EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Aicinu atbalstīt šo apropriāciju. Par jautājumu atbildīgā komisija - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija - ir izskatījusi apropriāciju un to atbalstījusi. Apropriācija paredz līdzekļu pārdali no Finanšu ministrijas budžeta apakšprogrammas “Iemaksas Eiropas Kopienas budžetā” 2 790 000 eiro apmērā uz Zemkopības ministrijas budžeta apakšprogrammām: “Pārtikas aprites un veterinārmedicīnas valsts uzraudzības laboratoriskie izmeklējumi” - 463 000 eiro apmērā; “Profesionālā izglītība” - 1 400 000 eiro apmērā; “Augstākā izglītība” - 605 000 eiro apmērā, lai novērstu dabas stihijas radītās sekas un nodrošinātu mācību procesu atbilstoši darba drošības un vides prasībām; “Dotācija SIA “Latvijas Lauku konsultāciju un izglītības centrs” informācijas analīzes un apmaiņas sistēmai” - 140 000 eiro apmērā; “Meliorācijas kadastra uzturēšana, valsts meliorācijas sistēmu un valsts nozīmes meliorācijas sistēmu ekspluatācija un uzturēšana” - 182 000 eiro apmērā. Komisija šo apropriāciju ir atbalstījusi. Aicinu to atbalstīt arī Saeimas sēdē. Kolēģi! Savukārt es aicinu šo apropriācijas pārdali atbalstīt. Šajā apropriācijā, protams, ir ietverta arī daļa plūdu seku likvidēšanai paredzēto līdzekļu... Bet ir arī tādas lietas, kas ir svarīgas mums kā zaļajiem zemniekiem... es domāju, ne tikai zaļajiem un zemniekiem, arī citiem ir svarīgi (Starpsauciens: “Kam - citiem?” Zālē smiekli.), lai laukos... Nav noslēpums, ka laukos cilvēku skaits samazinās un, teiksim tā, lauksaimniecība kā tāda un lauksaimnieki noveco. Šeit ir ietverta arī Bulduru Dārzkopības vidusskola. Bulduros, lai piesaistītu jaunos cilvēkus, protams, ilgstoši ir vajadzīgs attiecīgs nodrošinājums, lai ieinteresētu šos cilvēkus arī turpmāk nodarboties ar lauksaimniecību. Un kas var būt, teiksim, primārais, ja ne sakārtota vide un attiecīgs aprīkojums? Tāpēc aicinu atbalstīt šo apropriāciju. Kolēģi! Apropriācija paredz pārdali no Finanšu ministrijas budžeta apakšprogrammas “Iemaksas Eiropas Kopienas budžetā” uz Veselības ministrija
Labdien! Grozījumi Valsts probācijas dienesta likumā kopumā ir vērsti uz to, lai nodrošinātu valsts sadarbību ar nevalstiskām organizācijām, kuras strādā saistībā ar sociālo pakalpojumu sniegšanu sociālās rehabilitācijas saņemšanai. Tas ir nopietns risinājums, par kuru Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija runāja vairākas reizes. Likumprojektā ir saņemti septiņi priekšlikumi. 1. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 3. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 4. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Aicinu jūs atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Valsts probācijas dienesta likumā” otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 7.maijs.
Cienījamie kolēģi! Es gribētu mazdrusciņ paraksturot, kas notiks pašvaldībās, ja pat šis minimālais atbalsts netiks sniegts. Pirmām kārtām - pašvaldību ieņēmumi samazināsies, izdevumi būtiski palielināsies. Un ko pašvaldība var darīt šādā situācijā? Nu, plānot budžetu ar deficītu un segt to, ņemot aizņēmumus pamatfunkciju nodrošināšanai uz trīs gadiem. Vai pašvaldības šos aizņēmumus tiešām saņems? Mana pieredze rāda, ka pēc solījumiem no valdības Finanšu ministrija nāk klajā ar nosacījumiem, kurus ne vienmēr ir iespējams izpildīt. Pašvaldības nespēs veikt visas uzliktās funkcijas, sekos parādi uzņēmējiem, nespējot samaksāt par pakalpojumiem, un tamlīdzīgi. Un tad iespējams tiešais ceļš uz administratoru. Tā teikt, Rīgas scenārijs. Redzam visas ļoti sarežģītās iespējamās izvēles, kur varētu rast nepieciešamo finansējumu esošajā pašvaldību budžetā. Pirmā - samazināt pašvaldību infrastruktūras uzturēšanai paredzētos līdzekļus (ceļi, ēkas, komunālie pakalpojumi). Otrā izvēle - samazināt sociālo budžetu, bet tas šobrīd vispār nav izpildāms. Trešā izvēle - samazināt pašvaldību iestādēs strādājošajiem algas. Bet te veidojas vēl lielāks absurds. Minimālās algas jāceļ, bet tās, kuras ir nedaudz virs minimālās algas, jāsamazina. Kā radušos situāciju raksturo pašvaldību darbinieki, nepolitiķi? Tik slikta situācija nebija pat 2008. gada krīzes laikā. Pirmo reizi visā atjaunotās Latvijas laikā starp valdību un pašvaldībām nenotika normāla diskusija. Pašvaldības vienkārši tika nostādītas fakta priekšā. Un vēl šo situāciju varētu raksturot kā apzinātu reģionu attīstības graušanu un kārtējo deportācijas vilni. Diemžēl tādi praksē izskatās šie lēmumi. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu.
Godātie kolēģi deputāti! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir sagatavojusi trešajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Latvijas Nacionālās operas likumā”. Komisijā ir saņemti 23 priekšlikumi. 1. - deputāta Ņikiforova priekšlikums, kurš komisijā nav atbalstīts. 2. - deputāta Elksniņa priekšlikums, kurš komisijā nav atbalstīts. 3. - deputāta Kiršteina priekšlikums, kurš komisijā nav atbalstīts. Godātie kolēģi deputāti! Es priecājos, cik gan vispusīgus cilvēkus man ir laimējies iepazīt šeit, Saeimā! Gribas aiziet pie Leimaņa kunga uz Latvijas Nacionālās operas ēku un teikt: “Leimaņa kungs, jūs domājat, ka zināt, ar ko jūs īsti nodarbojaties, bet Saeimā ir daudz lielāki baleta speciālisti par jums!” Vai nav tā, ka Latvijai tas būtu liels ieguvums, ja mūsu operas un baleta speciālisti, kas šobrīd sēž šeit, Saeimā, mūs priecētu ar operu ārijām un baletu dejām no mūsu Baltās ēkas skatuves? (No zāles dep. A.Barča: “Vai Dieviņ!”) Kā zināt, pašlaik tiek gatavots Psihologu likums, kurā būs noteikts, ka tas psihologs, kurš strādās ar baletdejotāju, nedrīkstēs strādāt ar deputātu, un tas, kas strādās ar deputātu, nevarēs strādāt ar baletdejotāju. Atšķirībā no psihologiem deputāti gan ir eksperti jebkurā jomā, vienalga, vai tā būtu opera, sekss, psihologi vai “Romeo un Džuljeta”. Man arī patīk opera un balets, bet es tomēr paļaujos uz to, ka cilvēki, kuri strādā Latvijas Nacionālajā operā, paši zina labāk, ar ko viņi nodarbojas, tāpēc aicinu atbalstīt Latvijas Nacionālās operas un baleta un Kultūras ministrijas viedokli šajā jautājumā un atbalstīt komisijas viedokli par šo likumprojektu.
Jā, kolēģi, es paturpināšu Šmita kunga teikto un pēc būtības pilnībā pievienojos – šis priekšlikums nav daļēji atbalstīts. Šis priekšlikums ir pilnībā noraidīts, un pilnībā noraidīts tas ir... jāsaprot tādā izpratnē, ka vēlētāju apvienības – tās taču ir vēlētāju apvienības, kad iedzīvotāji sanāk kopā, un tieši tāpēc tās ir izveidotas, jo cilvēki negrib vienkārši saistīties ar kādu politisko partiju, negrib saistīties ar lielajām partijām. Un tas, kas komisijā tika minēts kā šie labie piemēri, kas šobrīd notiek Rīgā, ka dažādas apkaimju biedrības slēdz līgumus ar politiskajām partijām... Brīžiem, protams, liekas, ka šīs apkaimju biedrības jau ir iepriekš labi izdomātas un dibinātas partiju filiāles, bet tomēr šīm apkaimju biedrībām, ja arī tās gribētu startēt kā biedrības Rīgas domes vēlēšanās, šobrīd likums vienkārši jau tagad piespiež slēgt šos sadarbības līgumus ar lielajām partijām, jo pašas tās republikas pilsētās startēt nedrīkst. Tas ir šobrīd jau aizliegts ar likumu. Protams, vai vēlētāju apvienībām vajag vai nevajag startēt lielajās pilsētās, tas ir cits jautājums, bet pēc būtības šobrīd prezidents ir iesniedzis aicinājumu atgriezt likumprojektā vēlētāju apvienības. Arī nevalstiskais sektors norādīja uz to, ka vēlētāju apvienības pilnīgi visā Eiropā pastāv. Un šajā gadījumā tas priekšlikums, kas tiek piedāvāts... jau ir vārda tiešākajā nozīmē politisko partiju filiāles vai politisko partiju sadarbības partneri, līdzīgi kā tas līdz šim... Arī šobrīd, startējot vēlēšanās, var veidot politisko partiju apvienības, var ar mazākām partijām slēgt sadarbības līgumus, kā tas notiek, var ar biedrībām, var individuāli cilvēki startēt kopā ar politiskajām partijām. Tā ir gluži vienkārši butaforija, un to tā arī vajag pateikt, ka prezidents vienkārši ir aizsūtīts atpakaļ uz pili, noraidot viņa priekšlikumu. Tas nav daļēji atbalstīts, tas ir noraidīts. Aicinu to atbalstīt, un balsojam par šo priekšlikumu. Paldies.
Dāmas un kungi! Civilprocesa likuma 12.priekšlikums paredz saglabāt pastāvošo kārtību to lietu izskatīšanā tiesā, kuras izriet no aizgādības un saskarsmes tiesībām. Proti, neatkarīgi no tā, kurš cēlis prasību, šādas lietas būtu izskatāmas, piedaloties visām iesaistītajām pusēm, un, ja atbildētājs bez attaisnojoša iemesla uz tiesas sēdi neierodas, viņš atvedams uz tiesu piespiedu kārtā. Ministrijas iesniegtais piedāvājums, kuru uzskatām par nepamatotu, paredz noteikt īpašu kārtību gadījumiem, kad pieteikumu iesniegusi bāriņtiesa. Šādos gadījumos lietu varētu skatīt bez atbildētāja piedalīšanās, ja viņš noteiktajā kārtībā ir aicināts uz tiesu, bet nav ieradies. Nav pamatoti bāriņtiesai kā valsts varu īstenojošai institūcijai noteikt īpašus atvieglojumus un priekšrocības lietu izskatīšanā, vienlaikus nostādot privātpersonu nelabvēlīgākā pozīcijā un pasliktinot tās iespējas aizstāvēt savas tiesības. Aizgādības tiesību atņemšana ir pietiekami būtisks personas tiesību ierobežojums, turklāt šāds lēmums visos gadījumos skar arī bērna intereses, tāpēc bāriņtiesa prasījumos par aizgādības tiesību atņemšanu uzskatāma par tādu pašu lietas dalībnieku kā citas personas līdzīgos prasījumos. Ja atbildētājs bez pamatota iemesla neierodas uz tiesas sēdi, tad līdzīgi kā citos gadījumos viņš meklējams un atvedams piespiedu kārtā. Lietas izskatīšana bez atbildētāja piedalīšanās būtu pieļaujama, ja meklēšana nav guvusi panākumus. Taču, ja šāds regulējums tiktu apsvērts, tas būtu jāattiecina uz visiem gadījumiem, ne tikai uz bāriņtiesas iesniegtajām prasībām, kā jau norādīju iepriekš. Piemēram, situācijā, kurā vecāki uz laiku devušies pelnīt savai ģimenei iztiku ārpus Latvijas, iespējams, ka bāriņtiesa iesniedz pieteikumu tiesā, tiesa nosūta pavēsti uz vecāku deklarēto dzīvesvietu. Vecāki diemžēl, protams, tajā neatrodas un par tiesvedību nav informēti, un lieta tiek izskatīta aizmuguriski. Turklāt lietās, kuras izriet no aizgādības vai saskarsmes tiesībām, tiesai svarīgi novērtēt arī lie
Cienījamā priekšsēdētāja! Godājamie deputāti! Godājamais ministra kungs! Nedaudz varbūt ieskats vēsturē vai... kāpēc mēs te šodien sēžam, un kad mēs varētu būt... būtu Latvija aizgājusi pa citu... scenāriju. Tā, protams, bija lielākā izšķiršanās deviņdesmito gadu sākumā, kad rajonu un pilsētu un pagastu izpildkomitejas pārtapa pašvaldībā. Tajā brīdī Lietuva izvēlējās variantu - par pašvaldībām noteikt rajonus. Mēs un Igaunija uzlikām arī... uzlikām akcentus uz pilsētu un pagastu izpildkomitejām. Protams, no šodienas viedokļa ir pilnīgi skaidrs: ja būtu Lietuvas variants, mēs te šodien droši vien nesēdētu. Scenārijs būtu bijis citādāks. Bet tajā pašā laikā... protams, viegli jau ir kritizēt, bet jāpaskatās arī uz to laiku... Viens no argumentiem bija Tautas frontes esamība vairāk tieši pagastos un mazajās pilsētās. Tas bija cits brīdis, un tāpēc, es domāju, to liksim mierā. Bet kāpēc es to stāstu? Es to stāstu tāpēc, ka līdz šodienai... no tā brīža, kad Latvija izveidoja pāri par 500 pašvaldībām, ir tomēr notikusi tāda vai citādāka attīstība. Un tas ir bijis līdzīgi... neatkarīgi no pašvaldību skaita un pašvaldībām... lielākoties... līdzīgi kā ar Valsts ieņēmumu dienesta taciņu no tramvaja pieturas uz pašu ēku, jo tu vari taisīt, kādus skaistus ceļus gribi apkārt, bet cilvēks tik un tā iet tur, kur viņš iet. Un ekonomiskās likumsakarības ir savu veikušas. Un no tā brīža, kad Latvijā bija ļoti daudz pašvaldību, viss... ir daudz kas mainījies. Vēl viena pieminēšanas vērta lieta noteikti ir tā, ka, pateicoties mūsu sarežģītajiem reformu procesiem, ir uzrakstīti, es domāju, vairāki tūkstoši promocijas darbu - gan bakalaura, gan maģistra, gan doktora grāda iegūšanai. Ja Latvija būtu darījusi kā Lietuva, tad vienkārši nebūtu bijis, ko rakstīt. Bet mēs esam te, kur esam. Un mana lielākā kritika līdzšinējam procesam ir tieši par to, ka piedāvātā karte, ja tā varētu teikt, neatbild uz daudziem jautājumiem un nav ievērojusi to, ko es nosaucu par Valsts ieņēmumu dienesta taciņu
Jā, kolēģi! Ņemot vērā bēgļu krīzi, kas ir skārusi Eiropu, ir izstrādāti dažādi politikas plānošanas dokumenti, rīcības plāni un tamlīdzīgas lietas. Tā visa ietvaros ir sagatavots arī šis likumprojekts - “Grozījums Valsts materiālo rezervju likumā”, kas paredz papildināt likuma 10.pantu ar jaunu apakšpunktu, proti, paredz atļaut izmantot valsts materiālās rezerves patvēruma meklētāju masveida ierašanās gadījumā veicamo pasākumu izpildei. Komisijā mēs izskatījām šo likumprojektu un aicinām atzīt to par steidzamu. Un komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Kolēģi! Konstruktīvos priekšlikumus mēs gaidīsim līdz šī gada 8.martam. (Dep. M.Bondars: “Un pārējos?”) Un izskatīšana otrajā, galīgajā, lasījumā šī gada 17.martā.
Priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Kopš 2010.gada ir mainījusies drošības vide un ģeopolitiskais stāvoklis pasaulē. Ir konstatēts, ka politisku, ekonomisku, humanitāru informācijas un citu nemilitāru līdzekļu pielietošana, īpaši konflikta vai krīzes sākotnējās fāzēs, ir kļuvusi daudz efektīvāka par bruņoto spēku tiešu izmantošanu. Globalizācija un arvien plašāk pieejamās informācijas tehnoloģijas potenciālo konfliktu paplašina neiedomājami milzīgā apmērā. Līdz ar masīvo informatīvo kampaņu izmantošanu var runāt par realizētām skaidri redzamām hibrīdkara tendencēm. Šiem pasākumiem ir dažādas izpausmes, kas vienlaikus aptver vairākus virzienus. To galvenā būtība ir pakāpeniska valsts novājināšana, iekšpolitiski veicinot neapmierinātību un protestu potenciālu pieaugumu sabiedrībā, lai izraisītu atklātu vēršanos pret pastāvošo valsts varu un vardarbīgus nemierus. Valsts aizsardzība ir sabiedrības, valsts institūciju, vietējo pašvaldību un Nacionālo bruņoto spēku atbildība, iesaistoties valsts suverenitātes un neaizskaramības aizsardzībā. Viens no iekšējo drošību raksturojošiem elementiem ir saliedēta pilsoniskā sabiedrība. Tā ir patriotiska sabiedrība, kas mīl savu zemi, sabiedrība, kas spēj pretoties dezinformācijas kampaņām un ārējai agresijai. Sabiedrība, kas tur godā ģimeni un ieaudzina savos bērnos tās vērtības, kas ierakstītas mūsu tautas apziņā laikmetu griežos. Nacionālās drošības koncepcijā ir nostiprināts princips, ka valstij jāveicina sabiedrības pilsoniskā apziņa, patriotisms, cieša un iespējami plaša iesaiste valsts aizsardzībā. Par ļoti būtisku veidu šī mērķa sasniegšanai Saeima jau iepriekš ir uzskatījusi valsts aizsardzības mācību un nostiprinājusi Valsts aizsardzības koncepcijas 43.punktā valsts pienākumu: “Valsts piedāvā apgūt valsts aizsardzības pamatus vispārizglītojošajās mācību iestādēs.” Mūsu nākotne ir mūsu jauniešos - emocionāli spēcīgos un praktiski varošos. Jaunos cilvēkos, kas spēj parūpēties par sevi un saviem tuvākajiem, kā arī sniegt
Labrīt, Saeimas priekšsēdētāja! Labrīt, godātie kolēģi! Es gribētu atzīmēt ne tikai <PARTY>, bet arī <PARTY> deputātus. Piemēram, Ēriks Pucens marta vidū Kuldīgā cilvēkiem apsolīja... Un “Kurzemnieks” rakstīja: “Saeimas deputāts Ēriks Pucens norādīja, ka Saeima pašlaik izstrādā likumprojektus, kas azartspēles ierobežotu. Tādējādi pēc laika šī iecere varētu kļūt nelegāla.” Jums ir, ar ko lepoties! Jūs atņemtu vienkārši papildu finansējumu no pašvaldības. Es domāju, jūsu vēlētāji Kuldīgā jūs nākamreiz atbalstīs.
Labdien, cienījamie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi un sagatavojusi trešajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā”. Komisija ir saņēmusi 10 priekšlikumus. Tie galvenokārt ir par šādiem jautājumiem: darījumi, kuros izmanto vaučeru, ar nodokli neapliekamie pakalpojumi, ko sniedz neatkarīgā personu grupa, īpašs nodokļu piemērošanas režīms melno un krāsaino metālu... pusfabrikātu piegādēm. Tajos ir aplūkoti arī citi jautājumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 2. ir priekšlikums, kuru finanšu ministra vietā iesniedzis Ministru prezidents Arturs Krišjānis Kariņš. Priekšlikums ir atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 4. ir priekšlikums, kuru finanšu ministra vietā iesniedzis Ministru prezidents Arturs Krišjānis Kariņš. Priekšlikums atbalstīts. 5. ir priekšlikums, kuru finanšu ministra vietā iesniedzis Ministru prezidents Arturs Krišjānis Kariņš. Priekšlikums atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts 9. priekšlikumā. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts 9. priekšlikumā. 9. ir priekšlikums, kuru finanšu ministra vietā iesniedzis Ministru prezidents Arturs Krišjānis Kariņš. Atbalstīts. Un arī 10. ir priekšlikums, kuru finanšu ministra vietā iesniedzis Ministru prezidents Arturs Krišjānis Kariņš. Atbalstīts. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Ļoti cienījamā Mūrnieces kundze! Premjerministra kungs! Ministri! Kolēģi deputāti un deputātes! “<PARTY>” frakcijas vārdā vairāk pieskaršos mūsu ministru izdarītajam. Ir skaidrs, ka gan šī gada sākums, gan viss pagājušais gads valdībai un arī mums ir bijis izaicinājumiem pilns. Vēl nav beigusies kovida krīze, bet Krievija jau žvadzināja savus ieročus pie Ukrainas robežas un pavisam nesen, februārī, diemžēl veica arī šo nežēlīgo iebrukumu. Līdz ar to energoresursu cenas strauji kāpa. Un vēl pirms Krievijas iebrukuma, jūs atceraties, bija arī Baltkrievijas hibrīduzbrukums gan mūsu valstij, gan Polijai, gan arī citām valstīm. Tālāk mazliet sīkāk par mūsu ministrijām. Sākšu ar Aizsardzības ministriju. Tiešām liels prieks un gandarījums... arī mūsu frakcijas vārdā... ka Pabrika kungs šobrīd ļoti aktīvi aizstāv mūsu intereses, regulāri tiekas gan ar <PARTY>TO aizsardzības ministriem, gan arī citos formātos, nupat apmeklēja Turciju, šodien atgriežas no Briseles. Ir skaidrs, ka šī veiksmīgā sadarbība ar citu valstu aizsardzības ministriem, citu valstu partneriem ļauj Latvijai justies droši. Atbildot uz iedzīvotāju interesi par Zemessardzi, ir palielināti resursi, lai mēs varam iestāties Zemessardzē, turpinās infrastruktūras attīstība, tiek veidota visaptveroša valsts aizsardzības koncepcija. Ministrija sniedz atbalstu karavīriem pēc atgriešanās no misijām. Ministra kungs aktīvi aicina palielināt valsts budžetu aizsardzībai līdz 2,5 procentiem. Es domāju, un mēs, frakcija, arī domājam, ka šai tiešām jābūt vienai no prioritātēm. Tāpat ministra kungs aktīvi aicina ieviest mūsu valstī pretgaisa aizsardzības sistēmu. Tā arī ir viena no svarīgākajām lietām mūsu valsts aizsardzībā. Lūdzu apvienot debašu laikus. Veselības ministrija. Faktiski mūsu ministrs Pavļuta kungs šajā laikā ir strādājis bezprecedenta apstākļos. 80 un vairāk procentu Latvijas iedzīvotāju ir vakcinēti. Jā, varbūt mēs visi esam gribējuši, lai tas norit vēl ātrāk, bet skaitļi ir sasniegti gana labi, un tas arī n
Labdien, cienījamie kolēģi! Tātad šī tēma patiesībā nav tik vienkārša kā... tā nav vienkārša kā tāda. Šī vīzija, ko mums piedāvā šobrīd <PARTY>S pārstāvji, nav gluži tāda, par kādu mēs vienojāmies. Un es atgādināšu cienījamiem kolēģiem, ka tajā brīdī, kad mēs tikāmies, mēs runājām par vienu konkrētu lietu. No 2015.gada 1.janvāra mikrouzņēmumu nodoklis saglabājas 9 procentu apmērā. Tas, ko šobrīd es dzirdu un ko piedāvā kolēģi, - ka kaut kad tiks kaut kas atmaksāts. Iespējams! Bet, ziniet, šī birokrātiskā sistēma... ja kaut kad kaut ko atmaksās... Diemžēl iepriekšējā pieredze uzdod daudzus jautājumus un rada bažas. Otra lieta, par ko mēs vienojāmies. Jā, vienojāmies risināt šo jautājumu par minimālo līmeni, par sociālajām iemaksām, un tam mēs veltījām... teicām, ka mēs veltīsim intensīvi laiku un panāksim, lai no 2016.gada šāds līmenis eksistētu. Un bija vienošanās par to runāt gan ar sociālajiem partneriem, gan partiju starpā, gan ar citiem ieinteresētajiem. Es gribu atgādināt, ka pēc Zemkopības ministrijas, atvainojiet, Ekonomikas ministrijas pārstāvja Putras kunga teiktā, 38 procenti no esošajiem ir bijuši tie, kas bijuši septiņus un vairāk mēnešus bez darba. Un es gribu minēt vienu elementāru matemātiku, tas ir, ka apmēram 7 miljoni eiro mēnesī pabalstos tika maksāti iepriekš, lai šos cilvēkus uzturētu. Tātad nevar skaitīt tikai to, ko šie cilvēki it kā tagad atņem, ir runa arī par to, ko maksā mazāk pabalstos. Un šī situācija... runa... visu laiku tiek minēts, ka mikrouzņēmumu nodokļa izmantotāji būs tie, kuriem tiks doti trīs gadi, un ka tad jau viss mainīsies. Tā nav taisnība! Ir ļoti daudz šo uzņēmēju, kuri izmanto tieši mikrouzņēmumu nodokli saviem ģimenes uzņēmumiem, un, ja šodien viņiem pateiktu, ka ir limitēts laiks - 3 gadi, tad tas nozīmē to pašu, ko pateikt: “Beidziet strādāt!” Domāju, ka tā ir bīstama tendence esošajā situācijā, jo šobrīd ieņēmumi no mikrouzņēmumiem aug, un to pierāda cipari. Un ir vēl viena lieta. Ne visi var būt šo SIA darbinieki, b
Labvakar, kolēģi, vēlreiz! Vēlējos tikai īsi paskaidrot, kāda bija šī priekšlikuma pamatdoma. Tā kā sākotnējā redakcijā bija vienkārši atsauce uz draudiem – tātad viens vārds... Te mēs varētu, protams, improvizēt par to, ka, ja notiek uzliesmojums... infekcijas uzliesmojums citā kontinentā, tad arī teorētiski pie mums šādi draudi varētu pastāvēt. Tā ka mūsu piedāvājums bija redakcionāli precizēt, ka runa ir tieši par epidemioloģiskās drošības draudiem šeit uz vietas, kurus, visdrīzāk, konstatētu attiecīgi nozares eksperti. Jāatzīst, ka komisijā deputāti neizteicās pret šo priekšlikumu. Man par nožēlu... Komisijas vadītājs uzturēja diezgan strauju un aktīvu darba tempu un acīmredzot, nu, arī neiekļāva šo priekšlikumu komisijas tālākajā... atbildīgās komisijas priekšlikumā, kur varētu apvienot gan šo, gan nākamo, kas bija Finanšu ministrijas piedāvāts. Tā ka man žēl, ka to neiekļāva, bet es vēlējos vienkārši paskaidrot, ka pamatdoma šim priekšlikumam bija precizēt, kas slēpjas aiz šī vārda “draudi”. Protams, es atzīstu, ka ir ļoti svarīgi, ka tālāk atbildīgā komisija šajā pantā ir iekļāvusi arī sadarbību ar Budžeta un finanšu (nodokļu) komisiju un nozares komisiju, ja nu kādi lēmumi būtu jāpieņem šī panta kontekstā. Paldies.
Godātie kolēģi! Likumprojekta “Grozījumi Tabakas izstrādājumu, augu smēķēšanas produktu, elektronisko smēķēšanas ierīču un to šķidrumu aprites likumā” trešajam lasījumam atbildīgā komisija ir saņēmusi vienu, pēc būtības tehnisku, priekšlikumu, ko ir iesniegusi veselības ministre Ilze Viņķele. Šī priekšlikuma būtība ir nodrošināt vienādas terminoloģijas lietošanu visā likuma tekstā. Komisija šo priekšlikumu ir atbalstījusi. Līdz ar to visi priekšlikumi izskatīti. Komisijas vārdā es aicinu atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.