EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, kolēģi! Gan kā deputāts, gan arī kā parlamentārais sekretārs... Ļoti patīkami, ka pārējos kolēģus arī uztrauc šīs e-veselības liktenis un tas, kā šis projekts īstenojas Latvijā veselības nozarē. Veselības informācijas sistēmas ieviešana skar ļoti plašu un sarežģītu darbības lauku, kas ietver dažādu informācijas sistēmu tehniskos un datu drošības risinājumus, tiesiskā regulējuma izveidi, kā arī plašas diskusijas ar sabiedrību, veselības nozares speciālistiem, sociālajiem partneriem un citiem. E-veselības informācijas sistēma tiek izstrādāta un ieviesta Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansētu projektu ietvaros, par ko atbildīgs ir Nacionālais veselības dienests. Nacionālais veselības dienests ļoti aktīvi strādā pie tā, lai e-veselības projekti tiktu pabeigti un e-veselības informācijas sistēma lietotājiem būtu pieejama pēc iespējas ātrāk. Saskaņā ar 2015.gada decembrī pieņemtajiem grozījumiem normatīvajos aktos e-veselības informācijas sistēmas pieejamība lietotājiem jānodrošina ne vēlāk kā 2016.gada 1.decembrī. Atsevišķu funkcionalitāšu izmantošana ārstniecības iestādēm būs obligāta no 2017.gada 1.jūlija. Nacionālais veselības dienests līdz 2016.gada martam ir izveidojis visu pirmās un otrās kārtas ERAF projektu ietvaros izstrādātās veselības informācijas sistēmas programmatūru produkcijas vidē. Ņemot vērā sistēmas paaugstinātās prasības attiecībā uz pacientu sensitīvo datu drošību, Nacionālais veselības dienests ir nodrošinājis e-veselības sistēmas drošības audita veikšanu. Pašlaik NVD izvērtē drošības pēcaudita ziņojumā iekļautos rezultātus un pēc izvērtējuma veikšanas pieņems lēmumu par to, vai sistēma ir pietiekami droša, lai to varētu atvērt publiski visiem galalietotājiem. Būtiski, ka Datu valsts inspekcija ar savu 2016.gada 14.aprīļa lēmumu atļauj Nacionālajam veselības dienestam uzsākt personu datu, tajā skaitā sensitīvu personas datu, apstrādi veselības informācijas sistēmā. Attiecībā uz e-veselības sistēmas lietotāju iesaisti un atbalstu kopš
Labdien, kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā tika skatīta valdības iesniegtā likumprojektu pakete ar trīs likumprojektiem tajā. Pirmais, ko skatīsim, ir likumprojekts “Par atbalstu Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai”, kas paredz noteikt Latvijas kompetento iestādi, kā arī tās pienākumus un tiesības, sniedzot atbalstu izmeklēšanā Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF). Komisijā tika atbalstīta šī likumprojekta tālāka virzība pirmajam lasījumam Saeimas sēdē. Līdz ar to aicinu jūs atbalstīt likumprojektu. Šā gada 24. septembris. Šis likumprojekts ir otrais no iesniegtās likumprojektu paketes. Likumprojekts “Grozījums Kontu reģistra likumā” paredz, ka Finanšu ministrijai, kas ir kompetentā iestāde atbalsta sniegšanā Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai, ir tiesības saņemt Kontu reģistrā iekļautās ziņas. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā likumprojekts tika izskatīts un atbalstīts tālākai virzībai - pirmajam lasījumam. Aicinu jūs atbalstīt likumprojektu. 24. septembris. Šis likumprojekts arī ir no minētās likumprojektu paketes un ir noslēdzošais. Tas paredz, ka Finanšu ministrijai, kas ir kompetentā iestāde atbalsta sniegšanā Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai, ir tiesības saņemt kredītiestādes rīcībā esošās neizpaužamās ziņas. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā likumprojekts tika izskatīts un atbalstīts tālākai virzībai. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu. Tāpat kā diviem iepriekšējiem likumprojektiem - 2020. gada 24. septembris.
Kolēģi! Strādājam ar grozījumiem Konkurences likumā pirmajā lasījumā. Runājot par šo likumprojektu, jāteic, ka 2014.gada 26.novembrī tika pieņemta direktīva, lai palielinātu patērētāju un tirgus dalībnieku lomu iespējamo konkurences tiesību pārkāpēju disciplinēšanā, atvieglojot iespēju pieprasīt zaudējumu atlīdzību no konkurences tiesību pārkāpējiem gan Latvijā, gan Eiropas Savienībā. Latvijai kā Eiropas Savienības dalībvalstij ir jānodrošina direktīvā noteikto prasību pārņemšana nacionālajos tiesību aktos, un faktiski tas ir bijis jāizdara līdz 2016.gada 27.decembrim. Tātad likumprojekta mērķis ir ieviest šīs direktīvas prasības, paaugstināt personu, kuras cietušas no konkurences tiesību pārkāpuma, tiesību aizsardzību un iestrādāt pienākumu tiešās pārvaldes un pastarpinātās pārvaldes iestādēm un publisku personu tiešā vai netiešā izšķirošā ietekmē esošām kapitālsabiedrībām savā darbībā nodrošināt godīgu konkurenci, kā arī aizliegumu diskriminēt tirgus dalībnieku, radot atšķirīgus konkurences apstākļus, vai citādi kavēt konkurenci. Komisijā esam šo likumprojektu izskatījuši, un aicinu, kolēģi, par to balsot pirmajā lasījumā. Kolēģi, ir iedots pienācīgi garš priekšlikumu iesniegšanas termiņš. Tātad līdz 1.augustam jūs varat sagatavot un iesniegt savas idejas un priekšlikumus.
Jā, labdien! Paldies. Es gribu akcentēt vienu ļoti būtisku lietu. Proti, likuma... jebkura likuma mērķis ir ievērot un nodrošināt visas sabiedrības interešu pārstāvību un aizsardzību. Un arī šim likumprojektam ir jābūt vērstam tikai un vienīgi uz visas sabiedrības interešu aizstāvību. Manuprāt, iesniegtais likumprojekts, kaut gan par mērķi ir definēts nodrošināt ekonomisko seku likvidēšanu pēc Covid-19 krīzes, būtiski ierobežo parlamentārās iespējas kontrolēt, pārbaudīt un diskutēt par pasākumiem un par finanšu līdzekļu izlietojumu. Un, reflektējot uz Butāna kunga atziņu par to, ka, iespējams, likumprojektā ir pieļautas kļūdas, man gribas arī vērst uzmanību, ka daži mācās no kļūdām, bet daži diemžēl neprot mācīties, vai vienkārši viņiem nav tāda intelektuālā potenciāla. Diemžēl tas ir jāatzīst. Mēs redzam, ka sabiedrības acīs... bija pieļautas kļūdas, veicot iepirkumus attiecīgi par maskām. Viens miljons eiro ir iztērēts, un pastāv šaubas. Tas miljons ir visas sabiedrības naudas līdzekļi. Tie līdzekļi ir aizņemti. Par to līdzekļu atgriešanu un atdošanu būs jāmaksā ne tikai mums, bet mūsu bērniem un, iespējams, arī mazbērniem. Tāpēc jebkurai diskusijai jābūt izsvērtai, caurspīdīgai un pietiekoši saprotamai visai sabiedrībai, ievērojot visas sabiedrības intereses. Un tāpēc man liekas, ka Butāna kunga argumenti un piesaukšana, kā tiek tērēti līdzekļi ceļu remontiem, ir nevietā un ļoti ačgārni. It īpaši, ņemot vērā, ka arī vēl aizvien pastāv bažas par būvnieku un celtnieku karteli. Vēl aizvien... Valsts kontrole nesen informēja par iespējamiem pārkāpumiem, veicot robežas izbūvi. Tāpēc, manuprāt, parlamentārajai kontrolei ir jāsaglabājas. Diskusijai ir jābūt, un sabiedrībai ir jā... (Tehniskas problēmas.) ... jāiemācās... Es jau pabeidzu. Respektīvi, Butāna kungam ir jāmācās no kļūdām pašam (viņa politiskajam spēkam tajā skaitā arī) un jāiemācās atskaitīties par izlietotajiem naudas līdzekļiem, nevis jāstāsta pasakas par tiem ceļiem, ko viņi, iespējams, izbūvēs vai neizb
Komisijas vārdā vēlos atzīmēt, pirmkārt, to, ka līdz pagājušajai ceturtdienai tiešām bija šo ostu valdēs - Rīgas un Ventspils ostās - modelis, kur jau ir četri cilvēki no pašvaldībām un četri Ministru kabineta iecelti. Un tas beidzās ar to, ka Imants (Dep. R. Ločmele-Luņova: “Komisijas vārdā!”)... Es stāstu - līdz pagājušajai ceturtdienai. Un tad tas tika nomainīts. Un tas ir pierādījums tam, ka tas nu gluži nenozīmē to, ka kāds no Ministru kabineta ir bijis korumpants... Jo pēc 25 gadiem tika nomainīts Imants Sarmulis (Starpsauciens: “Komisijas vārdā!”), kurš faktiski vadīja Ventspils brīvostu. Jau tas... tas nozīmē, ka šīs Saeimas ceturtdien pieņemtais lēmums ir... bija pamatots. Es komentēju komisijas vārdā. Izskanēja - kādas manipulācijas... Otrkārt. Ir tiešām ļoti... Paldies par konstruktīvajiem ieteikumiem. Es varu apliecināt, ka jau šobrīd Juridiskais birojs strādā - jau kopš šīrīta Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas sēdes - pie priekšlikumu izstrādes, jo šis... protams, visticamāk, abi likumprojekti tiks uzlaboti arī šeit, Saeimā. Un mēs par tiem... tātad šos priekšlikumus izskatīsim Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas nākamajā sēdē, protams. Un jāatzīmē, ka tieši tā ir teikts likumprojektā - ka šī ir neprivatizējama akciju sabiedrība... valsts akciju sabiedrība. (Starpsauciens.) Tas ir cits jautājums - vai tā osta bija faktiski, de facto, privatizēta. Tas ir cits! Bet tagad ir ierakstīts likumā. Notiek drīzāk pretējs process - mēs beidzot atdodam ostas tautai. Aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šodien pulksten 14.10. Izskatīšana otrajā lasījumā - šī gada 18. decembra, tas ir, šodienas, ārkārtas sēdē. (Starpsaucieni.) Jā. Jā, nu tātad ķeramies klāt otrajam likumprojektam šajā likumprojektu... divu likumprojektu paketē. Daudzas lietas jau ir pateiktas, skatot pirmo likumprojektu. Es īpaši neatkārtošu. Faktiski komisija lūdz... lūdz, protams, atzīt par steidzamu
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie deputāti! Aizsardzības ministrija ir iesniegusi apstiprināšanai Saeimā lēmuma projektu par Nacionālo bruņoto spēku dalības pagarināšanu <PARTY>TO operācijā Resolute Support Mission Afganistānā. Drošības un politiskā situācija Afganistānā joprojām ir ļoti trausla, un tādēļ ir skaidrs, ka starptautiskie centieni Afganistānas nacionālās drošības spēju pilnveidošanai ir kritiski svarīgi Afganistānas valsts un visa reģiona stabilizēšanai. To varu apliecināt arī no savas pieredzes, kad novembra sākumā apciemoju mūsu kontingentu Mazārešarīfā un iepazinos ar drošības situāciju valstī kopumā. Apņemšanos turpināt NBS ieguldījumu Afganistānas militāro spēju stiprināšanā nosaka šī gada 9.jūlijā <PARTY>TO valstu samitā Varšavā apstiprinātā deklarācija, kas paredz, ka alianse turpina apmācības operāciju Resolute Support Mission Afganistānā pēc 2016.gada. Turklāt šī gada 13.jūlijā tika apstiprināts Ministru kabineta rīkojums Nr.386 “Par Afganistānas Nacionālo drošības spēku atbalstīšanu pēc 2017.gada”, kurš apstiprina ikgadējo iemaksu veikšanu speciālā trasta fondā trīs gadu garumā (no 2018.gada līdz 2020.gadam) ar ikgadējām iemaksām 500 tūkstošu ASV dolāru apmērā. Šādi 2016.gada gaitā Latvija ir apstiprinājusi savu gatavību sniegt politisko un finansiālo atbalstu Afganistānas drošības spēku attīstībai turpmākajos gados. No konsekvences un militārās plānošanas viedokļa ir nepieciešams apstiprināt Latvijas gatavību turpināt savu līdzdalību Afganistānas spēju pilnveidošanā arī ar militāro ieguldījumu, piešķirot Saeimas mandātu Nacionālo bruņoto spēku karavīru dalības turpināšanai Resolute Support Mission operācijā. NBS iesaiste operācijā paredzēta līdzšinējā apjomā, rotācijas kārtībā ik pēc pusgada nosūtot uz Afganistānu līdz 30 karavīru lielu militāro kontingentu. Jāuzsver, ka primārie misijas uzdevumi ir saistīti ar vietējo drošības spēku apmācību un padomu sniegšanu šo spēju attīstībai, lai nodrošinātu konsekventu valsts dalī
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir izskatījusi grozījumus likumā “Par kultūras pieminekļu aizsardzību”. Uz otro lasījumu ir saņemti seši priekšlikumi. 1. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas noteic, ka kultūras pieminekļu un senlietu pagaidu izvešanai no Latvijas Republikas maksājama valsts nodeva. Šis priekšlikums daļēji ir atbalstīts un iekļauts 2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikumā. 2.priekšlikums ir papildinājis Juridiskā biroja priekšlikumu ar to, ka valsts nodevas apmēru, kā arī kārtību, kādā maksājama valsts nodeva, un atbrīvojumu no tās var noteikt Ministru kabinets. Lūdzu apstiprināt šo priekšlikumu. 3. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas noteic, ka par mākslas un antikvāro priekšmetu izvešanu vai pagaidu izvešanu no Latvijas Republikas ir maksājama valsts nodeva. Šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikumā. 4.priekšlikumā ir komisijas papildinājums par to, ka valsts nodevas apmēru, apmaksas kārtību, kā arī valsts nodevas atvieglojumus vai atbrīvojumus nosaka Ministru kabinets. Lūdzu atbalstīt. 5.priekšlikums ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir atbalstīts. Atbalstītais 5.priekšlikums ir iekļauts 6.priekšlikumā, kuru izstrādājusi Izglītības, kultūras un zinātnes komisija un kurš noteic, ka Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijai ir tiesības noteikt, ka nav nepieciešama Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas atļauja, piemēram, kādas senlietas izvešanai, un šāda izziņa ir saņemama Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijā. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. Līdz ar to ir izskatīti visi seši priekšlikumi. Lūdzu atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumus iesniegt līdz 22.martam.
Kolēģi, parunāsim šodien ne tikai par tautībām, bet arī par tautsaimniecību. Šis konkrētais priekšlikums ir Saules enerģijas asociācijas priekšlikums, un tā nozīme saulainajā zemē Latvijā varbūt šodien nav tik izteikta, cik tā tomēr varētu būt nozīmīga sabiedrībai nākotnē, un vienkārši simboliski raksturo šī likumprojekta virzību. Te runa ir par mājsaimniecībām, par mikroģenerāciju. Proti, ļaut cilvēkiem pašiem patērēt savā mājsaimniecībā saražoto enerģiju pilnībā, nevis nonullējot to... neto aprēķinu sistēmā nonullējot 1.janvārī. Un te runa nav par bēdīgi slaveno OIK - obligātā iepirkuma komponenti. Te nav runa par jebkādām dotācijām. Runa būtībā ir par sprunguļu izņemšanu no riteņiem mūsu nākotnes enerģijām. Jūs teiksiet: “Nu gan! Latvija - saules zeme? Te nekādas perspektīvas saules enerģijai nevar būt!” Eksperti teica, ka mūsu nākotne ir daudz saulaināka, nekā mēs paši gribam to iedomāties un redzēt. Tāpēc es gribu attiecināt uz visu likumprojektu kopumā to, ka pirms trešā lasījuma jādod pietiekami ilgs priekšlikumu iesniegšanas termiņš, un, kā mums komisijā zināms, arī Ekonomikas ministrija pie tā nopietni strādā. Man nav nekādu šaubu, ka jūs atbalstīsiet konkrēto priekšlikumu.
Labrīt, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Labrīt, kolēģi deputāti! Es savukārt aicinu balsot “par”. Es aicinu kā līdzatbildīgo komisiju šim likumprojektam deleģēt Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisiju. Cileviča kungam ir taisnība. Šobrīd patiešām ir dubulti, divi, likumprojekti, kuri nākamnedēļ arī no šīs tribīnes tiks skatīti. Bet šajā laikā... es uzskatu - ja šāds Ministru kabineta lēmumprojekts... likumprojekts ir atnācis līdz Saeimai, mums tas ir jānodod komisijai, lai tā tad arī iztirzā šo jautājumu, nevis... ka mēs vienkārši nenododam... Šī ir ļoti svarīga lieta - par to, kādā veidā cilvēki attiecīgajos datumos (un mēs zinām, par kuriem datumiem tieši ir runa)... kādā veidā šo kontrolēt jeb nepieļaut visatļautību, jo Tiesībsarga birojs arī ir definējis to, ka ne jau visas cilvēktiesības ir absolūta demokrātija, drīkst būt arī kaut kāda veida ierobežojumi. Un tā nav visatļautība. Tā ka, lūdzu, balsojiet “par”! Paldies.
Jā, kolēģi! Par šo lēmuma projektu. Pirmām kārtām jau, manuprāt, arī iepriekš ir bijušas diskusijas par to, vai Valsts kontrolē vajag kaut kādas jaunas vēsmas, vai ir jānodrošina pēctecība. Lai arī es esmu bijis citās domās, tieši šis pēctecības faktors, manuprāt, ir nospēlējis ļoti lielu lomu tajā, ka Valsts kontroli šodien mēs uzskatām par tādu Valsts kontroli, kā arī te daudzi... Principā visi, kas iepriekš piedalījās debatēs, ir minējuši to, ka tā ir augstas kompetences un tiešām augsta prestiža iestāde. Kas attiecas uz to, kādai Valsts kontrolei būtu jābūt nākotnē, - protams, manuprāt, tai jāsaglabā esošais kurss. Lai arī ierēdņi bieži vien saka: “Mēs darām tā, tāpēc ka Valsts kontrole tā ir teikusi...” Tas jau ir... Jo stiprāka Valsts kontrole, jo spēcīgākas personības un ar lielāku izpratni par audita darbu vada šo organizāciju... šo iestādi. Un, es domāju, valsts pārvaldei tas nāk tikai par labu. Līdz šim tas tā ir bijis un, manā ieskatā, arī, iepazīstoties ar stratēģijām, ko piedāvāja visi trīs kandidāti, ir pilnīgi... Manī ir nostiprinājusies pārliecība par to, ka divi no kandidātiem, kas iepriekš ir darbojušies Valsts kontrolē un katrs no viņiem ir sevi pierādījis kā augsta līmeņa profesionālis, tiešām pārzinot savu jomu, arī ir iezīmējuši nākotnes redzējumus tam, kādai, manuprāt, būtu jābūt Valsts kontrolei. Tai pašā laikā Irkļa kungs... Lai vai kā, bet tomēr tas bija skatījums no malas un Irkļa kungam būtu nepieciešams laiks, lai vispār saprastu, kā notiek un kā tiek organizēts Valsts kontroles darbs un kas vispār ir Valsts kontrole. Viņš kā ļoti labs speciālists, manuprāt, derētu jebkurā citā vietā. Daudzās vietās viņš būtu ļoti noderīgs, bet ne Valsts kontrolē. Paskaidrošu, kāpēc. Manuprāt, tomēr diezgan liela un svarīga lieta ir politiskā neitralitāte. Un politiskā neitralitāte šajā gadījumā - nu, tas ir jautājums, kas neiztur kritiku. Valsts kontrole, manuprāt, ir viena no valstī retajām iestādēm, kur tieši šis jautājums jāvērtē viskritiskāk. Tā arī
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Vēlos informēt, ka Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija skatīja šo likumprojektu, nepaspēja... Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija to izskatīja daudz ātrāk. Laikam arī pareizi, jo īsti uz budžeta paketi tas neattiecas. Kāpēc? Gribu arī nocitēt Valsts kancelejas atbildīgā cilvēka teikto, ka “bija ilgs saskaņošanas process attiecībā uz Datu valsts inspekcijas direktora amatalgas noteikšanu likumā”... un ka “vienīgais pārliecinošais Tieslietu ministrijas arguments bija, ka Datu valsts inspekcijas vadītājam ir jānodrošina neatkarības princips”. Ļoti grūti iedomāties, kādi kritēriji tam varētu būt pamatā. Un, protams, paaugstinot vai nosakot... ir jābūt zināmiem kritērijiem, kas tiek noteikti Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā. Piedāvātais termiņš, manuprāt, ir ļoti ambiciozs, bet izpildāms - vēl jo vairāk tādēļ, ka administratīvi teritoriālās reformas ietvarā šis likums arī būs jāpārskata, ņemot vērā Valsts kontroles atzinumus (kaut vai, piemēram, par deputātu apmaksu pašvaldībās). Tādēļ informācija, ko sniedz Valsts kanceleja, ka šo likumprojektu... šo likumu jaunā izskatā bija plānots izsludināt 31. oktobrī, droši vien nav patiesa. Lūdzu atbalstīt priekšlikumu.
Cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Par šo (Skaņas pārrāvums.)... priekšlikumu... es uzskatu (Skaņas pārrāvums.)... Vai jūs mani dzirdat, Saeimas priekšsēdētāja? Jā. Man izskatās, ka man problēma ir, iespējams (Skaņas pārrāvums.)... Paldies. Cerams, ka tikām galā ar šo tehnisko problēmu. Kolēģi! Runājot par šo priekšlikumu, es domāju, te ir vairāk jārunā par kopējām nodokļu politikas izmaiņām, kuras diemžēl ir notikušas. Tās notika, pieņemot šī gada budžetu, kur valdība spēra pilnīgi pretējus soļus tam, kādi būtu bijuši krīzes laikā piemērojami. Valdība pēc būtības likvidēja speciālo (Skaņas defekts.)... Valdība aizgāja pilnīgi pretējā virzienā, nekā tai vajadzēja darīt krīzes situācijā. Nodokļu reforma pēc būtības notika šī gada budžeta pieņemšanas laikā. Ja kāds kādam stāsta par to, ka nodokļu reforma notiks kaut kad, pēc kāda laika, vēl nekas nebūs... Attiecībā uz šiem nodokļu atvieglojumiem (Skaņas defekts.)... priekšlikumā viesnīcu, restorānu nozare, es domāju (Skaņas pārrāvums.)...
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Es arī atbalstu šo priekšlikumu, tāpat kā tos pārējos priekšlikumus, kuri atbrīvo finanšu sektoru... ne tikai finanšu sektoru, mēs, būsim atklāti, runājam par normāliem strādājošiem, arī ražojošiem uzņēmumiem, eksportspējīgiem uzņēmumiem, kuri vienkārši ir ielikti spīlēs, skrūvspīlēs šajā gadījumā, un viņi nemitīgi tiek piežmiegti, aizbildinoties ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorismu un vēl daudzām citām drausmīgām lietām. Tas viss ir rezultējies ar to, ka ne tikai... ka uzņēmumi nemitīgi spiesti atrakstīties, ka aiztur naudas, ka rezultātā daudziem slēdz kontus un tamlīdzīgi. Mēs zinām, kāpēc bankas to dara. Ne tāpēc ka tās vēlētos atteikties no saviem klientiem, tās vienkārši saprot sistemātiski, ja būs kaut mazākās problēmas, ja no piecām prasībām četras būs izpildītas, bet piektā prasība būs daļēji izpildīta, bankai tas var draudēt ar licences atņemšanu un var būt lielas problēmas. Tāpēc, kolēģi, šis ir mazs solītis pareizā virzienā, lai mēs tiešām diskutētu par to, ka... un skaidri pateiktu, ka šis finanšu sektora kapitālais remonts ir bijis nevis kapitālais remonts, bet ļoti lielas nozares un daudz dažādu uzņēmumu izputināšana. Es gan neesmu dzirdējis, ka mēs būtu noķēruši kādus teroristus vai tamlīdzīgi, bet jautājumi, kas saistītos ar to noziedzīgo organizāciju apkarošanu, kuras izmanto finanšu sektoru, lai nemaksātu pievienotās vērtības nodokli vai izkrāptu... vai tiešām būtu kādas kreisās naudas, tur mums ir jāstiprina... nevis jāpiežmiedz finanšu sektors un uzņēmēji, bet jāstiprina mūsu tiesībsargājošās institūcijas un to kapacitāte, lai daudz ātrāk varētu fiksēt un izmeklēt, nevis apturēt uzņēmējdarbību... Un tad lēnā garā visi šie subjekti pēc pilnas programmas arī dabū, daudzi no viņiem absolūti nepamatoti cieš, faktiski visa mūsu tautsaimniecība zaudē. Es arī atbalstu, kolēģi, šo konkrēto priekšlikumu. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Šis jautājums skar ne tikai kažokzvēru aizsardzību, pirmām kārtām tas skar demokrātiju - tas skar Latvijas pilsoņu iespējas ietekmēt likumdošanas procesu. Vēl pavisam nesen šajā zālē mums bija ļoti karstas debates par Satversmes tēvu noteikto tautas nobalsošanas ierosināšanas procedūru. Un vairāki kolēģi, kas arī šobrīd sēž šajā zālē (es nesaukšu vārdus, bet mēs visi to ļoti labi atceramies), atsaucās tieši uz Eiropas Savienības normām un jaunu likumu par kolektīvām iniciatīvām, lai pamatotu, ka nevajadzētu saglabāt šīs normas par tautas nobalsošanas ierosināšanu. Tagad mēs redzam tieši to, par ko arī toreiz opozīcija brīdināja. Faktiski šāds jauns likums - tā ir iespēja izvairīties no tautas iniciatīvas. Ja spēkā vēl būtu vecās normas, tad tagad mums būtu pienākums ierosināt parakstu vākšanu - turklāt par valsts naudu. Un, ja 10 procenti no visiem balsstiesīgajiem pilsoņiem, kas piedalījās pēdējās Saeimas vēlēšanās, atbalstītu šo iniciatīvu, tad mums būtu pienākums to izskatīt saskaņā ar Saeimas procedūru. Šobrīd mēs varam ar vienu balsojumu, kā pilnīgi pareizi kolēģis Zariņš norādīja... Neizskatot to komisijās, bet izskatot tikai vienā komisijā - Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijā -, kas ir visu lietu komisija (tā sanāk, ka tā ir eksperte visos jautājumos) un kas iesaka mums noraidīt šo iniciatīvu, ar to viss arī beigsies. Tātad mēs tagad redzam, ka šie argumenti bija pietiekoši liekulīgi. Un, ja mēs patiešām nopietni uztveram savus pilsoņus - un šeit ir runa par pietiekoši lielu pilsoņu skaitu! -, mums ir pienākums šo ierosinājumu izskatīt saskaņā ar pilnvērtīgu Saeimas procedūru: tātad izskatīt to visās specializētajās komisijās, pieaicinot ekspertus, lai ne tikai Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas locekļiem - visu cieņu viņiem, bet tomēr! -, bet arī profila komisijām būtu iespēja iepazīties ar visu ekspertu viedokļiem. Es esmu pret šo lēmuma projektu. Es uzskatu, ka nedrīkst noraidīt šo iniciatīvu. Un tas ir tiešām principiāls jautāj