EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Godātie kolēģi! Visas tās labās lietas, par kurām runāja Šimfas kundze, varēsim realizēt tikai tad, ja mēs nodosim šo likumprojektu un strādāsim ar to. Ja to nedarīsim, tad man grūti iedomāties, kā lai mēs izdarām to, uz ko Šimfas kundze mūs aicināja. Nu, piemēram, par steidzamības noteikšanu, pret ko iebilst Pašvaldību savienība. Kā lai mēs izlemjam šo jautājumu, ja mums šī likumprojekta nav? Un visbeidzot. Ir ļoti grūti šim likumprojektam atgriezties Ministru kabinetā, kur tas nekad nav bijis, jo iesniedzēja ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija. Paldies. (Dep. V.Spolītis, V.Ķirsis un I.Boķis aplaudē.) Godātie kolēģi, mūsu komisija ir saņēmusi Fiskālās disciplīnas padomes priekšsēdētāja Platā kunga iesniegumu, kurā viņš informē par to, ka Inesis Feiferis vēlas atstāt savu amatu pēc paša vēlēšanās. Komisija izskatīja šo iesniegumu un sagatavoja Saeimas lēmuma projektu par Ineša Feifera atbrīvošanu no Fiskālās disciplīnas padomes locekļa amata. Aicinu to apstiprināt.
Kolēģi, likumprojekts paredz veikt grozījumus likumā “Par valsts pensijām”, aizstājot 37. panta otrajā daļā vārdu “divi” ar vārdu “trīs”. Un tas skanētu šādi: “Pensijas saņēmēja nāves gadījumā viņa ģimenei vai personai, kas uzņēmusies apbedīšanu, izmaksā apbedīšanas pabalstu trīs mēnešu pensijas [..] apjomā.” Tātad līdzšinējo divu pensiju vietā, ieskaitot arī piemaksu pie pensijas par uzkrāto apdrošināšanas stāžu līdz 1995. gada 31. decembrim. Sakarā ar to, ka strauji pieaug pakalpojumu izmaksas un degvielas izmaksas, lai cieņpilni pavadītu aizgājēju, nepietiek ar divām pensijām, kā tas ir noteikts šobrīd. Ņemot vērā arī to, ka lielai daļai senioru pensija nepārsniedz 300 eiro, precīzāk, 46 tūkstoši pensionāru saņem pensiju zem 200 eiro, 65 tūkstoši pensionāru saņem pensiju robežās no 200 līdz 300 eiro, kopumā 80 procenti no visiem pensionāriem saņem pensiju līdz 500 eiro. Līdz ar to ar divu mēnešu pensiju nav iespējams pienācīgi apbedīt savu tuvinieku. Apbedīšanas pakalpojumi maksā ap 900 eiro. Ja izmanto kremēšanas pakalpojumus, tie ir 1200 eiro, zārka izmaksas vien ir 200 eiro, morga pakalpojumi ir 100 eiro. Lūdzu atbalstīt likumprojektu un dot iespēju tuviniekiem ar godu un cieņu atvadīties no aizgājēja, neuzkraujot sev vēl kredītu slogu. Paldies.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Oficiālās elektroniskās adreses likumā” (Nr.1069/Lp12). Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija izskatīja šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Grozījumi paredz izdarīt precizējumu elektroniskās adreses ieviešanas termiņos, lai elektronisko adresi varētu uzsākt lietot likumā noteiktajos termiņos, un paredz precizēt atsevišķus ieviešanas starpposmus. Un, konkrēti, elektroniskās adreses informācijas sistēmu ieviešana un darbība ar 1.jūniju tiek paredzēta valsts iestādēs, tiešās valsts pārvaldes iestādēs, kur kontu aktivizē līdz 31.maijam un e-adreses obligāto izmantošanu piemēro no 1.jūnija. Bet valsts iestādei, valsts institūcijai, kas nav padota Ministru kabinetam, atvasinātai publiskai personai vai tās iestādei, kā arī privātpersonai, kurai deleģēts valsts pārvaldes uzdevums, e-adreses kontu aktivizē līdz 2018.gada 5.oktobrim. Un obligāto izmantošanu sāk piemērot no brīža, kad valsts iestāde ir aktivizējusi elektroniskās adreses kontu. Tātad šis termiņa precizējums vai pagarinājums ir nepieciešams, lai tehniski nodrošinātu pakāpenisku elektroniskās adreses konta piekļuves izveidi iestādē. Komisijas vārdā lūdzu atzīt šo likumprojektu par steidzamu. Paldies, kolēģi! Komisijas vārdā lūdzu Saeimu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 20.martam. Un izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 12.aprīlī. Ļoti cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Dabas resursu nodokļu likumā” (Nr.1173/Lp12). Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija izskatīja šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Šajā likumprojektā ietvertās normas galvenokārt izriet no 2017.gadā aktuālās atkritumu apsaimniekošanas sistēmas problēmas. Iepriekš tika veikti grozījumi Atkritumu apsaimniekošanas likumā, ar kuriem atkritumu apsaimniekotājiem tika noteikts pienākums, saņemot atļaujas atsevišķu
Cienītā priekšsēdētājas kundze! Cienītās kolēģes, godātie kolēģi! Man nāksies atbildēt uz veseliem trīs jautājumiem. Uz pirmo - par to, vai tas ir juridiski korekti. Uzdevu jautājumu Juridiskajam birojam, vai tas, ko... vakar... vai tas, ko mēs darām ar likuma mērķa pantu, ir korekti. Atbilde: “Jā, ir korekti.” (Dep. D. Reiznieces-Ozolas starpsauciens.) Otrs. Vakar - vakar! - es uzdevu jautājumu Oļegam Burovam: “Ja viņam būtu iespēja “pašatlaisties”, vai viņš šo domi atlaistu?” Zināt, kāda bija atbilde? “Jā, es atlaistu šo domi!” Ja? Ko jūs pretojaties, ja šis cilvēks grib atlaist... Pat pats mērs grib atlaist šo domi! Tad es uzdevu jautājumu domes opozīcijas pārstāvim (vienīgajam, kurš bija klāt) Viesturam Zepam: “Vai opozīcija arī atbalstītu atlaišanu?” “Jā, atbalstītu.” A ko (Starpsauciens.)... a ko jūs pretojaties? A par ko notiek pretošanās kustība šobrīd? (Dep. I. Zariņš: “Kurš pretojas?”) Paldies. (Starpsaucieni.)
Komisija šo priekšlikumu atbalstīja. 6. priekšlikums arī ir no likumprojekta Nr. 1258/Lp13 - pievienotais priekšlikums, kurš arī nosaka kārtību, kā tiek izmaksāts pabalsts pilngadīgai personai, kam piešķirts alternatīvais statuss. Komisijā atbalstīts. 7. priekšlikums arī ir no likumprojekta Nr. 1258/Lp13. Paredz noteikt, kādos gadījumos šo pabalstu piešķir divkāršā apmērā. Komisijā atbalstīts. 8. priekšlikums arī ir no likumprojekta Nr. 1258/Lp13. Nosaka kārtību, kā personas var pieteikties uz šo pabalstu, iesniedzot iesniegumu. Komisijā ir atbalstīts. 9. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Paredz izslēgt punktu, kas papildina pārejas noteikumus, kas saistīti ar valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu neaprēķināšanu. Šis priekšlikums komisijā netika atbalstīts. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts. 10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Precizē pārejas noteikumus. Komisijā atbalstīts. 11. - arī Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz no pārejas noteikumiem izslēgt punktu, kas tika pārnests uz likuma pamattekstu. Komisijā atbalstīts. Visus 11 priekšlikumus esam izskatījuši. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Ekselences! Deputāti! Dāmas un kungi! Vispirms vēlos pateikties ārlietu ministram un ārlietu dienestam par profesionālo darbu. Manuprāt, ministra teiktais atspoguļo paveikto un izaicinājumus, kas mūs šogad sagaida. Atzīšos, ka, stājoties Ministru prezidenta amatā gandrīz pirms trim gadiem, ne līdz galam novērtēju ārpolitikas svarīgumu. Tas mainījās teju pēc nedēļas, kad piedalījos Eiropas Savienības samitā Briselē, kurā kopīgiem spēkiem meklējām risinājumus, kas ļautu Lielbritānijas tautai nobalsot par palikšanu Eiropas Savienībā. Visi zinām, kas notika britu referendumā. Sapratu, ka iekšpolitika nav nodalāma no ārpolitikas. Ārpolitikas debates Saeimā notiek reizi gadā, taču mūsu, deputātu, ikdienas rīcība jebkurā jomā rada rezonansi ārpus Latvijas, un otrādi - globālie procesi ietekmē Latvijas iekšpolitiku. Aizvadītais gads ārpolitikā un Eiropas politikā bija sarežģīts. Arvien vairāk redzamas pašizolācijas tendences, vēlme demonstrēt “stingru mugurkaulu”, apšaubīt daudzpusējās sadarbības nozīmi. Šādas tendences manītas arī pie mums. Maijā gaidāmajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās būs jāvienojas par to, kāda būs Eiropas Savienības nākotne. Arī Latvijai jādomā par savu vietu: vai vēlamies iet uz priekšu ar atvērtu sirdi un pašapziņu vai būvēt sētas? Norobežoties vai saprast, ka kopā esam stiprāki? Ir izaicinājumi un apdraudējumi, ar kuriem nevaram tikt galā saviem spēkiem. Tāpat ir ar citām valstīm. Mēs sagaidām, ka arī citi palīdzēs risināt mūsu problēmas. Citi sagaida, ka sapratīsim un atbalstīsim viņus. Manuprāt, tā ir izvēle starp atbildību un bailēm. Atkal un atkal dzirdu bažas par to, ka esam maza valsts, kas nespēj ietekmēt starptautiskos procesus. Jābeidz sevi noniecināt. Maza valsts nozīmē to, ka vajadzības gadījumā spējam ātri mobilizēties, koncentrējot iekšējos resursus, nonākt pie inovatīviem risinājumiem, kas kalpo par paraugu citām valstīm. Minēšu pāris piemērus - finanšu sektora sakārtošana un informatīvās telpas
Komisija šo priekšlikumu neatbalstīja. 5. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Paredz maksas samazinājumu par patērēto dabasgāzi piemērot arī jau no 1. decembra pretēji likumprojektā paredzētajam - no 1. janvāra. Gribu vērst uzmanību, ka komisijas sēdē tika sniegta informācija, ka dabasgāzes tarifu izmaiņas stājās spēkā tikai ar 1. janvāri un decembrī vēl tarifs bija tāds pats kā vasarā. Komisija šo priekšlikumu neatbalstīja. Komisija šo priekšlikumu neatbalstīja. 6. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Paredz piemērot terminētus pievienotās vērtības nodokļa samazinājumus līdz piecu procentu likmei dažādiem... visu veidu apkurei izmantojamiem energoresursu veidiem. Šo priekšlikumu komisija neatbalstīja. Komisijā plašas debates par šo jautājumu nebija, un komisija neatbalstīja šo priekšlikumu. 7. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Paredz terminētos likuma “Par akcīzes nodokli” piemērošanas izņēmumus par laika periodu no 2022. gada pirmā 1. februāra līdz 31. decembrim energoapgādes pakalpojumiem un faktiski energoresursiem. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts.
Cienījamie kolēģi! Jautājums par pensionāru neapliekamo minimumu ir aktuāls jau vairāku gadu garumā, jo, kā mēs zinām, šis rādītājs nav pārskatīts kopš 9.Saeimas laikiem. Mēs, Latvijas Pensionāru federācija, šo jautājumu esam apsprieduši gan ar Valsts prezidentu, gan premjeri Straujumas kundzi un jāsaka godīgi, ka neesam saņēmuši noraidošu attieksmi no šīm valsts augstākajām amatpersonām. Es gribētu pievērst jūsu uzmanību tam, ka šis neapliekamā minimuma paaugstinājums neskars visus pensionārus, jo diemžēl lielākā daļa pensionāru šodien saņem pensijas, kuras ir mazākas par šobrīd noteikto neapliekamo minimumu. Tātad praktiski šis palielinājums skartu tikai tos pensionārus, kuri ir nostrādājuši 40, 50 un vairāk gadu, godprātīgi maksājot visus paredzētos nodokļus. Diemžēl situācija ir tāda, ka tās algas ir bijušas nesamērojami mazas salīdzinājumā ar šodienas izpeļņām. Es gribētu pievērst uzmanību vēl vienam faktoram, kas skar fiskālo telpu. Šādi, palielinot pensionāru neapliekamo minimumu, mēs zināmā mērā atslogosim pašvaldības un to budžetus, jo šodien ir zināms, ka lielai daļai pašvaldību maznodrošinātā statuss tieši ienākumu ziņā ir noteikts augstākā līmenī, nekā šodien ir pensionāru neapliekamais minimums. Līdz ar to domāju, ka ietekme uz konsolidēto valsts budžetu varētu būt daudz mazāka, ja mēs varētu to rēķināt tikai attiecībā uz ienākumu nodokli. Un visbeidzot. Es domāju, ka šāds priekšlikums ir atbalstāms tādēļ, ka tas faktiski ir ļoti saskanīgs ar Valdības deklarācijā minēto, ka mums ir jāmēģina izlīdzināt ienākumus un jāmazina ienākumu nevienlīdzība valstī. Es aicinu visus deputātus balsot “par” šādu priekšlikumu, saprotot to, ka šobrīd nav iespējams risināt jautājumu par neapliekamā minimuma noteikšanu minimālās algas līmenī, vai arī, kā to ierosina daudzi pensionāri, vispār jāatsakās no ienākumu nodokļa pensijām. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! 30.augustā mums notika Ārlietu komisijas sēde, kurā tika skatīts šis jautājums. Tātad Ārlietu komisija pieņēma šo paziņojumu kā Ārlietu komisijas paziņojumu. Tad pacēla Kola kungs jautājumu, lai šo priekšlikumu virzītu kā Saeimas lēmuma projektu. Un bija balsojums. Balsojuma rezultāts, kā mēs redzējām, bija šāds: “par” nobalsoja tikai divi cilvēki - Kols un Dombrava -, atturējās Lejiņš un “pret” nobalsoja Ojārs Ēriks Kalniņš, Rasmanis, Kalnozols, Mirskis un Raimonds Rubiks. Tātad faktiski Ārlietu komisija nobalsoja “pret” to, ka šo paziņojumu virzītu izskatīšanai Saeimas šodienas sēdē. Mēs pieturamies pie Ārlietu komisijas lēmuma, un tāpēc mēs esam pret to, ka šis Saeimas lēmuma projekts tiktu skatīts Saeimas šodienas sēdē. Paldies.
Man nav ne grūti atzīt savas kļūdas... Jo tikai tad, ja atzīsti savas kļūdas, tu kļūsti gudrāks. Man ir žēl, ka Pavļuta kungam skauž mans smaids. (Dep. D. Pavļuts: “Neskauž!”) Bet tas, kas man visvairāk šajā diskusijā tā kā nepatīk, - ka vienā katlā tiek samests iekšā viss. Veselības aprūpe - līdzīgi izglītības sistēmai, līdzīgi daudzām citām sistēmām - ir sistēma, kurā kaut kas ir jāsaprot. Tas nav gluži tā, ka jūs varat tomātu mērcei pieliet kokakolu vai saldināto dzērienu, samaisīt ar mikseri un būs laba veselības aprūpes sistēma. Nebūs tā! Tur kaut kas, Dūrīša kungs, ir jāsaprot. Arī jūs tagad, pēdējā uzstāšanās reizē... saliekat kopā pilnīgi visu. Jo, ja runājam par finansējumu, tad ir jautājums - vai ar likuma apturēšanu uz diviem gadiem jūs kaut kādā veidā uzlabosiet šo pakalpojumu pieejamību iedzīvotājiem? Pilnīgi nekādā! (Starpsauciens.) Būtu jums jāuzdod vēl viens jautājums - ko jūs darīsiet nākamajā gadā, kad ir nepieciešami papildus vēl 150 miljoni tikai tam, lai noturētu medmāsas savās darbavietās? Vai, šobrīd apturot šīs iemaksas vai apturot vispār šī likuma stāšanos spēkā, kaut kas mainīsies? Nav diskusija par to, vai viens vai divi grozi... vai tas ir labi vai slikti. Jā, es piekrītu, Pasaules Veselības organizācijas iebildumi ir pamatoti - vajag vienu grozu. Bet tam vajag naudu! Stāsts ir par to. Vai jūs esat atraduši finansējumu? Nē! Skaļi runājuši? Jā! Bet varbūt tad salieciet tos darbus kopā ar to runāšanu! Paldies.
Šajā jautājumā, protams, ir interesanti uzklausīt kolēģus, kuri nav piedalījušies nevienā no komisijas sēdēm. Tai pašā laikā Administratīvi teritoriālās reformas komisijas sēdes ir atklātas un tajās var piedalīties ikviens Saeimas deputāts. Tiešām vēlos izteikt atzinību Goldbergas kundzei, kura cenšas aktīvi līdzdarboties komisijas darbā, neskatoties uz to, ka pati nav komisijas sastāvā. Nacionālās apvienības redzējums administratīvi teritoriālās reformas jautājumā ir bijis atšķirīgs, un tas ir ilgstoši bijis atšķirīgs no tā valdošā strāvojuma, kas ir bijis Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas vadībā kaut kādos atsevišķos laika periodos. Savulaik, kad tika izstrādāts Nacionālais attīstības plāns 2014.−2020. gadam, Nacionālā apvienība bija tā, kas norādīja tā laika ministram Sprūdžam, ka šī pieeja nav līdz galam pareiza, nosakot 30 reģionālas un nacionālas nozīmes attīstības centrus... ka šim skaitam būtu jābūt lielākam. Toreiz mēs uzstājām uz to, ka varētu būt papildus aptuveni 10 reģionālas nozīmes centri vēl klāt, tai skaitā Salacgrīva, tai skaitā Iecava, tai skaitā Priekule, Aizpute un vairākas citas apdzīvotas vietas, kurām ir potenciāls augt un pilnveidoties. Arī šobrīd mums kopumā šķiet, ka administratīvi teritoriālā reforma ir nepieciešama, bet mums ir savs redzējums par to gan attiecībā uz šo nullto pašvaldības līmeni, gan attiecībā uz vēlēšanu sistēmu, kā tai būtu jābūt organizētai, gan arī attiecībā uz šo pirmā līmeņa pašvaldības kartējumu. Manuprāt, tas ir tikai normāli, ka katrai Saeimā ievēlētajai partijai un pat katram deputātam ir savs redzējums par šīs reformas norisi. Ne jau visi mēs pārstāvam Jura Pūces partiju, kurš nāk ar šo savu reformas redzējumu. Šai gadījumā, par šo konkrēto likumprojektu runājot, arī te būs, es domāju, pietiekami lielas diskusijas par to, kā nodrošināt šo teritoriālo vienību pārstāvniecību vai balsi topošajā novada domē. Modeļi ir daudz un dažādi. Es pieļauju, ka otrajā lasījumā mēs saņemsim pietiekami dau
Labdien, kolēģi! Es nebiju plānojusi šodien runāt, bet šie argumenti, ko es dzirdēju no Voikas kundzes, man tiešām lika piecelties, jo es nekad neesmu baidījusies nomainīt cilvēkus. Uzskatu, ka labs cilvēks nav profesija. Ir vajadzīgas savas kompetences. Bet tad, kad mēs runājam par cilvēku nomaiņu, stāsts ir arī par argumentāciju, kā mēs izvēlamies jaunu cilvēku, kas būs spējīgs... un ko tad mēs sagaidām no šī jaunā vadītāja. Jo šobrīd minētie argumenti diemžēl tiešām vairāk līdzinās latviešu tautas pasakai, ka mēs vedam veco tēvu... mēs vedam viņu ragaviņās uz mežu... un nevis tādēļ, ka nav... nevis skaidri pasakām, ko mēs gaidām no Centrālās vēlēšanu komisijas un kas mums nepatīk vēlēšanu procesā. Vai tas, ka nav skaidri iedalīts... un katrs brīvi var iet uz savu vēlēšanu iecirkni? Vai tas, ka kaut kas nav noticis ar e-risinājumiem? Vai nav tā, ka šobrīd mēs atbildību par kaut ko uzliekam vienam cilvēkam un pavēršam to...? Es atvainojos, es esmu ļoti pārsteigta, ka tas nāk no liberāļu puses, - runājam par vecumu, nevis par ļoti skaidriem argumentiem. Jā, protams, cilvēki ir jānomaina un jābūt labākajam, kas šajā brīdī iespējams, bet vai tie argumenti, kādus jūs šodien lietojat, un tas veids, kādā tiek izvēlēts jaunais kandidāts, ir pietiekami atklāts un caurskatāms, kā jūs visi esat to proponējuši priekšvēlēšanu laikā? Tā ka es lūgtu padomāt par to, nevis vienkārši vest ragaviņās uz mežu. Paldies. (Aplausi.)
Labdien, kolēģi! Paldies, protams, gan Ministru prezidentam, gan visiem ministriem par apjomīgām atskaitēm sakarā ar 2021. gada budžetu. Tomēr es gaidīju vairāk paškritikas. Un, tādu paškritiku nesagaidot, vēlos uzstādīt diagnozi 2021. gada valsts budžeta projektam. Šī diagnoze sastāv no trim punktiem. Pirmais punkts. Veselības aprūpes sistēmas mazspējas iekonservēšana. Otrais. Nāves spriedums mazajam biznesam valstī. Trešais. Satversmes tiesas sprieduma par garantēto minimālo ienākumu izpildes imitācija. Tagad - sīkāk un detalizētāk par katru no punktiem. Pirmais. Veselības aprūpes mazspējas iekonservēšana. Sākšu ar citātu no kāda izteikuma, kas nepieder man. Tas ir NMPD vadītājas Cipules kundzes izteikums par to, ka mēs atrodamies pirmsapokalipses stāvoklī un, ja Covid-19 slimnieku skaits, stacionēto slimnieku skaits, palielināsies, tas būs kolapss. Kas šim izteikumam varētu būt par pamatu? Citēšu citu valsts iestādi, proti, Valsts kontroli: Valsts kontroles veiktās pārbaudes (šogad, vasarā) izgaismoja civilās aizsardzības sistēmas vājās vietas - pirmkārt, Latvijā kopš 2017. gada nebija spēkā esoša valsts civilās aizsardzības plāna; otrkārt, kopš 2020. gada 1. aprīļa nav arī spēkā esošas valsts materiālo rezervju nomenklatūras; savukārt finansējums veselības resora valsts materiālo rezervju atjaunošanai pēdējo reizi ticis piešķirts 2018. gadā. Valsts kontroliere vēstulē premjeram uzsvēra, ka ilgstoši pieļautas nevērīgas attieksmes pret valsts materiālo rezervju plānošanu un finansēšanu dēļ, iestājoties ārkārtējai situācijai, veselības resoram nebija drošības spilvena, uz ko paļauties. Diemžēl lielāka skaidrība par nepieciešamo resursu apjomiem neradās līdz pat ārkārtējās situācijas beigām. Teikšu vairāk - šīs skaidrības un plāna, un vīzijas par rezervēm, par stratēģiskajām rezervēm, veselības aprūpes sistēmai nav līdz šim brīdim. Uz to norāda sekojošais. Pirmais. Nesenais paziņojums no mediķu ētikas komisijas par to, ka pie noteikta Covid-19 pacientu skaita tie ti
Cienījamie kolēģi! Iepretim iepriekšējam runātājam es aicinu atbalstīt šo budžetu. Runājot par vidēja termiņa budžeta ietvaru 2020., 2021. un 2022. gadam, es gribu teikt, ka valdība ir iesniegusi makroekonomiski pārdomātu un labi sabalansētu budžetu. (Dep. A. Gobzems: “Tā jau jūs 20 gadus runājat!”) Jāteic, ka, ja mēs raugāmies uz makroekonomisko kontekstu, redzam, ka globālais ekonomiskās izaugsmes cikls mazinās. Valdības rīcībā ir pietiekami resursi, lai nodrošinātu valsts attīstību krīzes situācijā. Savā budžetā valdība ir iezīmējusi četrus politiskās... budžeta politikas prioritārās attīstības virzienus. Tie ir - iedzīvotāju ienākumu nevienlīdzības mazināšana, valsts cilvēkkapitāla palielināšana, valsts aktīvu atjaunošana un publiskā izlietojuma efektivitātes palielināšana. Tāpat valdība ir rūpīgi plānojusi budžeta lielumu, balstoties uz IKP prognozēm, kas attiecīgi 2020. gadam ir 33,1 miljards eiro, 2022. gadam - 36,7... es atvainojos, 33,1 miljards - 2020. gadam, 34,8 - 2021. gadam un 36,7 miljardi eiro - 2022. gadam. Tāpat valdība ir piesardzīgi plānojusi IKP prognozi, kas ir, es uzsveru, 2,8 procenti katrus nākamos trīs gadus. Tās ir vienas no labākajām IKP prognozēm eirozonas telpā. Latvija ir pārdomāti sagatavojusies šim jautājumam. Es gribu teikt, ka valdības pašreizējā rīcība, nepaceļot nodokļus un maksimāli izmantojot fiskālo telpu, ir nodrošinājusi to, ka šajā brīdī, kad lielais ekonomikas vējš pūš lēnāk, Latvijas ekonomika turpina sekmīgi attīstīties. Ir runa par iekšējā patēriņā bāzētu izaugsmi. Tieši tāpat ir sabalansētas valdības finanses, nosakot budžeta deficītu: 0,3 procenti - 2020. gadā, 0,2 procenti - 2021. gadā un 0,4 procenti - 2022. gadā. Fiskālās disciplīnas padome arī ir kopumā novērtējusi valdības darbu kā pozitīvu un tātad atbalsta nākamā gada plānotā valsts budžeta deficīta apmēru, un atzīst, ka tas atbilst fiskālās disciplīnas prasībām. Padome atzinīgi novērtē arī fiskālā nodrošinājuma rezervi, kas ir izveidota 2020., 2021. un 2022. g
Labdien, ļoti cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija ir strādājusi pie likumprojekta “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā” pirms trešā lasījuma. Trešajā lasījumā šiem grozījumiem ir tikai viens priekšlikums, kuru ir izveidojusi pati Sociālo un darba lietu komisija. 1. priekšlikums pēc būtības paredz precizēt likuma spēkā stāšanās laiku, proti, nosakot, ka likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas. Komisijā tika atbalstīts. Lūdzu deputātus atbalstīt šo priekšlikumu. Visi priekšlikumi ir izskatīti, tāpēc aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Godātā Saeima! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījums Statistikas likumā” un nolēmusi to atbalstīt un virzīt izskatīšanai Saeimas sēdē pirmajā lasījumā. Šie grozījumi pamatojas uz Ministru kabineta rīkojumiem par administratīvo sodu sistēmas attīstības koncepciju un par nozaru administratīvo pārkāpumu kodifikācijas sistēmas izveidošanu. Šajos grozījumos ir noteikta administratīvā atbildība par statistikas jomu, kā arī Centrālās statistikas pārvaldes kompetence sodu piemērošanā. Un šīs normas tātad no Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa ir ieliktas šajā likumā. Komisijas vārdā aicinu pirmajā lasījumā atbalstīt likumprojektu “Grozījums Statistikas likumā”. Komisija par priekšlikumu iesniegšanas termiņu lūdz noteikt šā gada 9.novembri.
Godātie kolēģi! Jā, kā jau te izskanēja no zāles, viens no tiem, kuri uzsita droši vien uz pleca... Protams, sporta jomā un, es domāju, vēl daudzās citās jomās šis ir viens no visvairāk diskutētajiem jautājumiem. Tiklīdz ir kādas lielākas problēmas, ilgtermiņa jautājumi, tā mums vienmēr ir vēlme to visu nolikt, teiksim tā, Ministru prezidenta pārziņā. Protams, šis ir viens no diskusiju jautājumiem, runājot par sportu kopumā. Un viens no risinājumiem vienmēr ir šo jomu nolikt Ministru prezidenta pakļautībā. Šī ideja būtu apsveicama, bet, protams, saprotot arī realitāti: ja mēs visus problemātiskos jautājumus paliktu, tā teikt, zem Ministru prezidenta, tad jau droši vien mūsu valstī būtu vajadzīgs tikai Ministru prezidents un ministrijām vairs nebūtu jēgas. Līdz ar to, kolēģi, šim jautājumam ir jāpaliek Veselības ministrijas pārziņā un Veselības ministrijas tiešā pakļautībā. Un arī Veselības ministrijai, protams, ir jārūpējas par finanšu līdzekļiem, lai nodrošinātu šo funkciju. Protams, kā jau arī kolēģis minēja, situācija nebija glaimojoša pirms olimpiskajām spēlēm, jo pastāvēja risks, ka arī mūsu sportisti varētu netikt pielaisti startiem. Taču ar šiem grozījumiem, kuri tika veiksmīgi uzsākti un veiksmīgi virzīti, šīs bažas tika novērstas. Un tāpēc arī nākotnē jārūpējas par visu antidopinga normatīvu ievērošanu, kā arī par finansējuma pieaugumu antidopinga pasākumiem. Un, protams, kolēģi, kā jau esmu runājis budžeta sakarā, ir jārūpējas par finansējuma pieaugumu visai sporta nozarei kopumā. Paldies, kolēģi!