EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Es runāšu par saviem priekšlikumiem, bet atbalstīšu mūsu komisijas priekšsēdētāju, tomēr es pateikšu, ka tas neatrisinās visas problēmas. Es uzskatu, ka mēs vienreiz jau pārdzīvojām tādu krīzi. Tas bija 2008. gadā, kad bija ļoti augsta inflācija, bija ļoti lielas problēmas ar mūsu speciālo fondu, no kura iet izmaksas... no speciālā budžeta. Tad deputāti izdomāja ļoti labu risinājumu, ka mēs indeksēsim pensijas divas reizes. Otra indeksācija bija 1. aprīlī. Kāpēc mēs izdarījām... 1. aprīlī? Tāpēc, ka mēs, iepriekšējās Saeimas deputāti, sapratām, ka visgrūtākais moments pensionāriem un visaugstākā inflācija ir ziemas periodā. Mēs šodien arī nezinām, kā visa tā energoresursu dārdzība ietekmēs, pieņemsim, ziemas periodu, tāpēc es uzskatu, ka 1. augusts - tas ir labi, bet obligāti vajag indeksēt vēlvienreiz - 1. aprīlī, kā tas bija 2008. gadā. Likumā bija rakstīts: ja inflācija ir vairāk par pieciem procentiem, notiek divas indeksācijas. Pilnīgs pamatojums ir - es domāju, ka cilvēki ar ekonomistu grādiem saprot -, ka pēc ziemas perioda pensionāriem būs lieli parādi, viņi nevarēs tos segt; visiem, kas piegādā pakalpojumus, būs lieli parādi, viņi nevarēs attīstīties; pašvaldība visu savu naudu ieguldīs, lai sociāli palīdzētu trūcīgajiem pensionāriem. Tas nozīmē, ka rindas pie sociālajiem dienestiem būs tik garas, ka sociālie dienesti vispār nevarēs visus apkalpot. Es uzskatu, ka 1. aprīlis - tas ir ļoti pareizi, tāpēc ka mēs reāli redzēsim inflācijas rādītājus. Ja katru mēnesi inflācija pieaug par 2 procentiem, šodien iznāk 19,8, pēc ziemas būs daudz vairāk. Tas nozīmē: ja mēs gribam saglabāt to pensionāra maciņu, tad mums vajadzēs 1. aprīlī pēc ziemas perioda indeksēt. Es... Tā nav ministrijas kritika, tā ir vēl viena iespēja padomāt jums - mēs paspēsim šajā sasaukumā... un vēl sēdēs ielikt to 1. aprīli. Mums ir bijusi tāda situācija, un indeksācija bijusi obligāti vajadzīga pensionāriem. Paldies.
Godātie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Kooperatīvo sabiedrību likumā” (dokuments Nr.943). Kopumā likumprojekta otrajam lasījumam ir iesniegti astoņi priekšlikumi. 1.priekšlikums - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir izstrādāts, lai savstarpēji saskaņotu 36.1 panta normas. Komisijā ir atbalstīts. 2.priekšlikums - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 3.priekšlikums - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 4.priekšlikums - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Paredz papildināt 37.pantu ar jaunu 2.1 daļu, nosakot, ka kooperatīvā sabiedrība, kas nav komersants, var sasaukt pilnvaroto sapulci, ja to paredz statūti un ja sabiedrībā ir vairāk nekā 200 balsstiesīgo biedru. Šāda norma nepieciešama, lai vienkāršotu lēmumu pieņemšanas procedūru tajās kooperatīvajās sabiedrībās, kurās ir liels biedru skaits un kurās līdz ar to ir problēma ar kvoruma nodrošināšanu kooperatīvo biedru kopsapulcēs. Aicinu atbalstīt šo komisijas priekšlikumu. 5.priekšlikums - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ar šo priekšlikumu tiek precizēta kooperatīvās sabiedrības biedru kopsapulces protokolā norādāma informācija. Komisijā ir atbalstīts. 6.priekšlikums - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Pārejas noteikumos tiek precizēta norma attiecībā uz to, līdz kuram datumam kooperatīvajām sabiedrībām ir jāizdara attiecīgie grozījumi statūtos, - tas ir, līdz 2016.gada 1.jūlijam. Komisijā ir atbalstīts. 7.priekšlikums - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 8. - komisijas priekšlikumā. 8.priekšlikums. Šis priekšlikums ir saistīts ar jau iepriekš atbalstītajiem priekšlikumiem un paredz noteikt konkrētu attiecīgo likuma grozījumu spēkā stāšanās laiku. Ir atbalstīts. Tā kā visi priekšlikumi ir izska
Priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Ministri! Pirms kāda laika no šīs tribīnes atgādināju koalīcijas partijām par priekšvēlēšanu solījumiem arī saistībā ar zinātni, aicināju atbalstīt zinātnes finansējuma palielināšanu. Tas aicinājums palika... pat nezinu, kā labāk raksturot - “diemžēl” vai “protams, kā ierasti un tradicionāli”... nesadzirdēts. Liku - saprāta robežās - cerības uz budžetu. Finansējums zinātnei - 1,5 procenti no iekšzemes kopprodukta, trīskāršot zinātnes finansējumu. Pazīstat? Šie solījumi palikuši partiju programmās, bet ne soli tuvāk šiem mērķiem nav tikts 2019. gada budžetā. <PARTY> tomēr ir darījusi savu darbu un iesniegusi priekšlikumu, jo nevēlas atbalstīt pieeju, ka vienu gadu dzīvojam tukšgaitā tādēļ, ka valdības veidošanas process ir ieildzis, ilgi neizdevās sadalīt amata krēslus. Es nevēlos atbalstīt budžetu īpaši tad, ja runājam par finansējumu izglītībai un zinātnei, kuru prioritātes lozungos nesa visas koalīcijas partijas un arī, Bondara kungs, jūsu partija. Vēlos atgādināt par likumā noteikto valsts saistību pildīšanu. Finansējuma pieaugums zinātnes bāzes finansējuma nodrošināšanai atbilstoši Zinātniskās darbības likuma 33. panta otrās daļas prasībām ik gadu jānodrošina ne mazāks kā 0,15 procenti no Latvijas IKP, līdz valsts piešķirtais finansējums zinātniskajai darbībai sasniedz vismaz vienu procentu no iekšzemes kopprodukta. Ekonomikas izaugsmes periodā nepildīt šīs saistības ir bezatbildīgi, vai ne, premjera kungs? Latvijas zinātnes un inovāciju finansējums ir katastrofāls jau gadiem ilgi. Neraugoties uz nepārtrauktiem solījumiem, tas nesniedzas pāri 0,5 procentiem no iekšzemes kopprodukta un nekad nav izjutis ne treknos gadus, ne ekonomisko izaugsmi. Tas nepārtraukti ir krīzes periodā. Joprojām saglabājas plaisa, Latvijas zinātnes finansējumu salīdzinot ar Eiropas Savienības vidējiem rādītājiem. Vai par to jūs, Kariņa kungs, diskutēsiet ar citu valstu premjeriem, kad runāsiet par mūsu budžeta pieaugumu vai nepieaugumu Eiropas struktūrfon
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījums Jūras kodeksā”. Dokuments Nr. 679. Atbildīgā komisija saņēma uz otro lasījumu divus priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 4. aprīlis. Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likumā”. Dokumenta numurs... Piedodiet. Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Publiskās un privātās partnerības likumā”. Dokuments Nr. 687. Uz otro lasījumu atbildīgā komisija ir saņēmusi vienu priekšlikumu. Tas ir Juridiskā biroja priekšlikums, kuru komisija atbalstīja. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 18. aprīlis. Kolēģi, strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likumā”. Dokuments Nr. 688. Uz otro lasījumu atbildīgā komisija ir saņēmusi vienu priekšlikumu. Tas ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir atbalstīts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 18. aprīlis. Kolēģi, strādājam ar dokumentu Nr. 692, likumprojekts “Grozījumi Zvejniecības likumā”. Uz otro lasījumu atbildīgā komisija ir saņēmusi 21 priekšlikumu. 1. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Jāņa Grasberga priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 4. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Jāņa Grasberga priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 8. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 7. - Z
Labvakar, godātie kolēģi! Mēs esam atkārtoti sagatavojuši šo likumprojektu par digitālo pakalpojumu nodokļa ieviešanu. Atceramies - gada sākumā jau līdzīgs likumprojekts tika radīts, un galvenais arguments, kādēļ to noraidīja, bija tas, ka Eiropas Komisija kopā ar OECD izstrādā kopīgu plānu starptautiskam regulējumam. Un bija doma, ka OECD šo savu plānu izstrādās līdz gada vidum - līdz jūlija sākumam. Jāatzīst, ka OECD tiešām ir vērojams progress šajā jomā, bet nepavisam ne tāds, kādu mēs esam cerējuši sagaidīt. 3. jūlijā tika publicētas OECD vadlīnijas par to, kā šīm platformām ir jāsniedz informācija valsts ieņēmumu dienestiem par tiem pakalpojumiem, kas ir sniegti transporta pakalpojumu un izmitināšanas pakalpojumu jomā, bet, kā mēs zinām, online platformās sniegto pakalpojumu loks ir daudz plašāks, un lielā mērā joprojām kontroles iespējas ar šādu rekomendāciju ieviešanu būs apgrūtinošas un mazas. Eiropas Komisija no savas puses nesteidzas ar Eiropas līmeņa risinājumu ieviešanu. Komisijas vadība faktiski vēl nesen ir paudusi viedokli, ka pēc šī gada beigām, ja nebūs starptautiska risinājuma, tad sāks izstrādāt savu redzējumu. Mūsuprāt, tās starptautiskās institūcijas strādā šobrīd pārāk lēni. Un, kā mēs iepriekš jau esam argumentējuši, acīmredzot tad, ja būs nacionāla līmeņa risinājumi - vismaz pagaidu risinājumi -, tas varētu arī kalpot kā papildu arguments un motivācija, lai šādu starptautisku vienošanos panāktu. Līdz ar to mēs esam sagatavojuši atkal jau šo likumprojektu, paredzot, ka šis ir pagaidu risinājums līdz starptautiska vienota regulējuma ieviešanai. Tas nodoklis ir samērā viegli ieviešams kā apgrozījuma nodoklis, arī administrēšana ir jau aprobēta kontekstā ar online platformām, un mēs saprotam, ka šie līdzekļi, ko digitālais nodoklis un tā ieviešana var nodrošināt, būtu ļoti derīgi šībrīža situācijā, papildinot valsts budžeta līdzekļus. Kopumā, kolēģi, manuprāt, šis ir diezgan labs brīdis, kad demonstrēt, ka mēs negribam uzlikt papildu slogu vietēj
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godājamie kolēģi! Mani, jaunu deputātu, nedaudz pārsteidza ārkārtīgi lielais priekšlikumu skaits, kas faktiski nozīmē, ka Saeimā Ministru kabinets ir iesniedzis ārkārtīgi nekvalitatīvi sagatavotu likumprojektu. Tuvāk iepazīstoties ar šiem priekšlikumiem, mans pārsteigums tikai pastiprinājās, jo faktiski visi priekšlikumi ir no Finanšu ministrijas, kas, visticamāk, ir bijusi Ministru kabineta iesniegtā likumprojekta sagatavotāja. Rezultātā ir izveidojusies ļoti interesanta situācija, ka, no vienas puses, Saeimai ir jāizskata Ministru kabineta sagatavotais likumprojekts, bet, no otras puses, viena no Ministru kabineta struktūrvienībām faktiski ir iesniegusi Saeimā pavisam citu likumprojektu. Es domāju, ka šādā situācijā vispareizākais lēmums būtu neizskatīt šos 302 priekšlikumus, bet atdot likumprojektu atpakaļ tā iesniedzējam, lai kardināli to pārstrādātu. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godājamie kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir izskatījusi grozījumus Autortiesību likumā trešajam lasījumam. Ir saņemti septiņi priekšlikumi. Es jūs ar tiem iepazīstināšu un lūgšu jūs tos atbalstīt. 1. ir Juridiskā biroja priekšlikums, ko komisija ir atbalstījusi. 2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Deputāti komisijā ir atbalstījuši. 3. - kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. 4. - deputāta Ņikiforova priekšlikums. Komisija to ir daļēji atbalstījusi un iekļāvusi 5. - komisijas priekšlikumā. 5. - komisijas priekšlikums, kuru deputāti komisijā ir atbalstījuši. Es tikai gribu piebilst, ka komisija daļēji to ir atbalstījusi un iekļāvusi 5.priekšlikumā, kuru komisija ir atbalstījusi. Aicinu atbalstīt. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. Un 7. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt grozījumus Autortiesību likumā trešajā, galīgajā, lasījumā. Godājamie kolēģi! Pirms sāku iepazīstināt jūs ar priekšlikumiem likumprojektam “Autortiesību kolektīvā pārvaldījuma likums”, es gribu pateikt lielu paldies par sapratni visiem tiem džentlmeņiem un zinošajiem cilvēkiem, kuri vēlējās iesniegt savus priekšlikumus Autortiesību likumam un kuri to neizdarīja, lai mēs varētu virzīt uz priekšu šo likumprojektu. Kultūras ministrija apsolīja, ka Autortiesību likums tiks atvērts nākamās sesijas sākumā. Es ceru, ka tas notiks, un tādēļ lūdzu: ja ir priekšlikumi, sagatavojiet tos jau tagad. Tātad priekšlikumi Autortiesību kolektīvā pārvaldījuma likuma projektam. 1. ir kultūras ministres Melbārdes priekšlikums, kas komisijā ir atbalstīts. 2. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 3. - kultūras ministres priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 4. - kultūras ministres priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 5. - kultūras ministres Melbārdes priekšlik
Labdien! Jā, parlamenta šīsdienas lēmums ir skaidrs un arī pareizs, jo mēs šeit neesam tiesneši. Noteikumi pieprasa vienlīdzīgu attieksmi. Un tomēr. Manuprāt, šīsdienas balsojums nav par noteikumiem, bet gan par cilvēcību. Par cilvēcību, kuras pietrūkst ne tikai parlamentā, bet arī mūsu ikdienā. Mūsu, parlamenta, pienākums ir veidot sistēmu. Sistēmu, kurā ikviens var justies drošs. It sevišķi tie, kuri godprātīgi dara savu darbu un pilda savus pienākumus pret valsti. Jo attieksme veido attieksmi. Paldies.
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi deputāti! 2018.gada 24.maijā Saeima saņēma 11 164 Latvijas pilsoņu kolektīvo iesniegumu “Maksāt tikai par patērēto elektroenerģiju”. Šā gada 13.jūnijā Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija uzklausīja iesnieguma iesniedzēju pilnvaroto pārstāvi, kas norādīja, ka mājsaimniecībās lietotāju ikmēneša kopējo maksājumu par elektroenerģijas piegādi veido gan maksa par elektroenerģiju, gan maksa par elektroenerģijas sadales, transportēšanas pakalpojumiem, gan arī obligātā iepirkuma komponente. Kolektīvā iesnieguma pamatā ir iedzīvotāju lūgums, lai patērētāji maksātu tikai par reāli patērēto elektroenerģiju, atcelt OIK, kā arī pārskatīt akciju sabiedrības “Sadales tīkls” tarifus par elektroenerģijas pārvades un pieslēguma nodrošināšanas pakalpojumiem. Vēlos atgādināt, ka Saeima 27.septembra sēdē konceptuāli atbalstīja grozījumus Elektroenerģijas tirgus likumā, kuri paredz stiprināt OIK mehānisma uzraudzības kontroli, novērst pārkompensāciju, kā arī anulēt atļaujas komersantiem, kuri krāpjas vai nepilda atbalsta nosacījumus. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija turpinās skatīt ar OIK ierobežošanu un likvidāciju saistītos jautājumus. Izvērtējusi pieejamo informāciju, Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija savā šā gada 10.oktobra sēdē vienbalsīgi nolēma nodot 11 164 Latvijas pilsoņu kolektīvo iesniegumu “Maksāt tikai par patērēto elektroenerģiju” Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai tālākai izvērtēšanai. Lūdzu atbalstīt sagatavoto lēmuma projektu.
Labrīt, kolēģi! Sociāldemokrātiskās partijas “Saskaņa” frakcijas deputāti nepiedalīsies (Starpsaucieni.) balsojumā par Saeimas paziņojumu par Krievijas Federācijas organizētajiem referendumiem okupētajās teritorijās Ukrainā. Ir skaidrs, ka referendumi teritorijās, kurās notiek aktīva karadarbība, netiek uzskatīti par leģitīmiem un to rezultāti netiek starptautiski atzīti. Līdz ar to Nacionālās apvienības iesniegtajam (Starpsauciens.) tekstam nav citas motivācijas, kā atkal izmantot Saeimas tribīni par priekšvēlēšanu mītiņa vietu. Nespējot sekmīgi vadīt sev uzticēto ekonomikas nozari, Nacionālā apvienība visu uzmanību koncentrē darbības imitācijai ārlietu jomā. <PARTY>S deputāti uzskata, ka Nacionālās apvienības aktivitātes bijušas ilgstoši vērstas uz Latvijas sabiedrības šķelšanu, krieviski runājošo Latvijas pilsoņu aizskaršanu, viņu lojalitātes apšaubīšanu. Tas rada bīstamu spriedzi, jo īpaši pašreizējos apstākļos. <PARTY> neuzskata par iespējamu ar savu līdzdalību šādos balsojumos atbalstīt politisko spēku, kura darbību uzskata par šķeltniecisku. Paldies.
Godātie kolēģi! Šajā priekšlikumā runa ir par Izglītības un zinātnes ministrijas pienākumu nodrošināt diasporas pārstāvjiem iespēju apgūt latviešu valodu gan pirms, gan pēc faktiskās atgriešanās Latvijā. Es atceros, ka mūsu komisijā bija debates arī par terminu “faktiskā atgriešanās”. Es vēlreiz pārlasīju likumu. Šis termins ir 17.pantā. Tā ka es neko neesmu pārkāpusi, iesniedzot šādu priekšlikumu. Tātad gan pirms, gan pēc faktiskās atgriešanās Latvijā diasporas pārstāvjiem ir jānodrošina tiesības iemācīties vai atsvaidzināt savu latviešu valodu, ņemot vērā to, ka pēc atgriešanās Latvijā viņiem būs jāspēj iekļauties darba tirgū, un ņemot vērā arī to, ka savā mītnes valstī pirms atgriešanās Latvijā diasporas pārstāvjiem ir jānodrošina iespēja latviešu valodu saglabāt. Tāpēc es aicinu jūs atbalstīt manu priekšlikumu.
Jā. Šeit zinātņu doktori jau visu izstāstīja. Man tikai, klausoties Ādamsona kungu, likās, ka mēs esam bijuši kaut kādās dažādās komisijas sēdēs. Bet jāteic, ka tiešām var pieņemt šo pārmetumu, jo uz trešo lasījumu bija diezgan daudz un arī diezgan nopietni priekšlikumi. Taču komisija godprātīgi strādāja, bija pārstāvēti praktiski visu nozaru pārstāvji un eksperti, un ir loģiski, ka komercbankām ir cits viedoklis nekā, pieņemsim, naudas atmazgāšanas un legalizācijas apkarošanas dienesta vadītājam, bet diskusijās tomēr mēs pie kaut kāda kopsaucēja tomēr nonācām. Tā ka lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. 12. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 13. - finanšu ministres priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 15. - komisijas priekšlikumā. 14. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 15. - komisijas priekšlikumā. 15. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 16. - finanšu ministres priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 17. - komisijas priekšlikumā. 17. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 18. - finanšu ministres priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 19. - komisijas priekšlikumā. 19. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 20. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 21. - finanšu ministres priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 23. - komisijas priekšlikumā. 22. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji... Nē, atbalstīts, iekļauts 23. - komisijas priekšlikumā. 23. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 24. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 25. - Aizsardzības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 26. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 27. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 28. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 29. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 30. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 31. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 32. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums
300.priekšlikums - šis ir ļoti neprofesionāls priekšlikums. Tas paredz 155 tūkstošu un 54 eiro piešķiršanu multimediju studijas izveidei Latgalē. Un tas ir pilnīgi neprofesionāls lēmums. Pirmkārt, tas liecina par NEPLP nekompetenci, jo nevajag jaunas studijas Latgalē. Latgalē ir studijas. Ir jādod tām studijām Latgalē, kuras jau strādā. Komercstacijas. Ir jādod sabiedriskais pasūtījums, nevis jāmaina cilvēku ieradumi. Tas ir visgrūtākais un visdārgākais pasākums - mainīt cilvēkam ieradumus. Viņš ir pieradis klausīties savu radiostaciju vai savu televīzijas kanālu. Jūs nevarat par 155 tūkstošiem nopirkt viņa paradumus. Līdz ar to būs “Latvijas Radio 5” pasākums kvadrātā. Jo nākamgad atkal vajadzēs naudu. Jūs radāt tādā veidā vēl vienu naudas bedri. Un tas nav pareizi. Tā nedrīkst darīt! Visdārgākais uz šīs planētas ir informācija, bet mediju vidē visdārgākais ir saturs. Šeit būs tā, ka par 155 tūkstošiem tiks nopirkti dzelži, prožektori, kameras, daži datori un viens maziņš serverītis, un nākamgad jums atkal nāks un prasīs divtik. Un pēc tam - trīstik! Un būs tā kā ar tiem 2,3 miljoniem “Latvijas Radio 5”, kuram auditorija ir 16 tūkstoši. Bet šeit runa ir par studiju. Viņi pat nezina, kurā pilsētā to taisīs! Mjartāns pat to nav apskatījies. Vai tā būs Rēzekne? Vai tā būs Daugavpils? Nav vispār nekādu ziņu. Atrodoties Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā un redzot, ka visa koalīcija atturējās no mana piedāvājuma - atņemt “Latvijas Radio 5” šo te budžetu, es sapratu, ka tur vispār nav apjēgas par to, kas ir mediju vide Latvijā. Es aicinu nepiešķirt šo naudu jaunas multimediju studijas izveidei Latgalē. Šis ir jāpārveido, un ir jābūt sabiedriskajam pasūtījumam. Tas ir daudz vērtīgāk, un tas strādās ilglaicīgāk. Neveidojiet jaunu naudas bedri! Lūdzu, balsojiet “pret”! Nu šis ir pēdējais mēģinājums ieviest veselo saprātu. Cienījamā Saeima! Nu taču esiet atklāti pret sevi! Jūs zināt, ka man ir taisnība. Es runāju par budžeta piešķiršanu “Latvijas Radio 5” 570... Straujuma
Godātie kolēģi! Skatām grozījumus Latvijas Republikas valsts robežas likumā. Trīs priekšlikumi. 1. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. 2. - aizsardzības ministra Bergmaņa priekšlikums. Komisija nav atbalstījusi. Kolēģi, komisijā notika diskusija, un komisija vienbalsīgi noraidīja šo priekšlikumu. 3.priekšlikums ir aizsardzības ministra priekšlikums. Ādamsons jau stāstīja par to. Komisija vienbalsīgi noraidīja. Lūdzu atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā. Šā gada 6.marts.
Jā... Paldies par atgādinājumu... un par noraidījumu – kā parasti. Tomēr es aicinu šajā likumprojektā atbalstīt šo priekšlikumu, atkārtoti norādot, ka būs vienlīdzīga pieeja visām profesijām. To nosaka arī Darba likums. Darba likums dublē šur tur arī normas, kas attiecas uz skolotājiem, bet būs ieviesta pilnīga skaidrība un sinerģija ar Darba likumu – ka arī skolotājiem pirms svētku dienām, tieši tāpat kā visām citām profesijām, darba diena ir attiecīgi saīsināta. Es domāju, ka tā ir vienlīdzīga pieeja, ļoti pareiza pieeja. Tas nav sarežģīts jautājums, par kuru vēl būtu jādiskutē ilgi un dikti. Aicinu atbalstīt. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Civilās aizsardzības un katastrofas pārvaldīšanas likums, esošais, ir spēkā kopš 2007.gada 1.janvāra. Likuma piemērošanas laikā ir identificētas vairākas problēmas civilās aizsardzības sistēmā, civilās aizsardzības sistēmas subjektu kompetences interpretācijā, civilās aizsardzības plānošanā, katastrofas definīcijā, pārvaldīšanā un resursu vadībā. Likuma atsevišķas normas var neveiksmīgi interpretēt, un tas kavē institūciju vienotu izpratni par civilo aizsardzību un likuma piemērošanu. Likumprojekta mērķis ir noteikt tiesiskos un organizatoriskos civilās aizsardzības sistēmas darbības un katastrofas pārvaldīšanas principus, lai maksimāli nodrošinātu cilvēku, vides, infrastruktūras un īpašuma drošību un aizsardzību, kā arī noteikt civilās aizsardzības sistēmas un katastrofas pārvaldīšanas subjektu kompetences. Likumprojekts paredz precizēt civilās aizsardzības definīciju un noteikt civilās aizsardzības sistēmas darbības principus, tās galvenos uzdevumus un vadību. Likumprojekts definē katastrofas jēdzienu un nosaka katastrofas veidus un mērogus. Likumprojekts nosaka jaunus katastrofas pārvaldīšanas pamatprincipus un atbildīgās institūcijas par katastrofas pārvaldīšanas vadību. Likumprojektā noteiktas civilās aizsardzības subjektu kompetences. Likumprojekts precīzi reglamentē civilās aizsardzības plānošanas principus un plānošanas dokumentu veidus, kā arī nosaka atbildīgos par civilās aizsardzības plānošanu. Likumprojektā ir iekļautas normas, kas reglamentē civilās aizsardzības sistēmas darbības, atbildības pārbaudes un atbildību par civilās aizsardzības prasību pārkāpumiem. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Otrajam lasījumam priekšlikumi iesniedzami līdz 2016.gada 15.janvārim.