EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Aizturēto personu turēšanas kārtības likumā” (Nr.1119/Lp12). 2016.gada 10.jūnijā stājās spēkā direktīva 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā. Direktīvas mērķis ir noteikt procesuālās garantijas, lai nodrošinātu, ka bērni, kuri ir aizdomās turētās vai apsūdzētās personas kriminālprocesā, spēj izprast šo procesu un tam sekot. Tas ļautu šiem bērniem īstenot savas tiesības uz taisnīgu tiesu, novērstu bērnu atkārtotus likumpārkāpumus un sekmētu bērnu sociālo iekļaušanu. Pašlaik likuma 5.panta ceturtajā daļā ir noteikts, ka īslaicīgās aizturēšanas vietu drīkst apmeklēt Kriminālprocesa likumā paredzētās personas procesuālu darbību veikšanai; valsts un starptautisko cilvēktiesību aizsardzības institūciju pārstāvji; neatliekamās medicīniskās palīdzības un avārijas dienestu darbinieki; diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības pārstāvji. Starp minētajām personām nav nepilngadīgā aizturētā tuvinieku. Nepilngadīgais kriminālprocesā ir atzīstams par īpaši neaizsargātu, tādēļ brīvības atņemšanas gadījumā nepilngadīgajiem jāļauj uzturēt regulāru un jēgpilnu saskarsmi ar vecākiem un ģimeni. Līdz ar to paredzēts papildinājums, nosakot, ka īslaicīgās aizturēšanas vietu drīkst apmeklēt nepilngadīgā aizturētā saderinātais, laulātais, bērni, vecāki, aizbildnis, vecvecāki, brāļi un māsas, kā arī tā persona (Starpsaucieni.), ar kuru nepilngadīgais aizturētais dzīvo kopā un ar kuru tam ir kopīga (nedalīta) saimniecība. Vienlaikus kriminālprocesa mērķa interešu aizsardzības nolūkos un ņemot vērā nepieciešamību procesa virzītājam noteiktajā aizturēšanas maksimālajā laikā (48 stundas) veikt noteiktās procesuālās darbības, kā arī ievērojot fiziskās drošības riskus attiecībā uz apmeklējuma tiesībām īslaicīgās aizturēšanas vietā, paredzēts aprobežot šādas satikšanās laiku līdz vienai stundai uzturēšanās laikā īslaicīgās aizturēšanas
Labdien, cienītie kolēģi! Nu, kolēģis Edgars Tavars jau ļoti precīzi izstāstīja par datiem, kādi ir Kandavai un Saulkrastiem. Un varbūt... Es gribētu pieminēt, ka Kandava bija pirmais novads Latvijā, kurš tika izveidots, un Kandava vienmēr ir rādījusi tādas labas saimniekošanas praksi un veiksmīgi attīstījusies. Mums būtu jāsaprot - ja šie rādītāji ir līdzīgi... mēs šeit lemjam par cilvēkiem, nevis politiski. Es aicinātu, kolēģi, tad atbalstīt arī Kandavas novadu. Saulkrastu novads tad... Kandava ir pelnījusi būt kā atsevišķs novads, un lielajā Tukuma novadā, mēs zinām, pārstāvniecība viņiem būs daudz mazāka. Ja mēs runājam, ka sabiedrība atsvešinās no politiķiem, no varas, nu tad šis būs vēl viens solis, kur Kandavas (Skaņas pārrāvums.)... Paldies. Jā, man nebūs vairāk ko piebilst.
Nē, komisijas vārdā nav. Tātad 2. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums - komisijā nav atbalstīts. 3. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 4. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā. 6. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 8. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts. 9. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts. 10. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts. 11. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts. 12. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts. 13. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts. 14. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts. Pirms ziņot par nākamajiem deputāta Inta Dāldera priekšlikumiem, vēršu jūsu uzmanību uz komisijas izstrādāto 17.priekšlikumu par 92.panta nosaukuma maiņu un otrās daļas izteikšanu jaunā redakcijā. Šis komisijas izstrādātais grozījums 92.pantā nepieciešams, lai savstarpēji saskaņotu divu likumu normas. Jo jautājumus, kas skar amatpersonu un darbinieku darba samaksas noteikšanas kritērijus un publiskošanas kārtību, reglamentē speciāls likums - Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likums. Tādējādi komisijas priekšlikums novērš pretrunu, kas radusies, kad divi likumi regulē vienu jautājumu, turklāt atšķirīgi. Līdz ar to 15. - deputāta Inta Dāldera priekšlikumu komisija nav atbalstījusi.
Labdien, cienījamie kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija 2017.gada 20.decembra sēdē izskatīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Par Latvijas Lauksaimniecības universitātes Satversmes grozījumiem” un nolēma atbalstīt, kā arī virzīt to izskatīšanai Saeimas sēdē otrajā lasījumā. Uz otro lasījumu priekšlikumi nav saņemti. Līdz ar to Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Par Latvijas Lauksaimniecības universitātes Satversmes grozījumiem” otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - 2018.gada 16.janvāris. Paldies.
Godātā Saeima! Šimfas kundze savas uzstāšanās laikā parādīja šo jauno izlīdzināšanas karti, kur vairākiem pierobežas novadiem tik tiešām šī summa, ko tie saņem no pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda, samazinās, nevis palielinās. No šī jaunā Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda likuma galvenās ieguvējas būs lielās pilsētas, ja nekas netiek mainīts, bet atsevišķās pierobežas teritorijās šīs summas tik tiešām samazinās. Samazinājumi ir dažādi. Es nosaukšu tikai dažus piemērus. Piemēram, Alojas novadā šis samazinājums (iepretim iepriekšējam periodam) būs par 3 tūkstošiem, ko viņi saņem no izlīdzināšanas fonda, Dagdas novadā - 18 tūkstoši, Daugavpils novadā - 364 tūkstoši, Krāslavas novadā - 296 tūkstoši, Zilupes novadā - 19 tūkstoši un Priekules novadā - 33 tūkstoši. Šis piedāvātais priekšlikums paredz ieviest jaunu papildu kritēriju - koeficientu; tās ir pierobežas teritorijas, kuras ir definētas likumā un kurās būtu piemērojams vēl papildu koeficients, un rezultāts būtu tas, ka šajās teritorijās arī mēs iegūtu vai nu neitrālu, vai ar nelielu plusa zīmi - šo summu, kas tiek saņemta no izlīdzināšanas fonda. Ir jautājums par to, vai tagad būs citām, varbūt arī gana trūcīgām, pašvaldībām jāpiemaksā. Tas ir atkarīgs no tā, kāda būs attieksme pret priekšlikumu par to, lai samazinātu summu, ko var saņemt republikas pilsētas, jo šobrīd, kā jau es teicu, republikas pilsētas ir lielākās ieguvējas no šī izlīdzināšanas fonda. Es vēl atsevišķi runāšu par šo priekšlikumu, bet nu kaut vai norādu, ka Daugavpils pilsētai summa, ko tā saņems no izlīdzināšanas fonda, pieaug no 6 uz 13 miljoniem (tas ir ļoti būtisks kāpums - par 7 miljoniem!), turpretī vairākos novados, kur arī dzīvo mūsu valsts pilsoņi, šī summa samazinās. (No frakcijas <PARTY>: “Tu taču pats neatbalstīji!”) Es balsoju “par”. Komisijas sēdē, kad tika jautāts Finanšu ministrijai, kā vispār tapa šis koncepts, ka republikas pilsētām vairs netiek piemērots pazeminātais koeficients, tad pēc tādas ilgas vilcināšanās ne
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Juridiskās komisijas sēdē strādājām ar likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” (Nr. 389/Lp13). Uz trešo lasījumu tika saņemti 24 priekšlikumi. 1. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums, kas ir tehnisks un paredz precizēt likumā noteikto atsauci uz iedzīvotāju uzskaites sistēmu. Komisijā atbalstīts. 2. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums, kas ir redakcionāls. Komisijā atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas paredz izteikt likumprojekta 4. pantā tekstu šādā redakcijā: “Reģistrācijas lietai pievienoto dokumentu glabāšanas termiņu nosaka atbilstoši normatīvajiem aktiem arhīvu pārvaldības jomā.” Priekšlikums komisijā atbalstīts. 4. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums, kas paredz noteikt, kādas ziņas par fizisko personu tiks apstrādātas, lai būtu iespējams identificēt konkrēto personu un datu pārzinis nepārkāptu valsts... datu aizsardzības likumu. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 5. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kurš nosaka, pēc kādiem kritērijiem žurnālistiem tiks nodrošināta piekļuve Uzņēmumu reģistra nepubliskās daļas informācijai. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Godātie kolēģi! Mēs šodien diemžēl nerunājam par grozījumiem Latvijas Republikas Satversmē kā par likumprojektu, ko mēs šeit kā Saeimas deputāti varētu apspriest. Mēs runājam tikai un vienīgi par to, vai mēs atsauksimies pilsoņu aicinājumam - gana liela pilsoņu skaita aicinājumam! - nodot šo iniciatīvu Juridiskās komisijas darba grupai - pat ne komisijai, bet vienkārši darba grupai! - apspriešanai. Tā ka es ceru, ka vismaz tik mazu lietu mēs varam šodien izdarīt un varam šai darba grupai nodot. Es neļaušos kaut kādām ilūzijām par to, kas ar šo iniciatīvu vēlāk šajā darba grupā notiks. Bet runājot mazliet par argumentiem... Es nerunāšu par šīm oligarhu sarunām. Čigānes kundze jau tās iezīmēja. Manuprāt, mums, tās lasot, kādam varbūt kļuva ar sirdi slikti, kādam - vienkārši kauns, kādam negribējās to vairs lasīt. Tāpēc negribu par to runāt. Bet runāsim par demokrātiju, kuru mēs visi ļoti, ļoti novērtējam, jo, pateicoties demokrātijai, mums vispār ir sava valsts un mēs varam šeit būt Saeimas deputātu kārtā. Daudzām valstīm ir paveicies demokrātijā izaugt, izglītoties, ieaugt no paaudzes paaudzē, tādējādi arī šo ētisko demokrātijas pusi saprast ar visiem muguras nerviem. Mūsu valstij nākamgad būs simtgade, no šiem simt gadiem puse pavadīta zem totalitārā Padomju Savienības sloga, kur par demokrātiju mēs runāt vispār nevaram. No šiem atlikušajiem 50 gadiem ar demokrātiju ir bijis, kā bijis, arī autoritārisms diemžēl ir diezgan ilgu laiku postījis Latvijas demokrātiju trīsdesmitajos gados, un mēs redzam, ka pēc neatkarības atjaunošanas arīdzan demokrātija tika saņemta kā liela dāvana, bet, vai tā tiešām vienmēr tika attiecīgi izmantota vai arī tika izķenķerēta, - tas arīdzan ir jautājums. Tāpēc - vai atklāts balsojums vai aizklāts balsojums ir demokrātiskāks - tā ir filozofiska diskusija par vistu un olu. Latvijas situācijā, kad mēs redzam, kā demokrātija tiek izmantota, lai piesegtu to vai citu andeli, manuprāt, tieši šis demokrātijas arguments neiztur kritiku. Es jums n
Godātās kolēģes, cienījamie kolēģi! (Starpsaucieni.) Es varu turpināt? Priekšsēdētājas biedre, drīkst turpināt, ja? Godātās kolēģes, cienījamie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijā mēs izskatījām likumprojektu “Grozījumi Latvijas Republikas Zemessardzes likumā”, kurš bija par dienesta pakāpju piešķiršanu zemessardzes speciālistiem, kā arī par formas tērpu valkāšanas noteikumiem. Trešajam lasījumam tika saņemti četri priekšlikumi, visi - tehniska rakstura. 1. - Aizsardzības ministrijas parlamentārā sekretāra Mārtiņa Staķa priekšlikums, kas ir tehniska rakstura precizējums. Tika atbalstīts. 2. - šā paša kunga priekšlikums, kas ir tehniska rakstura precizējums. Tika atbalstīts. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš precizē pārejas noteikumus. Arī tika atbalstīts. Un 4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Arī tika atbalstīts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Paldies.
Labdien, godātie kolēģi! Tātad Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Kredītiestāžu likumā”, kas tika atzīts par steidzamu, tādēļ ka direktīvu pārņemšana iekavējusies. Tas bija jāizdara līdz 2020. gada beigām. Līdz ar to steidzamība. Šis likumprojekts ir saistīts arī ar nākamo - “Grozījumi Finanšu instrumentu tirgus likumā”. Grozījumi izstrādāti, lai pārņemtu direktīvu 2019/878 attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem, arī attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Tā ka šie divi likumprojekti ir ļoti tehniski. Tāpēc arī, teiksim... pie priekšlikumiem... Jā, uzreiz gribētu teikt - aizrādījums Finanšu ministrijai. Šī ir jau otrā reize, kad mums tiek iesniegts uz otro lasījumu redakcionāls brāķis. Iepriekšējā reizē tas bija attiecībā uz likumprojektu “Segto obligāciju likums”, kur arī bija pāri par simts pārsvarā redakcionāla rakstura priekšlikumi. Tāpēc es ilgi, kā saka, nereferēšu par katru priekšlikumu, jo pārsvarā tiešām tie ir tehniski un redakcionāli. Tātad 1. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Atbalstīts, mainot turpmāko pantu numerāciju. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī redakcionāla rakstura. Ir atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Papildina otro daļu ar vairākiem punktiem attiecībā uz Eiropas Savienības... nu, uz definīcijām - kas ir mātes iestāde, kas ir pirmā līmeņa kapitāls, kas ir globāla sistēmiska finanšu institūcija. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā ir atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī redakcionāla rakstura. Komisijā atbalstīts. 6. - arī Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz papildināt redakciju. Komisijā atbalstīts. 7. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Daļēj
Labdien, kolēģi! Klausos Nacionālās apvienības deputātos, un prātā nāk teiciens par malkas ciršanu un gudro darīšanu, ar ko jūs pašlaik nodarbojaties. Tagad pēc kārtas. Es saprotu, ka jums kā Kremļa politikas īstenotājiem Latvijā ir ļoti svarīgi šeit uzturēt nacionālo sašķeltību, lai sabiedrība būtu pēc iespējas sašķeltāka, lai sveštautieši pēc iespējas sliktāk integrētos mūsu sabiedrībā, lai latvieši justos pēc iespējas apdraudētāk, neērtāk savā zemē. Un tāpēc jums tik ļoti svarīgi ir panākt šādu regulējumu, kas neatļauj normāli integrēties. Ja jūs uztraucaties par prasībām attiecībā uz latviešu valodu, tad man ir jautājums - vai jūs ar to atzīstat... ja viss, ar ko jūs šeit nodarbojaties... jo jūs taču noteicāt prasības saistībā ar latviešu valodu, kā tā būtu jālieto darbā, darba sludinājumos... ka atkal ir prasības attiecībā uz latviešu valodu? (Dep. R. Kols: “Tas ir spēkā esošs regulējums!”) Tad jūs tagad atzīstat, ka tas viss no jūsu puses bija tikai bezjēdzīga politiska māžošanās? Ar to jūs apliecināt savu nespēju un nekompetenci parūpēties par latviešu valodu - es tā saprotu. Ja mēs tagad turpinām runāt par visu, kas izskanēja saistībā ar augstskolām un tamlīdzīgām lietām... Atvainojiet, <PARTY> partija, kurš ir izglītības un zinātnes ministrs? Kurš ir atbildīgs par to, lai augstskolu akreditācijas sistēma būtu atbilstoša, lai nodrošinātu, ka tā strādā saskaņā ar principiem, kas ir mūsu valstij, mūsu sabiedrībai vajadzīgi? Kas par to ir atbildīgs? Tāpat jautājums jums, Nacionālā apvienība. Jūs visus šos gadus esat bijuši valdībā. Jūs to sen varējāt sakārtot. Un tas, ka tagad mēs dzirdam... pēkšņi sāk stāstīt... nu, tas vispār bija smieklīgi... par vīzu jautājumu. Es burtiski iedomājos, ka studenti no visas pasaules ir uzzinājuši - eu, veči, tagad Latvijā varēs nevis 20, bet 40 stundas strādāt! Visi uz Latviju! Metamies uz turieni! Tas būs iemesls, kāpēc pēkšņi pieaugs prasības visur pasaulē. (Aplausi.) Visi pasaules studenti tagad domās, kā lauzties uz šejien
Augsti godātie kolēģi! Mans jautājums - kas šeit īsti notiek?! Tikai pavisam nesen, pirms kāda laika, pirms Jāņiem, jūs... daudzi no jums gan Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, gan šeit, Saeimas sēdē, stāstīja par to, cik tas ir ģeniāls solis - samazināt akcīzes nodokli alkoholam, sniegt atbildi Igaunijai, kura ir pasludinājusi Latvijai šo alkohola karu; par to, ka tas saglabās pierobežas reģionu konkurētspēju, gandrīz jau izglābs Latvijas tautsaimniecību, pat palielinās budžeta ieņēmumus... Un visi opozīcijas jautājumi... visi priekšlikumi tika noraidīti, it kā mēs kaut ko nesaprotam. Jūs te stāstījāt par aprēķiniem, par tiem 90 miljonu eiro zaudējumiem budžetā. Šeit tikko ziņotājs stāstīja par to, ka igauņu tūristi, kuri it kā ieceļo Latvijā tikai alkohola dēļ, šeit gada laikā iztērē kādus... vairāk nekā 270 miljonus eiro. Atsaucoties uz SKDS pētījumu. Šis SKDS pētījums tika prezentēts Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā nesen. Izrādījās, ka... Kas pasūtīja SKDS pētījumu? Nu, atbilstoša... alkohola aizstāvības asociācija. Un, ja mēs paskatīsimies dziļāk uz to SKDS pētījumu, tad izrādās, ka ne visi igauņi brauc uz Latviju tikai alkohola dēļ... ka, starp citu, tie, kas piemin, ka viņu galvenais iemesls ir iegādāties alkoholu, gada laikā iztērē Latvijā tikai 63 miljonus eiro, nevis 273 miljonus eiro. Tāpēc par aprēķiniem ir jautājumi. Un kas notiek tagad? Nu kaut kāds pilnīgs haoss, piedodiet! Kiršteina kungs tagad saka, ka Finanšu ministrijas ierēdņi ir maldinājuši visu koalīciju. Nacionālā apvienība balso “pret” sava ministra priekšlikumiem. Visa koalīcija balso “pret” valdības ministra priekšlikumiem. Jūs tagad piedāvājat samazināt akcīzi alkoholam tikai uz deviņiem mēnešiem. Un kā, piedodiet, ar visiem jūsu solījumiem un lozungiem par to, ka ir nepieciešama stabila, prognozējama nodokļu sistēma? Tagad jūs gribat noraut vienu nodokli uz leju uz deviņiem mēnešiem pēc tam, kad... (Dep. M. Bondars: “Uz septiņiem!”) Nu, es jums tad piedāvāju - uztaisiet loteriju
Cienījamā Saeima! Esmu pret ātro kredītu nekontrolētu izsniegšanu. Cilvēki, kuri jau tā ir parādā, jaunus kredītus ņem pamatvajadzību apmierināšanai un citu kredītu dzēšanai. Bet tās nav tikai cilvēku ciešanas, tas ir viens no nopietnas valsts problēmas cēloņiem. “Latvijas kredītņēmēju asociācija” pievērš uzmanību tam, ka pirms krīzes 2007.gadā izpildlietu pie tiesu izpildītājiem bijis vien 81 tūkstotis par kopējo parāda summu 205 miljoni latu. Šobrīd izpildlietu skaits pie tiesu izpildītājiem ir 431 tūkstotis, piedzenamā summa no Latvijas iedzīvotājiem parādniekiem ir 5,58 miljardi eiro. 2017.gada nogalē kopējais parāda portfelis pie ārpustiesas piedzinējiem sasniedza vienu miljardu eiro, līdz ar to kopējā Latvijas iedzīvotāju parādu nasta, kas atrodas piedziņā, ir aptuveni 6,5 miljardi eiro. Summa ir pielīdzināma valsts gada budžetam. Latvijas iedzīvotāji turpina slīgt parādos, un katrs iedzīvotājs, kura konts ilgstoši ir bloķēts, nonāk pelēkajā ekonomikas zonā vai izbrauc no valsts. Valsts budžets zaudē nodokļus. Pēdējās finanšu krīzes cēlonis nebija valsts piekoptas izšķērdīgas politikas rezultāts, kā bieži min, bet gan privātā sektora parāds. Patlaban augošais parāds ir jaunas krīzes riska faktors, vieglas naudas gūšanas iespējas ir jāpārtrauc. Spēkā esošā norma gadījumā, ja kredīta summa ir vienāda ar simts minimālajām mēnešalgām vai lielāka, kredīta devējam uzdod par pienākumu pirms kredīta izsniegšanas pieprasīt un saņemt Valsts ieņēmumu dienesta izziņu par patērētāja ienākumiem un pēc tam - pirms kredīta izsniegšanas - izvērtēt patērētāja spēju atmaksāt kredītu. Simts minimālās mēnešalgas ir 43 tūkstoši eiro. Vidējais izsniegtais ātrais kredīts ir ap 300 eiro. Tas ir nesalīdzināmi mazāk par 43 tūkstošiem eiro. Ātro kredītu bez nodrošinājuma izsniedz viegli. Tieši tāpēc to sauc par ātro. Es aicinu, pirmkārt, samazināt šo slieksni no 100 minimālajām mēnešalgām līdz 100 eiro. Un, otrkārt, papildināt, ka, lai izsniegtu kredītu, kredīta devējam ir pienākums piep
Cienījamie kolēģi! <PARTY>s frakcija ir iepazinusies ar 2018.gada budžeta projektu un secinājusi, ka tas nav atbalstāms. Taču, pirms mēs runājam par to, ko mēs neatbalstām, es gribu minēt trīs labas lietas, kas ir šajā budžeta projektā. Pirmkārt, valsts aizsardzībai beidzot tiks atvēlēti divi procenti no iekšzemes kopprodukta. <PARTY>i viena no pamatvērtībām ir valsts drošība. Par aizsardzības budžeta palielināšanu <PARTY> ir iestājusies jau kopš 2014.gada, kad tika sagatavota apvienības programma Saeimas vēlēšanām. Otrkārt, plānots samazināt pievienotās vērtības nodokli Latvijā audzētiem augļiem un dārzeņiem, un jācer, ka turpmāk iedzīvotāji maksās mazāk. Ja tirgotāji būs godprātīgi, ieguvēji būs gan ražotāji, gan patērētāji. Un, protams, valsts, jo iedzīvotāji - tā arī ir valsts. Treškārt, budžeta projektā mēs neieraugām tā saucamās deputātu kvotas. Bet tas diemžēl nenozīmē, ka to tur nav, tās tikai slēpjas citās ailēs. Kā zināms, ministriju tēriņi ir ievērojami auguši. Ir pagājuši trīs gadi, un tikai tagad ir sadzirdēta <PARTY>s balss. Par šiem priekšlikumiem mēs esam gandarīti un ceram, ka garajā procesā šīs idejas netiks sabojātas. Bet kas mūs neapmierina? <PARTY>i nav pieņemami lielie tēriņi valsts pārvaldē, ministrijām papildus piešķirtie līdzekļi, kā arī birokrātijas sloga palielināšana. Diemžēl jāsecina, ka valsts pārvaldes reformu projekts, kas vērsts uz vispārēju birokrātijas mazināšanu valsts pārvaldē, koncentrējoties uz attiecīgas politikas izstrādi un auditu veikšanu, lai tiktu vērtēta efektivitāte un lietderība un tiktu izskausti liekie procesi un liekais regulējums, kā arī tiktu samazinātas izmaksas, diez vai ātri virzīsies uz priekšu arī nākamajā gadā. Tālāk. Uzņēmējdarbībā, kas ir Latvijas ekonomikas dzinējspēks, savukārt radītas papildu izmaksas saistībā ar nodokļu politiku, kura tika apstiprināta vasarā. Izskatās, ka visi priekšvēlēšanu solījumi par stabilitāti un nodokļu sloga samazināšanu ir pazuduši. Pašlaik uzņēmēju vidū ir nostiprinājies vie
Komisija 18. priekšlikumu ir atbalstījusi. 19. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz izslēgt 5. pantu. Ir atbalstīts. Paldies. 20. - deputāšu Muižnieces un Ozolas priekšlikums. Paredz izveidot īpašu kopēju Latvijas evaņģēliski luteriskās Baznīcas, Nacionālā kultūras mantojuma pārvaldes un Rīgas pilsētas pašvaldības padomi. Komisijā nav atbalstīts. 21. priekšlikums... Ņemot vērā to, ka ir paredzēts izslēgt 5. pantu, visticamāk, nav balsojams. Ja mēs paskatāmies 19. priekšlikumu - mēs izslēdzām 5. pantu. Lūdzu! Cienījamā priekšsēdētāja! Tātad 19. priekšlikums paredzēja izslēgt 5. pantu, un 21. priekšlikums paredz 5. panta otro daļu izteikt jaunā redakcijā. Paldies. 22. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Paredz nekustamā īpašuma uzturēšanas, izpētes, konservācijas un restaurēšanas finansēšanas kārtību. Tas pamatā paredz, ka par to ir atbildīgs nodibinājums pats, un attiecīgi ir uzskaitīti gadījumi.
Labvakar, kolēģi! Nu nevar baznīca... pašvaldības iestāde, tāpat kā nevar būt baznīcas ēka pašvaldības īpašums, jo pat ar likumu baznīca ir atdalīta no valsts. Un, kolēģi, visus, kuri uzskata, ka baznīca ir dievnams, un pat visus tos, kuri dzīvo ar Dievu sirdī, es aicinu atdot baznīcu tiem, kuriem tā pieder Dieva skatījumā - ticīgiem cilvēkiem. Un vēl, kolēģi, es gribu atgādināt, ka likumprojekta galvenais mērķis ir atrast labāko risinājumu, kā unikālo vēstures un kultūras pieminekli atjaunot un saglabāt nākamajām paaudzēm. Ja es nešaubos, tad likumprojekts staigāja pa Saeimas gaiteņiem ne pirmo sasaukumu. Kā Rībenas kundze minēja - seši sasaukumi. Kolēģi, 24 gadi! Un nevienam - ne pašvaldībai, ne valstij - baznīca nebija vajadzīga. Un tikai apsveicami, ka parādījās cilvēki, kuri gatavi uzņemties atbildību par baznīcas nākotni. Es aicinu jūs atbalstīt komisijas 6. priekšlikumu un nodot baznīcu nodibinājumam. Paldies.
Labrīt, godātie kolēģi! Esmu pārliecināts, ka mūsu līdzpilsoņiem nav jāpiedalās svešos karos. Tā ir mana dziļa pārliecība. Runājot par šo konkrēto priekšlikumu, jāteic, ka īstenībā divi autori aicina mūsu līdzpilsoņus - iespējams, slikti sagatavotus vai vispār nesagatavotus, vai gados jaunus cilvēkus - doties karot uz Ukrainu. Un es jūs aicinu padomāt un varbūt atsaukt šo bīstamo priekšlikumu, tāpēc ka neviens no jums droši vien nezina, kā uzvedīsies slikti sagatavots cilvēks kritiskā situācijā - karā. Es aicinu jūs nespēlēt šo bīstamo spēli, un labākais risinājums būtu šo provokatīvo priekšlikumu atsaukt. Turklāt drošības dienesti un profesionāļi šo priekšlikumu tik tiešām neatbalsta. Neprovocējiet, lūdzu, sabiedrību! Sabiedrībā jūsu iecerei atbalsta nav, esmu pārliecināts par to. Paldies.