EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, cienījamie kolēģi! Jūs atceraties - bija tāds mūsu, Latvijas, vadonis Kārlis Ulmanis. Viņš teica tādus vārdus: “Kad dzerat no rīta tēju vai kafiju, vajag ielikt trīs karotes cukura - vienu no Liepājas, otru no Jēkabpils un trešo no Jelgavas cukurfabrikas.” Un tas bija pareizi, tāpēc ka palīdzēja attīstīt mūsu cukura rūpniecību. Tagad mums diemžēl nav nevienas cukurfabrikas. Kuru cukuru jūs izmantojat? To, kam uz paciņas ir uzraksts “Jelgavas cukurs”? A faktiski to ražo dāņi laikam - Dansukker... Un tas liecina, kādas kvalitātes cukuru mēs lietojam. Tā neatkarīgā... vienu karoti jūs liekat vai divas... Kāda ir kvalitāte? Runa ir par kvalitāti. Bet ko dara mūsu Veselības ministrija, lai uzlabotu kvalitāti, lai uzturētu veselīgu dzīvesveidu Latvijā? Faktiski laikam neko. A par to mums vajag rūpēties! Cik ilgi mēs cīnījāmies par to, lai aizliegtu skolās kioskos tirgoties ar tiem visiem krāsainajiem piecukurotajiem dzērieniem? Ilgi gadi pagāja, un tagad netirgo. Bet tirgoja. Un tie ir kaitīgi. Es arī dzeru to kaitīgo kokakolu, bet, godīgi sakot, tā nav pat tik kaitīgs produkts kā citi kaitīgie produkti. To pašu gaļu, ko mēs ēdam... varbūt tā ir vēl kaitīgāka nekā kokakola. Coca-Cola pastāv jau gandrīz 130 gadus. Un pagaidām nedzird, ka būtu bijis kādas tiesas process pret šo kompāniju. Arī sportistiem vajag cukuru lietot un citreiz pat vairāk nekā normāliem cilvēkiem, tāpēc ka tas ir enerģētisks produkts, tā ir enerģija, kas ir vajadzīga sportistam. Bet nu par to aptaukošanos bērniem. Jā, daudziem bērniem ir ļoti daudz procentu, pieaugušiem vēl vairāk ir tie procenti... Kāpēc jūs, ja bērni nesaprot... kāpēc jūs to arī nesaprotat? Kustība - tā ir dzīve. Jā. Mums ir Latvijas Sporta veterānu-senioru savienība; lūdzu, nāciet, sportojiet līdz 95 gadiem, mums ir vecuma grupu kategorijas visiem sporta veidiem. Tad nebūsim mēs aptaukojušies un būsim daudz veselīgāki. To mums vajag reklamēt - kā panākt to, kā organizēt, lai skolās būtu trīs sporta stundas katru nedēļu. B
Šeit ir vēl viens uzskatāms piemērs sistemātiskuma trūkumam, par ko jau minēju iepriekš, jo 244.priekšlikums paredz piešķirt 1500 eiro Latvijas Poliski represēto apvienībai, savukārt 246.priekšlikums paredz tikpat lielu jeb, pareizāk sakot, tikpat mazu summu - 1500 eiro - piešķirt Rīgas Politiski represēto biedrības darbības nodrošināšanai. Abi šie priekšlikumi pēc būtības nāk no Nacionālās apvienības. Tajā pašā laikā 262. un 263.priekšlikums, kuri būs tālāk un kuri ir no <PARTY>S, jau paredz lielākas summas - 10 tūkstošus un 12 tūkstošus. Proti, 10 tūkstoši - Rīgas Kurzemes rajona represēto klubam, 12 tūkstoši - šādam mērķim: “Sibīrijas bērni - Komunistiskā terora upuru atbalsta un palīdzības fonds - projektu īstenošanai”. Tātad redzam, ka dažādas partijas ir šim jautājumam piegājušas no dažādiem skatpunktiem. Skatoties uz finansējuma apjomu, redzam, cik augstu vērtē vai cik ļoti atbalsta viena vai otra partija. Manuprāt, šeit mēs labi redzam, ka trūkst kopēja redzējuma no valdības puses, no Saeimas puses un no partiju puses.
Strādājam ar likumprojektu Nr.1562. Komisija izskatīja likumprojektu, kurš tika izstrādāts ar mērķi, lai Eiropas Investīciju banka bez kavēšanās sāktu finansēt atbilstošus projektus ar spēkā esošajām dalībvalstu garantijām. Komisija lūdz atzīt likumprojektu par steidzamu. Komisija lūdz atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Ārlietu komisija lūdz izskatīt likumprojektu tūlīt otrajā, galīgajā, lasījumā. Strādājam ar likumprojektu Nr.1563. Komisija likumprojektu izskatīja un lūdz atzīt to par steidzamu. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Komisija lūdz izskatīt likumprojektu tūlīt un atbalstīt otrajā, galīgajā, lasījumā. Strādājam ar dokumentu Nr.1564. Komisija likumprojektu izskatīja un lūdza atbalstīt pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 18.decembris.
Jā, kolēģi, strādājam ar grozījumiem Ūdenssaimniecības pakalpojumu likumā otrajā lasījumā. Komisijā kopumā ir saņemti 93 priekšlikumi. 1. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš komisijā ir atbalstīts, un tas paredz precizēt vispārīgajos noteikumos lietotajos terminos jēdzienu “blakuslietotājs”. 2. ir vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Kaspara Gerharda priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts 3.priekšlikumā. 3. ir atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš komisijā ir guvis atbalstu. 4. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš komisijā ir atbalstīts. Arī 5. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš komisijā ir guvis atbalstu. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš aizstāj vārdu “sekmēt” ar vārdu “veicināt”. Ir atbalstīts. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir guvis atbalstu. 12. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Kaspara Gerharda priekšlikums, kurš komisijā ir guvis atbalstu. 13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 14. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts 15. - komisijas priekšlikumā. Attiecīgi 15.priekšlikums ir atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš komisijā ir guvis atbalstu. 16. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir atbalstīts un iekļauts 18.priekšlikumā. Arī 17. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts nākamajā - 18.priekšlikumā. 18.priekšlikums ir atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš ietver divus iepriekšējos. Ir atbalstīts. 19. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir guvis atbalstu. 20. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts 18. - komisijas priekšlikumā, par kuru mēs jau balsojām. 21. - deputāta Šica priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu. 22. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir
Bondara kungs! Manuprāt, jūsu sarkasms šajā brīdī ir nevietā. Bet es nācu tribīnē, lai oponētu Mārtiņam Šteina kungam. Protams, viņš ir krietni jaunāks par mani, bet es ceru, ka viņš ir lasījis brāļu Kaudzīšu “Mērnieku laikus”. Es iesaku visiem vēlreiz pārlasīt “Mērnieku laikus”, jo tur ir jautājums par teritoriju robežu grozīšanu, un par to... Ja tas jautājums nav likumā atrunāts, kādas iespējas paveras gan Ministru kabinetam, gan pašvaldību domēm neuzklausīt iedzīvotāju intereses. Lasīsim “Mērnieku laikus”! Paldies.
Cienījamais Prezidij, kolēģi! Viļuma kungs ļoti precīzi iezīmēja tās problēmas, kas skar Latgali, taču ir tikai... arī es esmu tas cilvēks, kurš nāk no Latgales, un es esmu vienmēr cīnījies par Latgales attīstību, protams, ar to pirmām kārtām saprotot visdažādāko avotu līdzekļu piesaisti Latgales attīstībai. Taču diemžēl šeit es nevaru piekrist pēc būtības, jo tur pārāk daudz ir liekulības un tur lien ārā stipri spalvainas āža kājas šajā piedāvājumā. Es gribu pateikt un darīt visiem deputātiem zināmu, ka Latgalē ir radio. Latgalē ir ļoti kvalitatīvs radio, ļoti cienījams radio - radio, kuram ir ļoti plašs klausītāju loks, tāpēc nesalīdzināmi saimnieciskāk, efektīvāk un pareizāk būtu atbalstīt šo radio un dot šīs programmas vai šīs idejas, vai šīs lietas, kuras ir nepieciešamas, lai realizētu visus tos mērķus, par kuriem runāja Viļuma kungs. Redziet, nevajag nedz remontēt, nedz labot to, kas darbojas! Un, piešķirot līdzekļus šim jaunajam radio, mēs vienkārši iznīcināsim to, kurš jau ir pierādījis savu dzīvotspēju. Tāpēc es arī kā Latgales patriots aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu! Paldies.
Jā. Paldies. Godātie kolēģi! Mūsu frakcija nevar atbalstīt šo kandidātu, jo mums pēc būtības gandrīz nekas nav zināms par viņa ekonomisko programmu, par viņa redzējumu un problēmu iespējamiem risinājumiem. Mums nav daudz informācijas arī par kandidāta zināšanām, iemaņām un prasmēm tieši ekonomikas jomā. Es, piemēram, gribētu no Jāņa Vitenberga dzirdēt izklāstu, redzējumu, vīziju par ekonomikas sakārtošanu, par tiem svarīgākajiem darbiem, kas jāveic tieši Ekonomikas ministrijai, nevis citām ministrijām. Runājot par darba uzdevumiem ekonomikas ministram tuvākajā laikā, domāju, ka šīs amatpersonas pienākums kopā ar Finanšu ministriju - izvērtēt valsts līdzekļu ieguldījumu, cik tas pareizi un lietderīgi tika un tiek darīts, tai skaitā valsts kapitālsabiedrībās. Vēl viena nozare, par kuru ekonomikas ministram jāatbild un jāsniedz konkrēti risinājumi, un jāinformē Saeima, ir enerģētika. Par to ir runāts par maz. Protams, Saeimā nav mazums deputātu, kuri neļaus jums, Vitenberga kungs, aizmirst par jūsu iepriekšējās partijas solījumu, no kuras rindām esat ievēlēts, atcelt obligātā iepirkuma komponenti. Tas ir bijis līdz šim kā karsts kartupelis, kuru jūs valdībā esat mētājuši no rokas rokā, bet risinājuma nav vēl joprojām. Vēl viens jautājums. Man nav zināms jūsu plāns ekonomikas atveseļošanai, kādā veidā jūs palīdzēsiet uzņēmējiem (un tieši kādiem uzņēmējiem, kādām nozarēm... vai tikai atsevišķām nozarēm) un visai sabiedrībai kopumā. Es domāju, ka Jānis Vitenbergs šodien diemžēl tiks apstiprināts ministra amatā, lielā mērā pateicoties tam, ka viņš ir mainījis politisko piederību un šobrīd ir Nacionālās apvienības biedrs. Godātie kolēģi! Es vēlos visiem atgādināt, ka ir tāda tautas gudrība: kas nodod vienreiz, nodos vēl. Uz tādiem grūtā brīdī paļauties nevar. Domāju, ka sabiedrība tomēr gribētu redzēt šajā amatā profesionāli ar dziļu izpratni ekonomikā - gan kopumā, gan arī Latvijas ekonomikā. Cilvēku ar izglītību un pieredzi. Manuprāt, profesionāļu ekonomikas jomā un uzņēm
Jūs ļoti ilgi neatzināt, ka Latvija ir bijusi okupēta, jūs arī pašlaik nespējat to skaļi pateikt. Un tagad, kad notiek karš starp Ukrainu un Krieviju, reāls karš, kur iet bojā cilvēki, kur daļa Ukrainas ir okupēta, jūs nostājaties asiņainā Putina un asiņainās Krievijas pusē. (Dep. E. Papules starpsaucieni.) Man kauns, ka Latvijas parlamentā tiek aizstāvētas Putina un Krievijas intereses. Man kauns arī ukraiņu priekšā par visu to, ko es te dzirdēju no Dombrovska un Kabanova puses. Aicinu atbalstīt. Paldies. (Aplausi.)
Labdien, augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Cienītie kolēģi! Mēs jau... Faktiski jūs lielākā daļa nobalsojāt par priekšlikumu, ka debašu laiki tiek ierobežoti. Bet, ja tiek paredzēts atkāpties no neierobežota debašu ilguma noteikšanas, ir viennozīmīgi skaidrs, ka debašu ilguma ierobežojumu noteikšana būs par pamatu apelācijas un kasācijas sūdzībām. Mani priekšlikumi bija saistīti ar to, ka, lai nesarežģītu minētā jautājuma izskatīšanu apelācijas vai kasācijas kārtībā, kā arī novērstu pārsteidzīgus, nepamatotus tiesas lēmumus, ir nepieciešama šo lēmumu motīvu fiksēšana tiesas sēdes protokolā. Juraša kungs minēja, ka tas tiek veikts audioierakstā, bet tas nebūt nenozīmē, ka tas tiek ierakstīts arī protokolā. Turklāt procesa dalībniekiem ir jābūt zināmiem... un jāzina motīvi, kāpēc tiek ierobežotas tiesības uz apsūdzības uzturēšanu vai aizstāvības realizēšanu. Tāpat motīvu fiksēšana dos iespēju izvērtēt, vai tiesa nav nepamatoti iejaukusies apsūdzības vai aizstāvības funkciju realizēšanā. Kaut kur ir jāfiksē, kāpēc tiesa ir noteikusi konkrētu debašu ilgumu, un vienkāršākais ir, ja tiesa paziņo savus motīvus tiesas sēdē un to automātiski fiksē audioieraksts, jo visām tiesas sēdēm tiek veikti audioieraksti, līdz ar to arī tiesas protokolā, pēc tam... pēc audioierakstu veikšanas visi šie ieraksti... ierakstiem būtu jāparādās, un būtu katrā ziņā nākotnē mazāk problēmu. Paldies. Cienītie kolēģi! Šeit nav runa par kaut kādu novilcināšanu vai par kaut ko. Šeit, tieši otrādāk, ir runa par to, lai mēs uzlabotu procesu nākotnē... uz pārsūdzībām, kas, iespējams, varētu būt. Judina kungs pie viena no likumprojektiem šodien teica, ka, lai būtu droši, ka tas tā nav, tad labāk mums likumprojektā ir to nodrošināt. Šeit mums ir pretējs viedoklis – ka to, kas ir labs un labi piedāvāts, mums tomēr nevajag likumdošanā nodrošināt, lai nebūtu pārmetumu un nebūtu neskaidrību, un nebūtu pārsūdzību. Ja mēs to skaidri uzrakstām, tad ir mazākas iespējas, ka mums process notiek ilgāk. Tieši pr
Godājamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Paldies arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, un es ceru, ka Saeima 2018.gadā atbalstīs šā miljona piešķiršanu sakrālajam mantojumam. Un pilnīgi piekrītu, ka ir nepieciešama zināma kārtība, kādā tas notiktu. Un tādēļ Kultūras ministrija sadarbībā ar konfesijām strādā pie sakrālā mantojuma likuma, un es ceru, ka turpmākajos gados - jau 2019.gadā un turpmākajos gados - Saeimai būs iespējams tam atvēlēt arī lielākus līdzekļus, jo, lai šo visas tautas kultūras mantojumu uzturētu labā kārtībā, tā summa, kas būtu gadā vajadzīga, ir apmēram 4 miljoni, un es ceru, ka mēs pakāpeniski to sasniegsim. Paldies.
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Tiesu politikas apakškomisija uzklausīja Tieslietu ministrijas un Augstākās tiesas pārstāvjus jautājumā par Augstākās tiesas Civillietu departamenta noslodzi (tātad arī par nepabeigtajām lietām un lietu skaita pieaugumu diemžēl arī šobrīd) un par iespējamiem risinājumiem. Uzklausot Augstākās tiesas pārstāvjus un Tieslietu ministrijas pārstāvjus, tika nolemts atbalstīt un virzīt tālāk grozījumus Civilprocesa likumā, kuri efektivizētu kasācijas instances tiesas darbu. Tālāk šie grozījumi tika skatīti Juridiskajā komisijā, un Juridiskā komisija nolēma atbalstīt un virzīt šos grozījumus kā komisijas virzītus grozījumus. Likumprojekta mērķis ir nodrošināt kasācijas instances tiesas galveno funkciju, proti, lai tā skata principiālus un visai tiesību sistēmai un tautsaimniecībai nozīmīgus tiesību jautājumus, veidojot arī attiecīgu judikatūru. Grozījumi cita starpā paredz risināt tādas situācijas, kad, piemēram, pēc kasācijas instances domām, lieta ir izspriesta pareizi, taču apelācijas instance nav piemērojusi materiālo tiesību normu. Šobrīd šī lieta būtu skatāma vēlreiz. Iespējamie grozījumi paredz, ka vērtēšanas rezultātā kasācijas instance varētu atteikt kasācijas ierosināšanu. Tāpat tiktu noteikti zināmi ierobežojumi mantiska rakstura prasībām - tā saucamajām maza apmēra prasībām, kas faktiski šobrīd jau ir noteikti. Tajos gadījumos, kad, piemēram, rajona tiesa vai apgabaltiesa nemotivēti ir atkāpusies no judikatūras, paredzēts, ka Augstākā tiesa attiecīgi norāda uz šādu judikatūras esamību, tālāk nepamatojot jeb nemotivējot sprieduma daļu. Tas arī atvieglotu darbu. Turklāt ir plānots arī nedaudz paaugstināt drošības naudu. Ņemot vērā to, ka notika pāreja uz eiro, šī drošības nauda šobrīd ir 284,57 eiro, un, kā mēs uzklausījām komisijā, dažkārt cilvēki iemaksā par daudz, dažkārt par maz, un šie daži centi faktiski bieži vien kavē procesu kā tādu. Kā jau minēju, komisija izskatīja šos priekšlikumus un atbalstīja kā komisijas vir
Labdien, kolēģi! Man patiess “prieks”, ka šo priekšlikumu aizstāvēja kriminālprocesā iesaistīta un kriminālvajāta persona, kas šobrīd vada Saeimas Juridisko komisiju. Un man līdz ar to ir tādas patiesas bažas par to, ka tā ir reāla ieinteresētība, lai varētu kaut kādā veidā savā labā noskaņot tiesnešus, jo... tāpēc, ka... mēs jau zinām, ka šajā Saeimā ir bezprecedenta gadījums, ka ir trīs deputāti, kas ir kriminālapsūdzēti un kriminālvajāti, bet viņi, vienalga, turpina ieņemt savus amatus. Un tieši tāpēc es lūgtu šobrīd atbalstīt komisijas viedokli, nevis to, ko teica deputāts Jurašs. Paldies.
Redziet, kolēģi un arī Einār, nav tik traka pati likuma norma, kā tās interpretācija un izpilde, jo šī norma reducējas uz aizliegumiem, kuri īstenībā nozīmē daudz vairāk nekā atļaujas, kuras varbūt... vai veicinājumi, aicinājumi, kuri ir iekļauti šajā normā. (Dep. H.Abu Meri: “Tieši tā!”) Bet par šo pieprasījumu. Es gribētu atgādināt, ka pieprasījumā nav runas par likuma normu, nav pat runas par to, vai biedrība “Papardes zieds” ir laba vai slikta. Pieprasījumā ir runa par to, vai valsts iestāde drīkst vai nedrīkst finansēt darbību, kas ir vērsta pret likuma normu... vai par likuma normu atcelšanu. Es gribu uzsvērt vēlreiz: valsts iestāde drīkst finansēt iniciatīvas, kas vērstas uz likuma normas atcelšanu. Otrais jautājums: vai asociācija drīkst meklēt finansējumu no privātpersonām ārpus Latvijas, lai veiktu iekšzemē darbību, kas ir vērsta par labu likuma normas atcelšanai? Jā, asociācija drīkst meklēt naudu ārpus Latvijas! Un privātpersonas finansējums tādai darbībai Latvijā nav iejaukšanās Latvijas iekšzemes lietās. Privātpersonas... Tā nav valsts darbība, tā ir privātpersonas aktivitāte. Par Dombravas kunga repliku. Deputātam Dombravam ir kaila patiesība: starp sociālismu un liberālismu ir īsa saikne. Sociālisms beidzas tur un tad, kur un kad beidzas brīvība. Tāpēc sociāldemokrāti vienmēr ir bijuši, ir un būs pret jebkuru mēģinājumu sašaurināt brīvības izpausmes. Un te nav nekādas pretrunas. (Starpsaucieni.)
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātais ministra kungs! Manuprāt, klausoties Valaiņa kunga argumentācijā, šis pieprasījums - atcelt ministru - ir faktiski nepareizs no tā viedokļa, ka tas ir adresēts nepareizajam ministram. Tas būtu bijis jāadresē finanšu ministram Jānim Reiram, un es paskaidrošu, kāpēc. Ja ministrs dodas uz valdību un aicina piešķirt savai nozarei līdzekļus un finanšu ministrs ar valdības vadītāju ir gatavs tos piešķirt un pēc tam starptautiskajos tirgos papildus arī aizņemties, tad, manuprāt, viņš ir rīkojies savas nozares interesēs. Mūsu Ministru prezidents ir atlaidis ekonomikas ministru par to, ka viņš savulaik ir pārāk lobējis savu nozari. Tas ir totāls absurds, un, manuprāt, valdības vadītājs - aizejošais, paldies dievam - ir šajā gadījumā, protams, atbildīgs par Ministru kabineta darba kārtības sastādīšanu. Ja ministrs, kurš pārstāv savu nozari, dodas uz Ministru kabinetu ar lūgumu piešķirt līdzekļus un Finanšu ministrija to ir saskaņojusi, tad acīmredzot Finanšu ministrija ir izvērtējusi to, vai šādi līdzekļi ir jāiegulda airBaltic: vai airBaltic, piemēram, ir kaut reizi uzrādījis peļņu, vai šie līdzekļi kādreiz dos atdevi. Protams, te ir arī multiplicējošais efekts attiecībā uz tiem pienesumiem, ko lidsabiedrība ir spējīga dot, bet vienmēr jau ir fundamentāls jautājums: vai mēs vēlamies attīstīt kādu privātu biznesu (un mēs runājam šajā gadījumā par airBaltic kā kapitālsabiedrību), vai vēlamies investēt arvien vairāk līdzekļu lidostā, kas ir infrastruktūras objekts? Manuprāt, mēs jau daudz te esam runājuši par enerģētiku un dažādām citām tēmām, un faktiski mēs vienmēr esam šīs dilemmas priekšā. Jautājums par to, vai ieguldījumi ir vairāk veicami infrastruktūrā vai kompānijās, ir bijis aktuāls. Un diemžēl šīs valdības ietvaros tā nosliece ir bijusi par labu kompānijām, nevis infrastruktūrai. Vai ministrs ir strādājis labi, un vai viss ir bijis gludi? Nē. Bet vai ministram ir vienmēr tikai gluds ceļš, īpaši tajā gadījumā, ja notiek kādas
Vēl, papildinot kolēģi Uldi Budriķi, varu piebilst: skaidrs, ka Liepāja ir tā lielā pilsēta reģionā šajā Latvijas galā un visiem iedzīvotājiem, kas dzīvo šajās lauku teritorijās, mazapdzīvotajās vietās, ir vajadzīgi un ir svarīgi dažādi pakalpojumi – vai tie būtu veselības pakalpojumi, izglītības pakalpojumi, vai tā ir kāda veida iepirkšanās, un ļoti... tiešām ļoti liela varbūtība, ka vairums no šiem iedzīvotājiem arī strādā Liepājā. Tas ir tikai loģiski: ja šiem cilvēkiem ir nepieciešamība lielākoties nokļūt Liepājā, ka pie reizes arī šī administrācija, novada administrācija, atrodas Liepājas pilsētā, nevis rodas tāda situācija, ka iedzīvotāji aizbrauc uz Grobiņu, bet viņiem pie reizes vajag apvienot arī praktisko ar lietderīgo, tātad nokļūt arī tai Liepājā, saņemt citus pakalpojumus, un tas ir lieks laika patēriņš. Manuprāt, absolūti neefektīvs risinājums, jo vairāk vadīts no emocionālā viedokļa. Ja no emocionālā viedokļa, tad, manuprāt, pat varētu skatīties nevis tikai Grobiņu kā šo administratīvo centru, bet tikpat labi izvērtēt arī citas novada apdzīvotās vietas. Te jau mēs varētu izvērst tādu plašu izdomu – vai tā būtu Priekule, Pāvilosta, Rucava vai vēl kāda vieta. Līdz ar to, manuprāt, Uldis Budriķis ļoti konkrēti un pareizi argumentēja, ka šim centram ir jāatrodas Liepājā, jo tas ir visefektīvākais veids. Šeit satiekas visi novada iedzīvotāji neatkarīgi no tā, vai administratīvais centrs atrodas Grobiņā vai citur, jo Liepāja jau faktiski ir tas galapunkts, kas vajadzīgs iedzīvotājiem, kur nokļūt. Līdz ar to aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Kolēģi! Es atbalstu gan Mārtiņa Kazāka kandidatūru, gan arī Mortena Hansena kandidatūru Fiskālās disciplīnas padomes locekļa amatam. Vienīgais novēlējums abiem kungiem ir sekojošs. Šajās debatēs, par kurām runāja Vucāna kungs, abi kungi teica, ka ar fiskālo disciplīnu Latvijā viss ir kārtībā - Latvija pilda Eiropas Komisijas norādījumus un atbilst visiem labākajiem Eiropas standartiem fiskālās disciplīnas jomā. Ziniet, tiekos ar cilvēkiem Latvijā un varu pateikt jums atklāti - cilvēkiem vārds “disciplīna” un vārdi “finanses Latvijā”, “publiskās finanses” kopā neiet, it sevišķi pēc tā haosa, kas tika radīts 2017.gada budžeta pieņemšanas laikā un pēc tam. Un tāpēc es abiem kungiem novēlu būt daudz aktīvākiem un atklātākiem, runājot ar pie varas esošajiem par fiskālo un finanšu disciplīnu, par tiem jautājumiem, kuri skar finanšu jomu Latvijā. Es ceru, ka gan Kazāka kungs, gan Hansena kungs spēs tomēr būt pietiekami stipri un savā profesionālajā darbībā būs stingri pret pie varas esošajiem, jo tā nu sanāk, ka uz papīra viss ir kārtībā, tikai nez kāpēc reālajā dzīvē Latvijā finanšu jomā ne gluži tā ir. Paldies.
Labrīt, kolēģi! Visticamāk, Saeimā nav vietas cilvēkiem, nav prāta un nav galvas, jo mums nedrīkst, izrādās, Saeimas deputāti iesniegt likumprojektus, mums jāprasa ministrijas... Bet ģeniāli un gudri cilvēki sēž Rīgas domē. Mums no Rīgas domes vajadzētu iemācīties domāt, kā taisīt likumprojektu un kā iesniegt. Tāpēc kolēģus, kuri negrib balsot par šo likumprojektu, es aicinu vienkārši paņemt zirgu un ēzeli un staigāt pa Krišjāņa Barona ielu, jo Rīgas dome ir ideāla - inteliģenti deputāti, labāki nekā Saeimas deputāti. Nu kā var vispār runāt par to, ka deputāti, sēžot šeit, zālē, nedrīkst... pieci deputāti, kā Zariņa kungs teica, nedrīkst iesniegt vienkāršu priekšlikumu Saeimā?! Vai mēs esam stulbi šeit? Es nesaprotu! Zariņa kungs, man... (Starpsaucieni.) Zariņa kungs, manuprāt, tas bija pazemojums visiem Saeimas deputātiem. (Dep. V.Spolītis: “Pilnīgi pareizi!”) Ja nedrīkst, tad vispār kauns! Ja Saeimas deputāti domā, ka viņi nemāk domāt un nemāk iesniegt, tad lai labāk iet mājās un šeit nesēž! (Aplausi.)
Godājamie kolēģi! Pieprasījumu komisija izskatīja Saeimas deputātu Edvarda Smiltēna, Jura Viļuma, Jāņa Ruka, Riharda Melgaiļa, Mārtiņa Šica, Vara Krūmiņa, Ingas Bites, Nellijas Kleinbergas, Silvijas Šimfas un Arvīda Platpera pieprasījumu vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam “Par Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra valsts līdzekļu nepamatotu izšķērdēšanu iepirkumos”. Pamatojoties uz Saeimas kārtības ruļļa 126.panta 3.punktu un septiņiem balsojot “par” un četriem “atturas”, komisijas deputāti iesniegto pieprasījumu atzina par daļēji pieņemamu.