek zīmēts... lai viņi arī būtu tie, kas izvilks šo situāciju tā, ka ļoti daudzi slavēs. Varbūt... iespējams, Ķezberes kundzes nelaime bija tā, ka viņa par daudz kaut ko gribēja izdarīt. Kas strādā, tie kļūdās. Un es zinu tik daudzas iestādes vēl diemžēl valsts pārvaldē, kuras... ne jūs, ne kāds cits zina, kas tās vada, jo viņš klusi tur sēž, strādā un nevienam nav kaitīgs. Bet NEPLP uzdevumi patiešām ir grandiozi un sarežģīti. Interneta vide, apdraudējumi, kādi ir, kanālu slēgšana... Ir jau arī tie darbi, ko, iespējams, neviens arī neredz. Jūs nevarat šobrīd nosaukt tos kanālus, kuri neieguva apraides tiesības. Arī tādi ir bijuši. Un, Kaimiņa kungs, tagad es vēršos pie jums. Kā es jau teicu pirms tam, tā ir ļoti liela atbildība. Faktiski jau jūs “nokodāt” otro vadītāju... divos sasaukumos... Tas nozīmē, ka atbildība ir vēl lielāka - par to, kurš būs trešais vadītājs (Dep. A. Kaimiņa starpsauciens.), kurš būs tas jaunais. Es dzirdu jau aizkulisēs par partiju vienošanos, par putniem, kuri sākuši lidot, lai nosēstos tur... Viss būs mūsu rokās. Es turēšu pie vārda Kaimiņa kungu, kurš man starpbrīdī arī teica, ka komisijas darbs būs objektīvs un komisijas darbā arī atradīs labākos kand
Labdien, augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Cienītie kolēģi! Es klausos Butāna kunga debates. Man ir tā... diezgan skaudri noklausīties, kā pēkšņi <PARTY> ir izdomājusi jaunu autotransporta sistēmu, neskatoties uz to, ka sistēmai bija jāstājas... stāsies droši vien spēkā 2021. gadā, kādā laikā arī tika paredzēts. Vienīgā atšķirība ir tā, ka, stājoties Linkaitam amatā, kad vēl bija iepriekšējais valsts sekretārs, tika uzdots šo visu redzējumu pārskatīt, jo acīmredzot tas neatbilda kāda interesēm vai politiskā spēka interesēm. Mēs redzam iznākumu, kur cīnījāmies par to, lai nebūtu monopoli, līdzīgi kā Rīgā, kur mums bija strīds par 600 miljoniem attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu, tad šeit <PARTY> tas viss liekas pietiekoši normāli, tikai bišķiņ jāpalabo. Cienītie kolēģi, mēs arī droši vien iesniegsim priekšlikumus likumprojektā, lai tiešām šī konkurence būtu pietiekoši skaidra (nevis tā, kā tas ir šobrīd iznācis), lai varētu tomēr šos autopārvadājumus nodrošināt visos reģionos, visās pašvaldībās, visiem iedzīvotājiem vienādi. Kas attiecas uz Butāna kunga piedāvājumu – vērsties pie viņa, un viņš sniegs padomu –, es, cienītie kolēģi, aicinātu tomēr to nedarīt, jo cilvēkam vēl ir pietiekoši daudz jāmācās, lai viņš saprastu, ko nozīmē autopārvadājumi, ko nozīmē satiksmes nozare, lai varētu kaut kādā veidā arī palīdzēt satiksmes nozarei, kas, nu, diemžēl šobrīd pieredz tos... ne tos labākos laikus. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Komisija ir saņēmusi Finanšu ministrijas izstrādātos grozījumus Kredītiestāžu likumā. Likuma mērķis ir stiprināt Latvijas finanšu sistēmu un veicināt stabilu tās ilgtermiņa attīstību, lai pārbaudītu kredītiestādēs strādāt gribošo un strādājošo personu atbilstību darba pienākumiem un nodrošinātu sabiedrības uzticību finanšu sektoram, kā arī mazinātu riskus, ka negodprātīgi darbinieki iesaistīti kredītiestāžu darbībā. Vienlaikus likumprojektā ir iekļauta norma par aizliegumu kredītiestādes akcionāram - fiziskajai personai ar tiešu vai netiešu būtisku līdzdalību - būt par šīs pašas kredītiestādes valdes locekli, valdes priekšsēdētāju vai kredītiestādes augstākajā vadībā ietilpstošu darbinieku. Paredzēts, ka likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas. Lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Šī gada 1.oktobris.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Es nebiju domājis, ka kādreiz kāpšu tribīnē, lai runātu par kāda deputāta kustību saistībā ar komisijām, tāpēc ka es uzskatu: tā ir tiešām šo deputātu brīva griba, kurā komisijā viņi grib strādāt, kurā - negrib, un mans pienākums ir apstiprināt to. Bet - šī nebūt nav tāda situācija. Kolēģi, mēs runājam par Nacionālās drošības komisiju, kuras vadītāju grib nomainīt Aivars Lembergs. Es to ļoti labi zinu; jums tas patīk vai nepatīk. Es esmu pārliecināts, ka, iespējams, to nezina ļoti daudzi vai vismaz daži no šī dokumenta līdzparakstītājiem, kuri virza jaunu deputātu. Bet, runājot par atsaukšanu, - kolēģi, es to labi zinu. Vienkārši ņemiet to vērā. Es esmu piedalījies tādās sarunās, es par to esmu lietas kursā. Es balsošu “pret”.