EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Nākamie trīs likumprojekti - “Grozījumi Profesionālās izglītības likumā”, “Grozījumi Izglītības likumā” un “Grozījumi Augstskolu likumā” - ir vienota likumprojektu pakete, saistīta ar grozījumiem koledžu regulējumam. Gribu vispirms piebilst, ka ar šiem likumprojektiem strādājusi arī komisijas veidota darba grupa, kurā darbojas gan Izglītības un zinātnes ministrijas, gan nozares ekspertu pārstāvji. Tātad sāksim ar likumprojektu “Grozījumi Profesionālās izglītības likumā”. Kopumā ir saņemti 59 priekšlikumi, tie ir saistīti ar koledžu institucionālā regulējuma pārcelšanu no Augstskolu likuma uz Profesionālās izglītības likumu. Vietām likumprojektā veidotas atsauces uz Augstskolu likumu, paredzot, ka atsevišķu koledžu darbības jautājumi notiek atbilstoši Augstskolu likumā noteiktajam. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Definē terminu “profesionālās izglītības iestādes stratēģiskā specializācija”. Komisijā atbalstīts. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Definē terminu “profesionālās izglītības iestādes attīstības stratēģija”. Komisijā atbalstīts. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Definē terminu “darba vidē balstītas mācības”. Komisijā atbalstīts. 4. - komisijas priekšlikums. Papildina Ministru kabineta kompetenci... noteikt kārtību koledžas darbības kvalitātes vērtēšanai. Komisijā atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Precizē deleģējumu Ministru kabinetam - paredz, ka Ministru kabinets nosaka Izglītības un zinātnes ministrijai par koledžas darbību iesniedzamās informācijas saturu, apjomu, iesniegšanas kārtību un termiņu, kā arī publiskošanas kārtību. Komisijā atbalstīts. 6. - izglītības un zinātnes ministres Anitas Muižnieces priekšlikums. Arī tas precizē pirmā lasījuma... deleģējuma Ministru kabinetam... punktu. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 5. priekšlikumā. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nosaka, ka Izglītības un zinātnes ministrija pārrauga Augstskolu likuma noteikumu izpildi koled
Godātie kolēģi! Ziņās mēs varam lasīt, ka ar katru dienu tiek sasniegti jauni antirekordi daudzās valstīs... Tajā pašā laikā mūsu valsts robežas paliek plaši atvērtas un tā pašizolācijas un karantīnas kontrole, kas ir šobrīd noteikta, ne vienmēr efektīvi strādā. Piemēram, šovakar ir arī saņemta informācija, ka Baltkrievija ir slēgusi savas robežas pasažieru pārvadājumiem un vieglajam autotransportam. Bet šis priekšlikums nav par robežu slēgšanu. Šis priekšlikums paredz mazināt imigrāciju Latvijas virzienā Covid-19 pandēmijas laikā. Šis priekšlikums paredz, ka uz laiku - līdz šī gada beigām - Latvija neizsniedz jaunas termiņuzturēšanās atļaujas un ilgtermiņa... uzturēšanās atļaujas. Tas neattieksies uz tiem, kuriem jau ir spēkā esošas uzturēšanās atļaujas, viņi uzturas Latvijas Republikā. Šis priekšlikums neattiektos arī uz tiem cilvēkiem, kuri vēlas apvienot savas ģimenes un tātad šāda iemesla dēļ vēlas saņemt šo termiņuzturēšanās vai ilgtermiņa uzturēšanās atļauju Latvijā. Ja sabiedrības drošība mums ir nozīmīga, tad es tiešām aicinu Saeimu nobalstot “par” šo priekšlikumu, lai šo divu mēnešu periodā mēs ierobežotu iespējas valstī ieceļot jauniem trešo valstu pilsoņiem. Aicinu... Neskatoties uz balsojumu Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijā, kur bija ļoti īsas un, varētu teikt, saraustītas debates, aicinu Saeimas deputātus balsot “par” šo priekšlikumu.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Godātais Šadurska kungs! Man jāsaka: ministra Kārļa Šadurska darbošanās izglītības un zinātnes ministra amatā, manuprāt, līdzinās remontam Krišjāņa Barona ielā, Rīgā. Remonts ir nepieciešams, taču izpildījums un veids, kādā tas tiek darīts, rada iespaidu vai nu par neprofesionalitāti, vai par ļaunprātību. Vēl pirms stāšanās ministra amatā jūs ar necieņu izturējāties pret pedagogiem, apgalvojot, ka viņi streiko tikai streikošanas pēc - bez reāla pamata. Diemžēl šodien ir redzams, ka attieksme nav mainījusies. Šā gada 1.septembrī, pirmajā skolas dienā, kad pedagogi sāka savas darba gaitas, jūs apgalvojāt Latvijas sabiedriskajā medijā (un šeit es citēju): “Lielo algu līdz šim saņēmēji būs salīdzinoši procentuāli mazāk ieguvēji, bet viņi būs ieguvēji. Algai nevienam nevajadzētu samazināties.” Tie ir jūsu vārdi šā gada 1.septembrī. Šajās dienās jūs apgalvojat, ka reformas mērķis neesot bijusi algu celšana, bet skolu tīkla sakārtošana, kas it kā neesot notikusi. Kā izglītības un zinātnes ministram jums vajadzētu zināt, ka uz šo brīdi darbu Latvijā ir zaudējuši jau vairāk nekā 400 pedagogu. Tāpat jums vajadzētu zināt arī to, ko paredz Darba likums, proti, ka darbinieks par izmaiņām darba nosacījumos ir jābrīdina vismaz mēnesi iepriekš un skolotāji arī strādā uz darba līguma pamata. Attiecībā par skolu tīkla sakārtošanu jāteic, ka tas nekādi nebija iespējams šajā gadā, jo jūs ar reformu nācāt klajā vasaras vidū. Izvērtēt skolu tīklu un lemt par tā sakārtošanu līdz 1.augustam, kas bija vēlākais termiņš, kurā var brīdināt pedagogus un skolēnus, un viņu vecākus, nebija fiziski iespējams. Atbilstoši Darba likumam darbinieks jābrīdina arī par algas samazinājumu. Taču mēs zinām, ka skolotāji savas reālās algas, kādas viņi saņems par darbu šā gada septembrī, uzzināja tikai oktobra vidū - praktiski pirms divām nedēļām. Tas nozīmē - ar atpakaļejošu datumu. Un te es gribētu teikt, ka jebkurš no vairākiem tūkstošiem skolotāju, kuru alga ir sam