EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Cienījamie kolēģi! Izskatām likumprojektu “Grozījumi Reliģisko organizāciju likumā” trešajā lasījumā. Kopumā iesniegti 16 priekšlikumi. 1. - deputātes Evas Mārtužas priekšlikums, kas paredz 1. panta 4. punkta papildināšanu ar vārdu “dižvadonis”. Komisijā šis priekšlikums tika noraidīts, jo likumā reliģisko organizāciju garīgā personāla uzskaitījums ir visaptverošs un vārdi “un citi” to ietver. Komisijas vārdā aicinu neatbalstīt. Komisijas vārdā aicinu neatbalstīt. 2. - deputātes Evas Mārtužas priekšlikums. Arī šis priekšlikums un turpmākie viņas priekšlikumi ir saistīti ar dievturu mācības ieviešanu likumā. Komisija šo un turpmākos priekšlikumus neatbalstīja, jo, lai ieviestu šādu mācību, ar grozījumiem šajā likumā vien nepietiek; nepieciešama gan plašāka diskusija ar izglītības jomas speciālistiem, gan saskaņošana ar citiem izglītības jomu regulējošiem tiesību aktiem. Komisija uzskatīja, ka šādi konceptuāli priekšlikumi, kuri parādās likumprojekta trešajā, galīgajā, lasījumā, nav atbalstāmi. Komisijas vārdā aicinu priekšlikumu neatbalstīt.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Pavisam nedaudz papildinājuma pie tā, kas tika sacīts šeit, no šīs tribīnes, par Vucāna kunga priekšlikumiem un arī par tiem starpsaucieniem, kas izskanēja no zāles. Patiesi ir tāda situācija, ka Ārvalstu investoru padome Latvijā un uzņēmēji netika laikus aicināti ar šo priekšlikumu iepazīties un netika aicināti sniegt atzinumu. Tomēr Ārvalstu investoru padome Latvijā ir rakstījusi savu atzinumu un paudusi klaji negatīvu attieksmi pret šiem grozījumiem. Kā Ķirša kungs jau norādīja, pavisam nesen šeit pat, Sarkanajā zālē, bija saruna ar mūsu uzņēmējiem un investoriem par maksātnespējas procesu. Un ārvalstu investori apzīmējumu “maksātnespējas process” aprakstīja kā mafiju, kas viņus žmiedz. Šajā gadījumā šos grozījumus ārvalstu investori diemžēl ir novērtējuši ļoti līdzīgi. Un to mēs nevaram neņemt vērā. Šeit ir vēstule, kas ir adresēta gan Vucāna kungam, gan arī Saeimas priekšsēdētājai. Cienījamie kolēģi! Patiesi Valsts prezidents šeit, no šīs tribīnes, šodien runāja par ļoti slikto praksi - uz trešo lasījumu virzīt pilnīgi jaunus, situāciju konceptuāli mainošus likuma grozījumus. Tas ir noticis arī šajā reizē, un tāpēc šie priekšlikumi, no 4. līdz 9., šajā likumprojektā vienkārši nav atbalstāmi. Es dzirdēju starpsaucienu no Putras kunga, ka jau uz otro lasījumu bija iesniegts šāds priekšlikums. Patiesi. Un tas netika atbalstīts, jo Finanšu ministrija ļoti asi iebilda. Putras kungs, jūsu ministrija ļoti asi iebilda pret šo situāciju, kas radīs absolūtu neskaidrību investoriem un kas atpakaļejoši darbosies uz jau noslēgtajiem līgumiem, un principā dos pilnīgi brīvas rokas pašvaldību patvaļai. Protams, būs pašvaldības, kas rīkosies godprātīgi. Bet kas būs, ja būs tādas, kas nerīkosies?! Cienījamie kolēģi, ja jūs tiešām neieklausīsieties šodien Valsts prezidenta teiktajā un trešajā lasījumā atbalstīsiet šos grozījumus, es ļoti ceru, ka prezidents tos atdos mums atpakaļ, un tad - ar lielāku vai mazāku kaunu - mēs dabū
Sveicināti, kolēģi, vēlreiz! Informēju, ka līdz šim autoceļu uzturēšanu ir veicis “Latvijas autoceļu uzturētājs”, pamatojoties uz deleģējumu, kurš beidzas šā gada 31. decembrī. Nākamajā gadā tiek veikta autoceļu uzturēšanas reforma, kuras ietvaros “Latvijas Valsts ceļi” izsludinās konkursu uz... kopumā būs... Kopumā būs 19 lotes, un līdz tam brīdim, kamēr nebūs zināmi šī konkursa rezultāti, ar šiem likuma grozījumiem tiks noteikts, ka faktiski autoceļu uzturēšanu - kā līdz šim - veiks “Latvijas autoceļu uzturētājs”. Un arī gadījumā, ja konkursa rezultāti nebūs zināmi noteiktajā termiņā... tad arī tajās lotēs, kurās nebūs rezultātu, šos darbus veiks “Latvijas autoceļu uzturētājs”. Ņemot vērā, ka šis deleģējums beidzas 31. decembrī, likumu nepieciešams pieņemt steidzami, lai ar 1. janvāri “Latvijas autoceļu uzturētājs” varētu nodrošināt autoceļu uzturēšanu. Paldies. Kolēģi! Vēlos informēt, ka pie šīs reformas tiek strādāts jau ilgāk nekā gadu. Jau 2019. gadā, kad mēs uzsākām darbu Satiksmes ministrijā, bija zināms, ka 2020. gada 31. decembrī beidzas deleģējuma līgums, un tika uzsākta attiecīga reforma, kuras rezultātā... tika izstrādāti atbilstoši grozījumi, veikti pētījumi, izvērtēti labākie varianti. Un viens no argumentiem, kāpēc reformu veicam, ir tas, ka pašreiz mēs nevaram pārliecināties, vai “Latvijas autoceļu uzturētājs” sniedz visefektīvākos pakalpojumus par vislabāko cenu, jo viņam vienkārši nav konkurences šajā pakalpojumu jomā, jo viņš ir vienīgais pakalpojumu sniedzējs. Tātad, ja mēs atveram tirgu, tad konkurences apstākļos mēs iepirkumu rezultātā varam noskaidrot faktisko cenu pakalpojumam. Tas ir viens. Otrs. Ir pašam “Latvijas autoceļu uzturētājam” kā tādam - tā dēļ, ka tas ir monopolists valsts autoceļu uzturēšanā, - noteikti ierobežojumi, kas tieši saistīti ar iesaistīšanos citu segmentu biznesā, un tas būtu konkrēti autoceļu būvniecības segments, kur tam noteikts ierobežojums, cik daudz šādus darbus un pakalpojumus uzņēmums var veikt. Tātad, atverot
Komisijas vārdā vēlos teikt, ka minētais priekšlikums komisijā nav atbalstīts. Šodien jau esam pieņēmuši vairākus vēsturiski nozīmīgus likumprojektus. Arī šis ir viens no tādiem, jo jaunais kriminālprocesuālais regulējums dos iespēju efektivizēt pirmstiesas izmeklēšanu, kā arī saīsinās iztiesāšanas termiņus, liedzot iespēju ļaunprātīgi novilcināt tiesas procesus, un tādējādi nodrošinās lietu izskatīšanu saprātīgos termiņos. Paldies visiem, īpaši Tieslietu ministrijas komandai, kas iesaistījās un deva savu ieguldījumu, lai šie likuma grozījumi tiktu izstrādāti un pieņemti. Tas tiešām ir milzīgs solis tiesiskuma nodrošināšanas virzienā. Lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Kriminālprocesa likumā” (Nr. 427/Lp13) trešajā, galīgajā, lasījumā.
Es gribētu palabot Vjačeslavu Dombrovska kungu - manuprāt, 30 sekundes būtu ļoti daudz teikts, cik valdība ir veltījusi laika, iedziļinoties katrā priekšlikumā. Bet, runājot par šo priekšlikumu, protams, šie piemēri un... Es domāju, ka šobrīd mēs vairāk dzīvojam tādos mītos par tiem nodokļu optimizētājiem, kas optimizē nodokļus, izmantojot mikrouzņēmumu nodokļa režīmu, un šajos mītos diemžēl dzīvo arī Finanšu ministrija, kas šādā veidā arī anotācijā norāda, ka vēl joprojām pastāv šī problēma. Šī problēma tiešām pastāvēja, un es jau te minēju būvniecības jomu, kur apzināti tika veidotas šāda tipa uzņēmumu ķēdes. Tāpat mēs esam redzējuši taksometru biznesā (arī medijos ir bijusi informācija), kādā veidā šie nodokļi tiek optimizēti... šādā, legālā, veidā. Un, protams, piemērs, ka “Lattelecom” meistars, kas kāpj stabā, arī, izrādās, nav nekāds “Lattelecom” meistars - viņš ir mikrouzņēmējs. Nu, arī šādi piemēri ir bijuši, un es to saku pagātnes formā. Ja agrāk tādu bija diezgan daudz, tad šobrīd tie ir atsevišķi izņēmumi. Protams, valdībai ar šādiem... ar šādu pieeju norādīt to kā galveno problēmu un šaut ar lielgabalu pa zvirbuļiem ir ļoti vienkārši. Protams, tur neviens zvirbulis īsti pāri nepaliks, bet tas robs ekonomikai un mazajam biznesam kā tādam būs diezgan grūti aizlāpāms. Tāpēc arī opozīcija savā ziņā ir piedāvājusi šo priekšlikumu, kuru... Es vairs neredzu tehniskos speciālistus, kas iet un stāsta par šī priekšlikuma redakcionālajām īpatnībām. Šis priekšlikums tiešām ir vietā un ir pareizs, ja mēs tiešām gribam cīnīties par to, lai viens cilvēks nedibinātu sešus mikrouzņēmumus un savādāk... kaut gan arī tas jau šodien ir grūti izdarāms. Un tādu gadījumu ir ļoti, ļoti maz. Bet šajā gadījumā mēs piedāvājam, ja reiz tā ir tā problēma, - lūdzu, šāds ir risinājums. Un šis piedāvātais risinājums ļaus Jelgavā turpināt cept maizi un darboties mikrouzņēmēju režīmā, konkurēt ar lielajiem maizes uzņēmējiem ar ārvalstu kapitālu, lai tomēr kaut kādā veidā varētu kopt vietē
Augsti godājamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Es esmu dzimis un audzis Valmierā (Starpsauciens.), mācījies Valmieras Viestura vidusskolā. Studiju gados man ir bijusi iespēja studēt kopā ar Igaunijas, Lietuvas un daudzu citu valstu studentiem Rīgas Ekonomikas augstskolā, kur mācības notiek angļu valodā, un ir bijusi veiksme pusgadu apmaiņas programmas ietvaros pavadīt Kazahstānā, studējot krievu un angļu valodā. Gan savā, gan citu mācīties gribošu jauniešu vārdā varu droši teikt, ka valoda nekad nav bijusi šķērslis zināšanu ieguvei. Daudzus gadus diskutētais valodas jautājums skolās ir bijis tikai un vienīgi ierocis politiķu savstarpējās cīņās, lai manipulētu ar sabiedrību, mākslīgi eskalētu problēmas, kuru nav, un noturētu cilvēkus dažādās informatīvajās telpās. Ikviens skolēns un students vēlas, lai viņiem visiem būtu vienādas iespējas iegūt augstvērtīgas zināšanas, viņiem visiem būtu vienlīdz spēcīga iespēja konkurēt darba tirgū, lai viņi visi būtu spējīgi virzīties dzīvē ar skaidru mērķi - uz priekšu, nevis tiktu iegrožoti katrs savā informācijas kastītē un tiktu izmantoti kā ierocis politiķu savstarpējās cīņās. Šī ir vēsturiska diena, kolēģi, tādēļ vēlos teikt lielu paldies ministram Kārlim Šadurskim un Ministru kabinetam, vēlos teikt lielu paldies Aldim Adamovičam un visai Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, vēlos teikt lielu paldies visiem Saeimas deputātiem. Neskatoties uz pretestību, galvenokārt gados vecāku cilvēku protestiem, mēs visi uzdrošinājāmies šo jautājumu sakārtot. Mēs esam izdarījuši to, ko vajadzēja paveikt jau pirms 25 gadiem. Mēs beidzot koncentrējamies uz to, kā būs vislabāk tieši jauniešiem, jo viena valoda skolās ir pamats augsta standarta zināšanām visiem. Vienota valoda skolās ir pamats vienotai informatīvajai telpai. Vienota valsts valoda skolās ir pamats vienotai, saliedētai un spēcīgai sabiedrībai. Paldies jums.
Godātais Prezidij! Kolēģi! Man ir daži jautājumi... piezīmes sakarā ar Valdības deklarāciju. Pirmkārt, es gribu pateikt paldies. Patiešām cilvēki ļoti daudz un saspringti strādāja, veidojot šo deklarāciju. Otrkārt, pēc būtības runājot, man bija dažas piezīmes, un man liekas, ka tās kaut kā nav paskaidrotas arī deklarācijā. Mēs ļoti bieži dažādi saprotam vārdus “drošība” un “aizsardzība” <PARTY>TO un Aizsardzības ministrijas kontekstā. Pirmais jautājums ir tāds. <PARTY>TO katru gadu organizē krīzes pārvaldes mācības. Katru gadu vismaz četrpadsmit gadu garumā tās tiek organizētas. Tādas mācības notiek arī Latvijā. Krīzes pārvaldes mācībās piedalās gan <PARTY>TO, gan ne tikai <PARTY>TO valstis, to skaitā arī ANO pārstāvji. Tad man rodas jautājums. Ņemot vērā, ka Valdības deklarācijā šis jautājums nav izskatīts un ka parasti Latvijā ir paredzēts, ka krīzes pārvaldes augšgalā... ka vadību uzņemas premjerministrs, tad mans secinājums ir tāds, ka krīze, kas notika... nosacīta krīze, bet tā tomēr bija krīze, nacionāla vai lokāla krīze, kad dega pils, kad notika negadījums Zolitūdē, tad mums, no krīzes pārvaldes sistēmas viedokļa raugoties, problēmu nebija. Tur neko nevajag uzlabot. Tāds ir mans tā kā secinājums, jo Valdības deklarācijā par tās pilnveidošanu jautājumu nav. Otrais jautājums man pārsvarā ir aizsardzības ministram, jo es vairāk koncentrējos uz drošības un aizsardzības jautājumiem. Es, lasot deklarāciju, tā kā redzēju par teritoriālo aizsardzību... tādus vārdus. Es, vēl būdams bijušais Nacionālo bruņoto spēku apvienotā štāba priekšnieks... mēs kādreiz izmantojām vārdus “valsts aizsardzības politika”, kas tika balstīta uz teritoriālo aizsardzību... nu bija, ka arī uz totālu aizsardzību. Tad man tagad ir jautājums: vai nevarētu noformulēt, kāda ir valsts aizsardzības politika, jo Nacionālās drošības likuma 11.pants nosaka Aizsardzības ministrijas kompetences, un tur ir trīs punkti. Pirmais: formulēt noteiktu valsts aizsardzības politiku un to realizēt. Otrais ir p
Labdien, cienījamie kolēģi! Otrajam lasījumam komisija ir saņēmusi 17 priekšlikumus. Vairākums no iesniegtajiem priekšlikumiem ir izstrādāti darba grupā, un tie ir komisijas priekšlikumi. Darba grupas sastāvā, kas strādāja pie likumprojekta normu pilnveidošanas, bija pārstāvji no Tieslietu ministrijas, Ģenerālprokuratūras, Drošības policijas, Tiesībsarga biroja un Saeimas Juridiskā biroja. Tātad priekšlikumi. 1. - deputātes Jūlijas Stepaņenko priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 2. - tiesībsarga Jura Jansona priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 4. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 5. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 6. - Jūlijas Stepaņenko priekšlikums, kas nav atbalstīts. 7. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 8. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 9. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 10. - Jūlijas Stepaņenko priekšlikums. Nav atbalstīts. 11. - deputāta Sergeja Dolgopolova priekšlikums, kas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 12. - komisijas priekšlikumā. 12. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 13. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 14. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 15. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 16. - deputāta Sergeja Dolgopolova priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 17. - komisijas priekšlikumā. Un 17. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. Līdz ar to ir izskatīti visi priekšlikumi. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šī gada 29.jūnijs.
Labrīt, cienījamā Mūrnieces kundze! Kolēģi deputāti! Un arī iedzīvotāji, kas klausās! Vispirms es tiešām šobrīd jau esmu dzirdējis ļoti, ļoti daudz nepatiesību deputātu debatēs. Es vēlos tiešām medicīniski un arī kā medicīnas zinātņu doktors, kurš ir aizstāvējis disertāciju pavisam nesen, pirms diviem gadiem... un tomēr statistikas lietas visā medicīnā ir vienādas, un tās es tiešām vēl atceros... kliedēt tiešām vairākus mītus. Sāksim ar numur viens. Sāksim ar to, ka maskas, redz, kaitējot. Tad es jums izstāstīšu sākumā to lietu. Apmēram pirms septiņiem gadiem, kad manai pacientei Zanei vajadzēja veikt diezgan neatliek... diezgan steidzamu plaušu transplantāciju, nu laiks vēl bija, bet vajadzēja veikt šo plaušu - plaušu, ja! - transplantāciju Vīnē, jo diemžēl citur iespēju nebija, man izdevās sarunāt, ka mēs to varam tiešām veikt Vīnē. Vīnes Universitātes un arī, kas ir bijis pasaules plaušu ķirurģijas... prezidents, profesors Valters Klepetko teica, ka varēsim, bet tev ir vismaz pusgadu jāmācās pie mums gan aprūpe pirms plaušu transplantācijas, gan aprūpe pēc plaušu transplantācijas un menedžments, imūnsupresīvā terapija. Un to es, protams, darīju. Un es teikšu tā, piemēram, nevis piemēram, bet... pēc plaušu transplantācijas, kas ir imūnsupresīvs stāvoklis, visiem pacientiem gadu - gadu! - neatkarīgi, kur viņi iet... vai viņi ir slimnīcā... nepārtraukti ir obligāti jānēsā maska, viņiem ir obligāti jābūt maskai dienu un nakti, jo citādāk viņi apdraud sevi. Vīnē plaušu transplantāciju sāka veikt 1989. gadā, tieši tajā naktī, kad krita Berlīnes mūris. Profesors Valters Klepetko tur veica pirmo plaušu transplantāciju. Un no tā laika tiešām ir uzkrājusies milzīga pieredze un milzīgi pētījumi. Un mēs skaidri, analizējot šos pētījumus arī no citām valstīm... no Toronto Kanādā, kur ir arī tikpat liels plaušu transplantācijas centrs pasaulē... mēs redzam, ka maskas nekaitē šiem pacientiem arī mājās... pēc tam, kad viņi valkā, pat ar mājiniekiem kontaktējoties. Arī mana pacie
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kungi! Cienītās kundzes! Runāšu pavisam īsi. Mēs svinam šogad Latvijas simtgadi. Savas valsts simtgadi svin arī mūsu dienvidu kaimiņi lietuvieši un mūsu ziemeļu kaimiņi igauņi. Un neba tikai par simtgadi vai simtgades svinēšanu gribu runāt. Gribu runāt arī par vienu gadadienu, kura varbūt nav jāsvin, bet kuru der atcerēties, vismaz pasakot to šeit, no Saeimas tribīnes. Proti, šī gada augusta beigās mēs būsim nodzīvojuši brīvvalstī vairāk... laiks no 1918.gada novembra līdz 1940.gada jūnijam un no 1990.gada 4.maija līdz šī gada augusta beigām pārsniegs 599 okupācijas mēnešus, proti, mēs būsim ilgāk dzīvojuši brīvvalstī nekā okupācijas varā. Un, manuprāt, tas ir vērā ņemams vai pieminams datums. Baltijas lietu apakškomisijā mēs esam strādājuši tieši ar Baltijas jautājumiem, un tieši par Baltijas valstu vienotību un Baltijas valstu sadarbību es arī gribu šodien vairāk runāt. Šeit Viļuma kungs pieminēja to, ka varētu veidot kopīgas vēstniecības. Kā jau ārlietu ministrs atbildēja, iestrādes jau ir. Tajā pašā laikā, iespējams, daudziem ir vēlme redzēt kaut ko līdzīgu Skandināvijas valstu vēstniecību kompleksam Berlīnē, kas tika veidots no jauna. Es domāju, ka līdz kaut kam tādam varbūt mēs neiesim, bet, kā tika minēts, praktiskā sadarbība Ēģiptē un Kazahstānā, Astanā, ir vērā ņemama. Baltijas valstis bieži aizmirstam, jo tās ir... piemēram, mūsu lielākie tirdzniecības partneri. Ja mēs skatāmies pagājušā gada tirdzniecības bilanci, tad mūsu eksporta tirgos Lietuva ir pirmajā vietā, Igaunija - otrajā, Krievija - tikai ceturtajā vietā. Tajā pašā laikā, ja mēs skatāmies uz importa partneriem, tad Lietuva ir pirmā, Igaunija - ceturtā un pa vidu ir dažas Skandināvijas valstis. Tā ka šajā gadījumā... Ja nebūtu Baltijas valstu, mums tās vajadzētu izdomāt, jo galu galā ir lietas, kuras mums tuvāko četru gadu laikā būs jāpaveic. Un viens no svarīgākajiem jautājumiem ir elektropārvades tīklu savienošana starp Baltijas valstīm un Poliju.
Godātais Daudzes kungs! Cienījamie kolēģi! No šīs naudas 1 miljons būs kompensējamiem medikamentiem, un es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu. Ar to nākamgad mēs atrisināsim jautājumu par medicīnisko pārtiku bērniem - tiem bērniņiem, kuri tiek baroti ar zondi. Un mums būs onkoloģiskiem medikamentiem nauda. Es aicinu ne tikai pozīcijas deputātus, bet arī opozīcijas deputātus atbalstīt šo priekšlikumu, jo 1 miljons no šīs naudas tiek medicīnai. Paldies. (Frakcijas <PARTY> un <PARTY> frakcijas aplausi.)
Ļoti cienījamā priekšsēdētāja! Cienījamie deputāti! Būšu nepopulārs... Īpaši pirms Jāņiem pieņemt lēmumu par stiprās šmigas cenas samazināšanu ir ļoti populāri, un es esmu pārliecināts, ka (Dep. K. Feldmans: “Jāņi ir pirms! Nesanāks uz Jāņiem!”) atbalsts... daudzi to novērtēs. Un, jo vairāk cilvēki priecāsies par alkoholu, jo mazāk domās par pārējām lietām. Tā vismaz bija agrāk. Es tomēr lūdzu vārdu, ņemot vērā to, kas ir dzirdēts retorikā, lai nedaudz ieskicētu, manā skatījumā... diezgan negodīgi apvainotos igauņus, ka viņi šajā jomā ir iesākuši kaut kādu karu, kā arī lai novērstu dažas manipulācijas ar cipariem, jo mēs šeit runājām par akcīzes nodokli alkoholam, kas kopā ir nedaudz zem 200 miljoniem, no kuriem 30 miljoni ir alum un apmēram 160 ir stiprajiem... tad ir vīns un sidrs. Ne viss šis alkohols tiek pārdots Valkā un Ainažos, kas nozīmē, ka bonusus lielākā mērā saņems ļoti daudzi iekšzemes alkohola lietotāji. Cienījamās dāmas un kungi, manā skatījumā šis ir tāds salīdzinoši slikts signāls, kas izraisīs prieku tur, kur nevajag, jo patiesībā zaudējumi, ko alkohols nes ekonomikai kopumā, ir daudz lielāki. Nākamais. Es saprotu pierobežas pilsētas un zinu, no kurienes ir šis lobijs. Es ļoti daudz diskutēju, redzu un izprotu Ventu Armandu Kraukli, savu draugu Valkā, tomēr bieži viņam esmu teicis, ka nodzirdīt kaimiņus nav nekāda goda lieta. Katrā ziņā kādu laiku (Starpsauciens.) tas var rullēt, tāpat kā somi brauc uz Igauniju... Tagad šī situācija pēc diezgan neapdomīgā Igaunijas iepriekšējās valdības lēmuma ārkārtīgi strauji, nerespektējot, neņemot vērā, ka mēs to nedarījām, pacelt akcīzes... Situācija bija tāda, protams, kādu mēs redzējām, tai skaitā ar mūsu cienījamiem somu kaimiņiem, kuri, ar kuģi atbraucot, iesēdās speciālos autobusos ar paplašinātu bagāžu, kas viņus nogādāja Ainažu kontrolpunktā. Autobusos tika salādēts stiprais un arī nestiprais alkohols, un pēc tam, jau vakarā, devās atpakaļ uz Helsinkiem. Var jau arī tā būvēt biznesu, bet... nu, man tomē
Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Kā jau komisijas vadītāja teica, par domes priekšsēdētājiem un vietniekiem - tur viss ir skaidrs, to regulē interešu konflikta likums. Tomēr par domes deputātiem - to neregulēs nekas. Un, ja mēs runājam par to, kāpēc vispār bija strīds, tad tas ir par 76. panta otro daļu, kas tieši paredz domes deputāta amata savienošanas ierobežojumus. Var diskutēt, var būt viedoklis par kādiem atsevišķiem ierobežojumiem, tomēr konceptuāli nobalsot par to, lai izslēgtu pilnīgi visus ierobežojumus domes deputātiem amatu savienošanai, nav konstruktīvi, jo, ja mēs atbalstām, kā tas ir nobalsots komisijā, tad domes deputāts var būt arī, pieņemsim, izpilddirektors. Un tas man liekas... varas dalīšanas princips tādā gadījumā arī pašvaldībā nestrādā. Tāpēc, kolēģi, aicinu balsot pretēji komisijas nolemtajam, neatbalstīt Viktora Valaiņa priekšlikumu. Ja ir kādas konceptuālas vēlmes, uz trešo lasījumu varam izskatīt arī specifiskus amatu savienošanas ierobežojumus, tomēr šo priekšlikumu aicinu neatbalstīt, kā arī neatbalstīt visus priekšlikumus līdz 251., kuri ir līdzīgi. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Sociālā uzņēmuma likumā” (Nr. 1025/Lp13). Atbildīgā komisija - Sociālo un darba lietu komisija - likumprojekta trešajam lasījumam ir saņēmusi piecus priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir redakcionāls priekšlikums. Komisija šo priekšlikumu ir atbalstījusi. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir precizējošs priekšlikums. Komisija šo priekšlikumu ir atbalstījusi. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir redakcionāls. Komisija šo priekšlikumu ir atbalstījusi. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir redakcionāls un precizējošs. Šo priekšlikumu komisija ir atbalstījusi. 5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Tas ir saistīts ar jau atbalstīto 3. priekšlikumu, kas uzdod Ministru kabinetam grozīt Ministru kabineta noteikumus atbilstoši šī likuma regulējumam. Tā ideja tāda, lai šis likums varētu tiešām reāli darboties un stāties spēkā. Komisija šo priekšlikumu ir atbalstījusi. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā es aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Sēdes vadītāj! Godātie kolēģi! Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja priekšnieka iecelšanas procesā ir identificējušās vairākas problēmas - darba samaksa un sociālās garantijas nav samērojamas ar citiem dienestiem. Likumprojekts “Grozījumi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja amatpersonu izdienas pensiju likumā” izstrādāts, lai nodrošinātu to, ka amatpersonas, kas strādājušas dienestā citās struktūrās, nezaudētu izdienas pensiju, pārnākot uz korupcijas novēršanas un apkarošanas jomu, jo iestādes priekšnieks tiek iecelts uz pieciem gadiem. Šis likumprojekts paredz noteikt speciālo regulējumu attiecībā uz biroja priekšnieka izdienas pensijas piešķiršanu, lai samērotu ar amatiem noteiktajiem ierobežojumiem, atvieglojumiem citos dienestos un darbības termiņu. Komisija ir izstrādājusi un atbalstījusi likumprojektu “Grozījumi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja amatpersonu izdienas pensiju likumā” (reģistrācijas numurs 869/Lp12). Komisija ierosina atzīt likumprojektu par steidzamu.