EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Pirmkārt. Man ir liels prieks dzirdēt, ka <PARTY> ir pēkšņi kļuvuši par ļoti kvēliem vides aizstāvjiem. Tas tiešām ir jaunums. Otrkārt. Par šīm deputātu kvotām runājot. Tā tiešām ir pagātne. Tie 28 miljoni, kas tika sadalīti iepriekšējā Saeimā, šeit nav redzami. Un acīmredzot, ja jūs tik daudz par to runājat, jums tā pietrūkst. Bet, atvainojiet, to jūs šeit neatradīsiet un neredzēsiet. Kā jau minēju, runāju arī iepriekš, pirmajā lasījumā, šie kopējie likuma grozījumi ir vērsti uz to, lai stiprinātu vides institūcijas, jo iepriekš tās tiešām ir bijušas ļoti vājas, un es ceru, ka ne apzināti vājinātas. Līdz ar to, lai tās - Valsts vides dienests, Dabas aizsardzības pārvalde, Vides aizsardzības fonds - būtu stiprākas, ir ļoti svarīgi celt šo institūciju kapacitāti. Un tas tiks darīts gan nākamā gada budžetā, gan arī turpmāk uz priekšu. Ja runājam konkrēti par dabas resursu nodokļa pārdali šajā kontekstā, tad, jā, mēs redzam Valsts kontroles ziņojumu, kur ļoti skaidri un gaiši parādās, kādā veidā vides objektiem un vides aizsardzības mērķiem pašvaldības ir izmantojušas šo finansējumu. Nu, piemēram, kancelejas preču iegādei, nodokļu un soda naudu nomaksai, sētnieku algošanai, jumtu remontiem, kapu inventarizācijai, lapeņu izbūvei, apstādījumu kopšanai, kaķu sterilizācijas uzskaitei, peldošu strūklaku izveidošanai un tā tālāk, un tā tālāk. Tādi ļoti skaidri mērķi, kas sasaucas ar vides aizsardzību. Bet pašvaldībām nav, par ko bažīties, jo nākamā gada budžetā pašvaldībām būs papildu līdzekļi dažādām vajadzībām - pašvaldībām nākamā gada budžetā būs 63 miljoni eiro, ko tās varēs izmantot dažādiem mērķiem, tai skaitā tiem, kas ir saistīti ar vides aizsardzību. Paldies, kolēģi.
Godātie kolēģi! Lai cik teicami strādātu Demogrāfisko lietu centrs un Demogrāfijas lietu apakškomisija ar Parādnieka kungu priekšgalā, uzskatu, ka mēs vēl esam tālu no valsts, kura dāsni stimulē dzimstību un ģimenes uzplaukumu. To mēs redzējām, kad strādājam pie iepriekšējiem likumprojektiem. Manuprāt, iemesls slēpjas tieši īpašajā ierēdņa domāšanas veidā. Par to vēlāk. Iedzīvotāju ienākuma nodokļa atmaksa par mājokļa iegādi vai pārbūvi ir ierasta prakse daudzās Eiropas valstīs, un šī sistēma teicami strādā arī Igaunijā. Ir skaidri iezīmējies tas, ka ienākumu deklarēšana kopā ar atmaksas saņemšanu ir teicams veids, kā uzlabot attiecības starp valsti un nodokļu maksātāju. Šogad Valsts ieņēmumu dienests deviņos mēnešos ir saņēmis par 11 procentiem vairāk gada ienākumu deklarāciju nekā pagājušajā gadā. Tas ir saistīts tostarp ar vecāku paaugstinātu interesi nodot čekus par bērnu pulciņiem. Šī veiksmīgā iniciatīva, kuru virzīju gan es, gan <PARTY>s deputāti, pierāda, ka draudzīgs un nerepresīvs pasākums ēnu ekonomikas mazināšanai ir daudz efektīvāks veids nekā sankcijas un draudi. Iedzīvotāji ne tikai ir motivēti maksāt nodokļus un deklarēt ienākumus, bet, pieprasot čekus gan par zobārsta pakalpojumiem, gan par bērnu pulciņiem, no pelēkās zonas sev līdzi ved arī pakalpojumu sniedzējus. Iespējams, ka daudzi kredītņēmēji, vēloties saņemt atvieglojumus līdz pat 200 eiro gadā, pakāpeniski izlems par labu deklarētiem ienākumiem un izies ārā no aplokšņu algu zonas, kurā daži varētu joprojām atrasties. Kolēģi, es aicinu atbalstīt iedzīvotāju ienākuma nodokļa atmaksu par kredītprocentiem vienīgā mājokļa iegādei vai pārbūvei daudzbērnu ģimenēm un ģimenēm, kas audzina bērnu ar invaliditāti. Šī ir pati neaizsargātākā kredītņēmēju grupa. Bet, kolēģi, es zinu, cik teicami strādā ierēdņu taktika labu ideju norakšanai. Ir tikai jāiedomājas attiecīgās sabiedrības grupas pārtikušākais un slinkākais pārstāvis, kam būtu adresēta šī pozitīvā iniciatīva, un būs jādzird: “Ko? Mēs tādiem gras
Labdien, ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze un godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi un sagatavojusi likumprojektu “Grozījumi Atkritumu apsaimniekošanas likumā” (Nr. 1542/Lp13) otrajam, galīgajam, lasījumam. Likumprojekta mērķis ir nodrošināt pašvaldību un atkritumu apsaimniekošanā iesaistīto pušu noslēgtajiem līgumiem atbilstošu atkritumu apglabāšanu līdz pilnvērtīgai jauno atkritumu apsaimniekošanas reģionu darbības uzsākšanai, kā arī pagarināt termiņu atkritumu apsaimniekošanas reģionālo plānu izstrādei līdz 2023. gada 1. jūlijam. Kopumā komisijā tika saņemti četri priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz papildināt pārejas noteikumus ar skaidrojumu par jaunās redakcijas tvērumu. Komisijā tika atbalstīts. 2. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Gata Zamura priekšlikums. Paredz aizstāt pārejas noteikumu 54. punktā minēto līgumu slēgšanas laiku... no šā gada 31. jūlija... ar šā gada 31. oktobri. Komisijā atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz papildināt pārejas noteikumu 54. punktu ar noteikumu par atkritumu apsaimniekošanas līgumu nepagarināmību, ja pēc 2023. gada 31. decembra atkritumi tajā vietā vairs netiek uzglabāti. Komisijā atbalstīts. Un 4. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Gata Zamura priekšlikums. Paredz svītrot likumprojekta spēkā stāšanās laiku. Komisijā atbalstīts. Kolēģi, esam izskatījuši visus priekšlikumus likumprojektā “Grozījumi Atkritumu apsaimniekošanas likumā”. Komisijā šis likumprojekts tika apstiprināts. Aicinu arī jūs atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Labdien, dāmas un kungi! Es uzreiz saku paldies Sudrabas kundzei, jo viņa ir aiztaupījusi vismaz 10 minūtes no manas runas, kurai arī es biju gatavojies. Un es pilnībā piekrītu tam, ko jūs minējāt, - šī analīze bija tiešām pamatota, un arī es personīgi tai pievienojos. Bet ir vēl tāds jautājums. Mēs šodien apspriežam iespējamo Ministru kabinetu, un mēs apspriežam šī Ministru kabineta darbības plānu - deklarāciju. Es to nekā citādi neizprotu kā vien darbības plānu nākošajiem četriem gadiem. Man vismaz uzņēmējdarbībā ir tā: ja es kaut ko plānoju, tad es arī nesu atbildību ar savu kabatu, kā man tas izdosies. Es esmu atbildīgs, kā es tam nodrošināšu finansējumu, kā strādāšu un kā tas viss attīstīsies. Sajūta, lasot šo deklarāciju, ir tāda, ka atbildības nav vispār. Es atvainojos, es nevienu negribu aizvainot, bet šobrīd jautājums man ir vienkāršs: kāds ir uzdevums šai deklarācijai? Kas ir šīs valsts vīzija? Vai mēs būsim agrāra valsts ar lauksaimniecības un mežu attīstību? Vai mēs būsim loģistiku attīstoša valsts ar ostām? Vai mēs būsim farmāciju attīstoša valsts? Ir no visa kā kaut kas, bet nav konkrēta uzdevuma konkrētiem četriem gadiem... uz ko mēs koncentrējamies. Un patiesībā, runājot par... Straujumas kundze jau minēja to, ka šinī brīdī mēs vēlamies nepieļaut tālāku migrāciju, gribam atgriezt cilvēkus atpakaļ valstī. Jā, mēs pievienojamies šim plānam! Taču es nedomāju, ka kāds no tiem jaunajiem uzņēmējiem, kuri ar ģimenēm šobrīd domā par to... cenšas izšķirties - braukt prom vai palikt -, lasot šo deklarāciju, tiešām izvēlēsies nākošos četrus gadus tomēr palikt Latvijā. Tas, kā tas ir uzrakstīts, nav domāts viņiem! Tas tiešām ir domāts ierēdņiem. Atvainojos, bet šī valsts... ka darīsim, attīstīsim... tā jebkurā gadījumā neveicina nekādu ticību tam, ka tas tiešām tā notiks. Līdzšinējā darbība - un to piemin arī Straujumas kundze, ka šis Ministru kabinets būs tā kā pēctecis iepriekšējam, - liecina, ka nekas diži daudz nemainīsies, jo bija jau iespējas mainīt ieprie
Jā. Godātie kolēģi! Man būs gan piebilde, gan vienlaikus ierosinājums par priekšlikumu iesniegšanas termiņu. Proti, mums ir jāsagaida Ministru kabineta atzinums - vienots atzinums! - , jo šobrīd mums ir domstarpības starp divām ministrijām un Satversme mums nosaka, ka mums atzinumam jābūt vienam - no valdības. Tas ir viens. Otrs. Mums ir jāsaņem arī valdības atzinums - vienots atzinums! - par fiskālo ietekmi, jo mēs nedrīkstam pārkāpt arī citu Satversmes pantu, proti, nedrīkstam pieņemt likumu, kuram ir negatīva fiskālā ietekme, ja nenorādām kompensācijas avotus. Un, to visu ņemot vērā, es gribētu komisijas vārdā ierosināt priekšlikumu iesniegšanas termiņu - 26.februāri. Jā, godātie kolēģi! Komisijas vārdā aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā. Jā. Godātie kolēģi! Tā kā es jau aizsteidzos priekšā Kārtības ruļļa prasībām, tad vēlreiz - šoreiz Kārtības ruļļa noteiktajā laikā! - atkārtošu: 26.februāris.
Labdien, cienījamie kolēģi! Es arī vēlos aicināt koalīcijas kolēģus atbalstīt šo priekšlikumu, jo - paskatieties uz cipariem! Tas, godīgi sakot, nav godīgi... it īpaši - pret Latgali, jo samazinājums Latgales pašvaldībām ir... ļoti daudzām tas ir 7-8 procenti. Ja paskatāmies konkrēti - ir runa par cipariem! -, tad redzam, ka tādi jaunizveidojamie novadi kā, piemēram, Daugavpils novads, Ilūkstes novads, kas būs Augšdaugavas novads, zaudēs pusotra miljona eiro; Krāslavas novads zaudēs 1,2, Rēzeknes lielais novads - 2,1, Balvu novads - pusotra, Preiļu novads - vienu, Ludzas novads - 1,1 miljonu. Un mēs paskatāmies uz šiem lielajiem skaitļiem... cipariem un redzam, ka pašvaldībām, it īpaši tagad, nākošajā gadā pēc vēlēšanām, būs ļoti grūti izpildīt savas autonomās funkcijas, jo budžeta samazinājums pašvaldībām tomēr nogriezīs ļoti daudzas iespējas pildīt savus pienākumus. Es aicinu, it īpaši Latgales deputātus, šodien nobalsot par šo priekšlikumu, lai Latgales pašvaldībām būtu kaut vai papildinājums budžetam. Tā ka aicinu nobalsot par šo priekšlikumu un arī par nākamo. Paldies.
Dāmas un kungi! Arī es esmu viens no tiem, kurš parakstīja aicinājumu izteikt neuzticību ekonomikas ministram. (Starpsauciens.) Esmu arī viens no tiem, kuram radās pārdomas: ko gan tas mainīs? Kā jau Putras kungs nupat teica, Ašeradena kunga vietā tad nāktu cits <PARTY>S politiķis un lielos vilcienos viss paliktu pa vecam. Es gan pārmaiņas pēc nerunāšu par OIK. Mani pamudināja kāpt tribīnē vakar lasītais kāda banku eksperta raksts, kurā ir šāda frāze (citēju): “Tuvākās desmitgades laikā iedzīvotāju skaits saruks līdz pat trešdaļai.” Šī raksta autoram, visticamāk, nav sakara ar Ašeradena kungu, taču tas koncentrētā un diezgan atklātā veidā atspoguļo pie varas esošo politiķu un ekonomistu domāšanas veidu, kuru vienā teikumā pirms vairākiem gadiem izteica kāds toreiz pie varas esošs politiķis - Latvija ir laba vieta biznesam, tikai iedzīvotāji traucē. Iedzīvotāji šādus rakstus, ticamāk, nelasa, taču šo ideju reālo darbību sajūt, tāpēc atstāj valsti. Es gan ceru, ka minētais banku eksperts latviešu valodu nepārzina tik labi kā neoliberālās ekonomikas dogmas, tāpēc viņa teiktais “saruks līdz trešdaļai” tomēr jāsaprot, kā “saruks par trešdaļu”. Tātad Latvijas iedzīvotāju skaits tuvākās desmitgades laikā saruks par trešdaļu. 20.gadsimtā tāds sarukums bija divreiz: Pirmā pasaules kara laikā un staļinisko deportāciju laikā. Latvija ir vienīgā man zināmā valsts pasaulē, kurā iedzīvotāju skaits tagad ir mazāks nekā pirms Pirmā pasaules kara. Vai mūs sagaida jauns pasaules karš vai jaunas deportācijas? Nē! Par iemeslu tam ir valdošā ekonomikas paradigma, kur cilvēki tiek uzskatīti par traucēkli biznesam un ekonomikai, svētajai govij - eksportam. <PARTY>S aplausi. Šīs valdības laikā iedzīvotāju skaits Latvijas statistiskajos reģionos divu gadu laikā ir samazinājies par 2,8 procentiem Zemgalē, par 4,1 procentu Latgalē. Turklāt tas ir pēc oficiāli reģistrēto iedzīvotāju datiem. Uzskatu, ka valdības un vispirms jau ekonomikas ministra samierināšanās ar šādu notikumu gaitu ir vērtēj
Labdien, godātie kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija izskatīja un atbalstīja pirms pirmā lasījuma likumprojektu “Grozījumi Valsts sociālo pabalstu likumā”. Likumprojekta mērķis ir precizēt ģimenes valsts pabalsta izmaksas nosacījumus. Likumprojekts paredz, ka ģimenes valsts pabalsta izmaksu turpina arī par bērniem, kuri veselības traucējumu dēļ atrodas akadēmiskajā atvaļinājumā. Likumprojekts paredz precizēt arī valsts sociālā nodrošinājuma pabalsta izmaksas nosacījumus personām, kuras sasniegušas valstī noteikto pensionēšanās vecumu, kā arī to, ka senioriem valsts sociālā nodrošināšana... pabalsta izmaksa netiks pārtraukta, ja persona uzsāks darba attiecības. Likumprojekts paredz precizēt arī nosacījumus, kādā apmērā ir izmaksājams valsts sociālā nodrošinājuma pabalsts par diviem mēnešiem uz priekšu personai gadījumā, ja persona izbrauc uz pastāvīgu dzīvi ārpus Latvijas. Šie likuma grozījumi paredz regulāru informācijas apmaiņu starp Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūru, Ieslodzījuma vietu pārvaldi un Izglītības un zinātnes ministriju par personām, kuras atrodas ieslodzījuma vietā vai sociālās korekcijas izglītības iestādē un kuras ir valsts sociālo pabalstu saņēmējas. Un vēl. Šis likumprojekts paredz nostiprināt Valsts sociālo pabalstu likumā deleģējumu Ministru kabinetam - noteikt kritērijus, atbilstoši kuriem Veselības un darbspēju ekspertīzes ārstu valsts komisija sniedz atzinumu par īpašas kopšanas nepieciešamību. Komisijas vārdā es aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Valsts sociālo pabalstu likumā” pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 23. decembris.
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi un kolēģes! Es atceros to sajūsmu, ar kādu astoņdesmitajos gados, savā bērnībā, mēs uzņēmām pirmos krāsaini apdrukātos plastmasas maisiņus (bija tādi īpaši smalki - par 60 kapeikām, ja nemaldos) un vīzdegunīgo atvieglojumu, ar kādu atteicāmies no pītajiem tīkliņiem un groziem, ar kādiem uz tirgu un veikalu gāja mūsu vecvecāki. Kopš tā laika plastmasas izmantošana un tās radītais piesārņojums ir pieaudzis neprātīgā apjomā. Tas ir saistīts gan ar sabiedrības vērtībām, gan ar higiēnas, gan ar pieaugošās turības apsvērumiem. Plastmasa un citu veidu sintētiskais iepakojums nonāk vidē un burtiski cērt acīs zivīm, nogalina putnus un zvērus un maitā apkārtējo ainavu. Sadaloties mikrodaļiņās, iepakojums nonāk arī mūs vēderos un atstāj sliktu iespaidu uz veselību. Lielie kultūras pasākumi un vasaras festivāli parasti noslēdzas ar milzīgu atkritumu kalnu. Ja negribam noslīkt paši savos mēslos, ir jābeidz gatavot vienreizlietojamas lietas no mūžīgā materiāla, un to paredz Plastmasu saturošu izstrādājumu likums. Dažas lietas es vēlos izcelt īpaši. Pirmkārt. Lai arī likumprojekts ir izstrādāts saskaņā ar Eiropas Savienības direktīvu, tas nav vajadzīgs Eiropai vai kādam vagaram, kas mūs kontrolēs no Briseles, tas ir vajadzīgs mums, Latvijas sabiedrībai, un mūsu skaistajai zemei, ar ko mēs lepojamies un ko mēs mīlam. Tas ir vajadzīgs mūsu bērniem, lai mēs un mūsu bērni varētu dzīvot tīrā vidē. Otrkārt. Likumprojekta izstrāde un pārliecinošā virzība ir vēl viena laba zīme, ka beidzot Saeimā un valdībā vides aizsardzību uztver nopietni, ka politiķu vidū visplašākajā spektrā beidzot ir politiskā griba pieņemt izšķirošus lēmumus, nevis bezgalīgi muļļāties, vilcināt un atlikt, kā tas, piemēram, 20 gadus darīts ar depozīta sistēmu. Es lepojos, ka esmu daļa no šīs politiskās gribas un varu pildīt vēlētājiem dotos solījumus. Un treškārt. Likumprojekts ir izstrādāts, cieši sadarbojoties ar uzņēmējiem, kuru komercdarbību tas ietekmēs. Man ir gandarīju
Komisijā 19. priekšlikums netika atbalstīts. 20. priekšlikums saņemts no deputāta Pimenova. Šis priekšlikums arī paredz mīkstināt mikrouzņēmumu nodokļa likmes - 25 procentus aizstāt ar 15 procentiem, 40 procentus aizstāt ar 25 procentiem, kā arī apgrozījuma likmes mainīt no 25 tūkstošiem uz 35 tūkstošiem. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts. Komisija 20. priekšlikumu neatbalstīja. 21. priekšlikums saņemts no deputātes Sprūdes un komisijā nav atbalstīts. 22. priekšlikums arī saņemts no deputātes Sprūdes un komisijā arī nav atbalstīts. 23. priekšlikums saņemts no deputātiem Dombrovska un Danas Reiznieces‑Ozolas. Priekšlikumā piedāvāts mikrouzņēmumu nodokļa maksātājiem pirmajā darbības gadā nodokļa summu samazināt par 50 procentiem, otrajā darbības gadā - par 30 procentiem un trešajā darbības gadā aprēķināto nodokļa summu samazināt par 20 procentiem. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts.
Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par likumprojekta “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā” atzīšanu par steidzamu: par – 79, pret un atturas – nav. Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā” pirmajā lasījumā: par – 79, pret un atturas – nav. Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā: par – 78, pret un atturas – nav. Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts institūciju darbību ārkārtējās situācijas laikā saistībā ar Covid-19 izplatību”” atzīšanu par steidzamu: par – 82, pret un atturas – nav.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamās kolēģes! Godātie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 9.jūnija sēdē izskatīja jautājumu “Par Latvijas Nacionālo bruņoto spēku karavīru dalību Apvienoto Nāciju Organizācijas misijā Mali (MINUSMA)”. Apvienoto Nāciju Organizācijas vadītā visaptverošā stabilizācijas misija Mali (MINUSMA) tika uzsākta, pamatojoties uz 2013.gada 25.aprīļa ANO Drošības padomes rezolūciju 2100, lai atbalstītu politiskos procesus šajā valstī, kā arī pildītu stabilizācijas un drošības nodrošināšanas uzdevumus. Ar turpmākajām ANO rezolūcijām misijas mērķi tika konkretizēti attiecībā uz civilo iedzīvotāju aizsardzību, atbalstu Mali valsts drošības struktūru veidošanai, atbalstu konfliktā iesaistīto pušu samierināšanas procesa veiksmīgai īstenošanai un miera izlīguma ieviešanas uzraudzībai. Saeima dalībai šajā misijā 2016.gada 14.janvārī ar lēmumu ir nosūtījusi Latvijas Nacionālo bruņoto spēku karavīru - vienu štāba virsnieku, informācijas analītiķi Nīderlandes vadītā informācijas apstrādes štāba vienības sastāvā Bamako. Iesaisti misijā ir paredzēts turpināt. Pašreizējā ANO rezolūcijā operācijas darbības laiks ir noteikts līdz šā gada 30.jūnijam. Pārstāvot Saeimas Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisiju, valsts aizsardzības ministra oficiālās vizītes delegācijas sastāvā šā gada aprīlī apmeklēju Mali un tikos ar NBS misijā nosūtīto informācijas analītiķi un Mali Nacionālās asamblejas Aizsardzības komisijas vadītājiem, kā arī ar Apvienoto Nāciju vadītās visaptverošās stabilizācijas misijas vadību. Varu apliecināt atzinīgos vārdus, kas tika izteikti par Latvijas valsts attieksmi un nosūtīto karavīru augsto profesionālo līmeni, pildot misijas uzdevumus. Gribu akcentēt, ka mūsu Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem tā ir neatsverama pieredze sadarbības un kaujas spēju attīstībai nākotnē. Lūdzu Saeimu pagarināt Latvijas Nacionālo bruņoto spēku karavīru dalību misijā atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizā
Labdien, cienījamie kolēģi! Saeimas priekšsēdētājas kundze! Ļoti interesants likums. Vai veselības aprūpe pašlaik nodrošina visas tās vajadzības, kas ir nepieciešamas mūsu iedzīvotājiem? Nē! Vai tas ir saistīts ar vienu, diviem, trim vai pat četriem groziem? Nē! Vai Latvijā ir viens nodokļu maksāšanas režīms? Nē! Vai veselības aprūpei trūkst naudas? (Dep. S. Riekstiņš: “Nē!”) Jā! Vai jaunie politiskie spēki nāca ar solījumu, ka veselībā strādājošajiem būs algas dubultā, visiem iedzīvotājiem pietiks pakalpojumu - vizītes pie ārsta? Jā! Ka šis pakalpojums tiks nodrošināts taisnīgāk... Vai tas, ka par veselības aprūpes pakalpojumu maksā tikai vienā nodokļu maksāšanas režīmā esošie, ir taisnīgāk? Ko tad paredz šie grozījumi pārejas noteikumu 6. punktā? Par ko ir runa? Par iespēju brīvprātīgi piedalīties veselības aprūpes iemaksu veikšanā, ja esat citā nodokļu maksāšanas režīmā. Vai tas, ka tas ir brīvprātīgi, ir labi vai slikti? Vai visa pasaule ir melna vai balta? Vai dzeltenā krāsa ir smukāka par citām? Pirmajā lasījumā nāca piedāvājums pārcelt termiņu uz 2021. gadu. Tas lika domāt, ka ir sagatavots kāds tiešām jauns, inovatīvs priekšlikums, kā nonākt līdz vienam pakalpojumu grozam, ka ir kāds jauns, inovatīvs priekšlikums, kā mazināt šo katastrofālo naudas trūkumu veselības aprūpē, bet, izrādās, ka šis inovatīvais risinājums ir vienkārši svītrot šo punktu. Izsvītrojam, un problēmu nav! Pēc būtības... Pirmajā lasījumā es teicu, ka gailītis ir lapsas vēderā, taču šobrīd man ir jāteic, ka tā ir tukša muca ar reklāmas saukli, ka būs viens grozs, bet pēc būtības - piedāvājuma nav! Šis ir piedāvājums vienkārši svītrot. Es nevaru to atbalstīt. (Aplausi.)
Godātie kolēģi! Es šeit kāpu tribīnē ne jau tāpēc, ka šodien 23.februāris. Es kāpu tribīnē, lai runātu par lietām, kas ir ļoti svarīgas mūsu Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem. Es nepiekritīšu parlamentārajam sekretāram, kas teica, ka viņš grib pielīdzināt pensijas visiem tiem, kam ir izdienas pensijas. Latvijas karavīriem, militārpersonām ir sevišķs statuss. Saeima viņiem ir noteikusi statusu - karavīrs. Latvijas karavīrs - speciāls statuss! Un visās valstīs viņiem aprēķina citādāk pensijas. Starp civilpersonām ir arī, starp citu, policisti. Jā, attiecībā uz viņiem, kā arī uz prokuroriem un tiesnešiem šis jautājums ir jārisina citādāk, vadoties pēc tiem apstākļiem, ar ko viņi saistīti un ar ko viņi saskaras. Tas saistīts ar viņu ikdienu, dienesta darbu un slodzi. Karavīram ir pavisam cits stāvoklis. Karavīrs ir karavīrs 24 stundas. Viņu var izsaukt jebkurā laikā, jo viņa darbs nebalstās uz Darba likumu. Pārējiem visiem darbs balstās uz Darba likumu. Es lūgtu to ņemt vērā arī personai, kas tikko šeit runāja no tribīnes. Paldies. Godātie kolēģi! Es negribētu pieminēt šeit manas kolēģes Ilzes Viņķeles izteicienu par virsleitnantu Lukašu, Šveiku un to, kas nozaga virsleitnantam Lukašam viņa formas tērpu ar spīdīgajām pogām. Tomēr es gribu teikt, ka šeit ir jāatbalsta tas, ko jūs jau atbalstījāt 3. un 4.priekšlikumā, ka nevis profesionālais dienests... (Starpsauciens: “Mēs par 8.priekšlikumu!”) Lūdzu izslēgt šos vārdus “profesionālais dienests”, kuri šajā, 8., priekšlikumā ir divās vietās. Izslēgt “profesionālajā dienestā”. Priekšlikums ir mans. Es lūdzu noraidīt to un trešajā lasījumā izskatīt bez “profesionālajā dienestā”, jo tas nojauc atkal visu to shēmu, kādu mēs sākumā esam apstiprinājuši.
Labdien, kolēģi, vēlreiz! Par spīti problēmām, kādas šobrīd mums ir citās nozarēs, Latvijā ir nozares, kurās mēs ejam citām Baltijas valstīm pa priekšu. Un viena no šādām nozarēm ir jaunuzņēmumu dibināšana un attīstība. Šonedēļ Lietuvā parādījās publikācija, ka Lietuvas jaunuzņēmumu dibinātāji pārceļas uz Latviju. Arī iepriekšējais Igaunijas ekonomikas ministrs ļoti interesējās par soļiem, kurus mēs speram Latvijā šīs nozares attīstībā. Un kālab ne? Mums ir visi priekšnosacījumi, lai attīstītu šo virzienu. Latvijā ir zinoši cilvēki ar starptautisku pieredzi un izglītību šajā jomā. Pirms trim nedēļām budžeta ietvaros mēs pieņēmām Jaunuzņēmumu darbības atbalsta likumu, kas ir straujš solis, lai attīstītu šo virzienu. Protams, mēs esam priecīgi par idejām, kas dzimst Latvijā un attīstās, bet šīs idejas būtu nepieciešams Latvijā piesaistīt arī no plašākas pasaules, jo Latvija ir maza un ideju - cik ir, tik ir. Tādēļ mēs piedāvājam ieviest tā saucamo jaunuzņēmumu darbības vīzu. Proti, ideja ir šāda. Kādas trešās pasaules valsts cilvēks ar ideju iet uz Latvijas vēstniecību, izklāsta, kāda tā ir, un pierāda, ka viņam ir naudas līdzekļi, par kuriem uzturēties Latvijā. Viņš atbrauc, viņam tiek iedota uzturēšanās atļauja uz trijiem mēnešiem. Šajos trijos mēnešos viņam ir jānodibina uzņēmums, jākļūst par valdes locekli, un tad viņš, atskaitoties Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldē, dabū uzturēšanās atļauju vēl uz trijiem mēnešiem. Šajā laikā viņam ir jāatrod savai idejai kvalificēts riska kapitāla investors, kurš ir gatavs ieguldīt viņa idejā 30 tūkstošus, kas ir ļoti grūts uzdevums, jo... Šāds kvalificēts riska kapitālists ir reģistrēts vai nu Latvijā - Latvijas gadījumā tā ir Finanšu un kapitāla tirgus komisija -, vai citā pasaules valstī - kādā tai pielīdzinātā institūcijā, un šādi riska kapitālisti būs gatavi ar savu naudu riskēt tikai tad, ja tās ir ļoti labas idejas. Un tas faktiski ir filtrs. Tas ir pats nozīmīgākais solis, kas jāizpilda, lai varētu šo ideju tālāk a