EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, kolēģi! Es arī, šo, 14., priekšlikumu izlasot, secināju, ka tas ir labs. Es gribu vērst jūsu uzmanību uz to, ka, kaut arī Krievijā šobrīd valda fašistiskais režīms un liela daļa oligarhu, uzņēmēju atbalsta šo režīmu, Krievijā tomēr ir arī ļoti daudz cilvēku, kuri cīnās pret šo režīmu, kuri tagad brauc prom no Krievijas, uz kaut kurieni pārceļas. Un tie ir gan humanitāri apsvērumi, kā dēļ viņiem dod patvērumu citur, gan arī... protams, daudzos gadījumos tas atbilst valsts interesēm. Šeit es gribētu vērst uzmanību uz to, vai, piemēram, uzņēmumu īpašnieki, IT jomas uzņēmumu īpašnieki, ar visiem saviem darbiniekiem, kuri ir izrādījuši pretestību Krievijas fašistiskajam režīmam un vēlas pārcelties uz kādu kaimiņvalsti un turpināt cīnīties pret šo agresoru... vai viņus arī tomēr nevajadzētu atbalstīt. Tajā pašā laikā es piekrītu Jānim Dombravam kā šī priekšlikuma autoram, ka ir ļoti stingri jāskatās, lai šeit tādā veidā neienāk tie, kas par naudu kaut ko vēlas nopirkt un kas faktiski ir Putina režīma atbalstītāji. Bet kā piemēru es gribētu minēt kaut vai stārtapus, kas arī... tātad mums tiek atbalstīti un visādā ziņā daudzās valstīs... Un šiem jaunajiem cilvēkiem, kuri uzsākuši kādu stārtapu, jau naudas nav, viņi vispār arī līdz šim nevarēja šo uzturēšanās atļauju nopirkt par simtiem tūkstošu... Līdz ar to man liekas, ka šos gaišos prātus un arī tādus cilvēkus, kuri tiešām pēc tam ir gatavi cīnīties pret Putina režīmu un tajā pašā laikā arī atbilstoši mūsu valsts interesēm šeit uzturēties, maksāt nodokļus, tomēr vajag atbalstīt. Un te es vērsīšu uzmanību... Man liekas, vakar publiskajā telpā parādījās ziņa, ka Maskavas Google ofiss... tas gan nav stārtaps... pārcēlās - uz kurieni? Uz Viļņu. Lai gan viņi... nu, pēc neoficiālas informācijas... arī bija vēlējušies pārcelties uz Rīgu, viņi pārcēlās uz Viļņu, tāpēc ka tur varēja visus papīrus un dokumentus sakārtot ļoti ātri - nedēļas laikā. Ir vēl vairākas IT firmas, programmēšanas firmas, kuras šobrīd plāno pārcelti
Godājamie deputāti! Pilnībā piekrītu Kaimiņa kunga un Čigānes kundzes teiktajam. Es apskatīju dažu pašvaldību izdevumus, un, ziniet, tie bija, tā teikt, tiešām bēdīgi. Tur, godīgi sakot, nebija, ko lasīt. Un, ja mēs paskatāmies arī uz pašvaldību saimniecisko darbību, teiksim, atkritumu apsaimniekošanu vai transportu, arī tur ir diezgan bēdīgas lietas. Manuprāt, ir jābūt kaut kādam universālam principam. Ja Kaimiņa kungs uzskata, ka pašvaldībai ar to nav jānodarbojas, tad mums ir jāpieņem likums, kas tiešām aizliedz pašvaldībai nodarboties ar saimniecisko darbību. Ja mums šāda likuma nav, kas aizliedz pašvaldībai nodarboties ar uzņēmējdarbību, tad man ir nelielas šaubas, vai mēs selektīvi varam norādīt, aizliegt vai atļaut, teiksim, to, ka pašvaldība ar šīm lietām drīkst nodarboties vai ar šīm lietām nedrīkst nodarboties. Pašvaldības atbilstoši Eiropas Savienības hartai, piemēram, drīkst izveidot un daudzas pašvaldības jau ir izveidojušas gleznu galeriju. (Dep. A.Kaimiņš: “Kas gleznos?!”) Pašvaldības var nodibināt radiostudiju. Neviens to nevar aizliegt. Eiropas Savienībā daudzām pašvaldībām ir savas radiostudijas un televīzijas studijas. To neaizliedz Eiropas Savienības harta. Un šeit mani drusciņ baida tas, ka mēs varam pārkāpt Eiropas vietējo pašvaldību hartas principu, proti, ka pašvaldība ir brīvu pilsoņu apvienība, kura var darīt pilnīgi visu, kas nav aizliegts ar likumu. Bet mēs tagad gribam ar likumu aizliegt izdot šo avīzi, kura man nepatīk, jo - es uzsveru! - es neesmu redzējis nevienu tādu labu interesantu avīzi. Atcerēsimies, kas notika pirms 10 gadiem, kad “Diena” piederēja izdevniecībai Bonnier. Masveidīgi tika uzpirktas rajona avīzes, lai visu laiku uzspiestu tām vienu un to pašu viedokli. Mēs zinām, ko šīs avīzes reklamēja attiecībā gan uz ģimeni, gan uz tradicionālajām vērtībām, gan uz dažiem citiem viedokļiem. Tāpēc es domāju, ka tomēr saskaņā ar pašvaldību hartas principiem, ja šiem pašvaldības iedzīvotājiem nepatīk, kā šī dome tērē viņu naudu, tad
Paldies. Es domāju, ka mums nevajadzētu strīdēties un tā aizstāvēt principus, bet šinī gadījumā, man liekas, ir jāmeklē risinājums. Es domāju, ņemot vērā, ka šis likums tiek grozīts katru nedēļu un, gadās, arī pat biežāk, es domāju, ka šinī gadījumā varbūt šo priekšlikumu nevajadzētu atbalstīt. Es aicinātu autorus un komisiju atgriezties pie šā priekšlikuma pēc nedēļas, piedāvājot jaunus grozījumus šinī pašā likumā... izslēdzot neapšaubāmi to sadaļu, kur ir runa par perspektīviem vai ilgtermiņa plānojumiem. Var būt runa par detālplānojumiem, par lokālplānojumiem, kā es teicu jau savā pirmajā uzrunā, bet nevar būt runa par vienkāršotu pieeju, domājot par tālāko attīstību. Tāpēc es aicinātu šoreiz nekāpt uz ecēšām, bet mēģināt neatbalstīt to lietu, bet iesniegt precizētu redakciju nākamreiz.
Labdien, ļoti cienījamā sēdes vadītāja! Strādāsim ar likumprojektu Nr. 1171/Lp13 - “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā”. Administratīvi teritoriālās reformas komisija trešajam lasījumam saņēma 23 priekšlikumus. Komisija tos visus ir izskatījusi un sagatavojusi Saeimas sēdei. Sāksim pēc kārtas. 1. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Ierosina noteikt, ka administratīvās teritorijas ir valsts attīstības centri, ieviešot jaunu terminu “valsts attīstības centri”. Priekšlikums komisijā netika atbalstīts. 1. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums komisijā netika atbalstīts. 2. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Arī paredz administratīvās teritorijas noteikt kā valsts attīstības centrus. Tas ir līdzīgs 1. priekšlikumam. Komisijā netika atbalstīts. 2. - Viktora Valaiņa priekšlikums komisijā netika atbalstīts. 3. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Saistīts ar nākamajiem - 4. un 5. - priekšlikumiem un paredz no Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likuma svītrot normu par administratīvo reģionu izveidi, un secīgi 4. un 5. priekšlikums - arī svītrot uzdevumu valdībai izstrādāt un iesniegt šos reģionu likumprojektus. Otrajā lasījumā mēs atbalstījām priekšlikumu - Saeima kopumā un arī komisija - pārcelt termiņu vienu gadu uz priekšu administratīvo reģionu izveidei. Viktors Valainis ir aicinājis pilnībā atteikties no reģionu izveides. 3. priekšlikumu komisija neatbalstīja. Arī 3. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums komisijā netika atbalstīts. 4. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Tas ir saistīts ar iepriekšējo, 3., priekšlikumu. Attiecas uz pārejas noteikumiem, arī uz administratīvo reģionu izveides normu izslēgšanu. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts, bet, tā kā Saeimas vairākums nupat ir nolēmis atbalstīt 3. priekšlikumu, par 4. priekšlikumu būtu jābalso “par”. Kā es teicu, komisijā 4. priekšlikums netika atbalstīts, bet, ņemot vērā to, ka Saeima nupat ir nobalsojusi par atbalstu 3. priekšlikumam, arī 4. pri
Augsti godātais Daudzes kungs! Saeimas Prezidija locekļi! Cienījamās deputātes un godātie deputāti! Sociālo un darba lietu komisijas vārdā vēlos jums ziņot par izstrādātajiem grozījumiem likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”. Un ziņojumu es vēlos sākt ar citātu no Valsts prezidenta 9.decembra vēstules Saeimai (vēstule ar numuru 637). Lūk, citāts no tā, ko raksta Valsts prezidents: “Vēršu uzmanību, ka pienākums par darbiniekiem maksāt valsts sociālās apdrošināšanas iemaksas no valstī noteiktās minimālās mēneša darba algas, neskatoties uz to, vai darbinieks faktiski ir veicis darbu šajā apjomā un saņēmis attiecīgo algu, ir netaisnīgs gan pret darba devēju, gan pret darbinieku. Uzliekot šādu nodokļu slogu, darba devējam pieaugs nepilna darba laika darbinieka nodarbināšanas izmaksas, kā rezultātā daļa darbinieku varētu zaudēt darbu, un tādējādi iespējama bezdarba palielināšanās. Turklāt šāds regulējums no darba tirgus var izstumt tos darbiniekus, kam pilna (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītājs noklaudzina ar āmuru.) laika nodarbinātība vecuma, veselības vai ģimenes apstākļu dēļ nav iespējama. Vienlaikus šāds regulējums neveicina papildu nodarbinātības iespēju meklēšanu tiem nepilna laika darbiniekiem, kas varētu strādāt pilna laika darbu, un tas savukārt var mazināt produktivitāti. Papildu nodokļu slogs darba devējam par darbiniekiem maksāt valsts sociālās apdrošināšanas iemaksas ne mazāk kā no valstī noteiktās minimālās mēneša darba algas ietver risku, ka darba devējs varētu izvairīties no šo nodokļu nomaksas, veicot izmaiņas darbinieku skaitā vai algās.” Un tā tālāk. Valsts prezidents savā vēstulē vēl runā par to, ka 2015.gada 30.novembrī Saeimā pieņemtie grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”, visticamāk, nesasniegs mērķi - stiprināt iedzīvotāju sociālo aizsardzību un palielināt ieņēmumus valsts sociālās apdrošināšanas speciālajā budžetā -, bet - tieši pretēji! - minimālo valsts sociālās apdrošināšanas iemaksu pielīdzināšana valstī noteiktajai
Labrīt! Nu jā, paldies. Tātad - interesanti notikumi ar šo ārkārtējo situāciju. Es nemaz neieiešu detaļās par to, kā tā vispār varēja rasties un kurš ir atbildīgais par tiem likumiem, kuri pieļauj monopolus uz 20 gadiem, un tā tālāk. Par to jau sabiedrība pietiekami ir informēta. Bet, runājot par šo hronoloģiju, ļoti interesanti. Ja Konkurences padome vispār nebūtu pieņēmusi šo lēmumu par pagaidu noregulējumu, “Tīrīga” jau sen būtu aizrullējusi. Mēs vispār šeit nerunātu ne par ko, džeki Dzirnavu ielā berzētu rokas: “Forši, izkapājām 700 miljonus, nu!” Jo mafija - ir tāda lieta - saka tā... viņi domā ilgtermiņā - vajag no katra cilvēka paņemt pa eiro; nevajag ņemt no viena cilvēka miljonu eiro, vajag no katra pa eiro, pa diviem eiro. Tā radās OIK, un tā radās atkritumu shēma. Jau 9. septembrī Konkurences padome pieņēma šo lēmumu par ārkārtas... par šo pagaidu noregulējumu un deva laiku. Un viņi uzdeva divas lietas izdarīt citstarp. Viņi uzdeva līdz 12. septembrim - nekavējoties, bet ne vēlāk kā līdz 12. septembrim! - Rīgas domei atsaukt uzteikumus līgumiem ar atkritumu apsaimniekotājiem, lai viņi varētu turpināt darbu. Vai Rīgas dome to izdarīja? Protams, nē! Tāpēc ka tur jau bija sākts shēmas pīt un domāt, ko darīt... Dzirnavu ielā... tajā pašā brīdī. Otra lieta, ko viņi lika citstarp darīt, - līdz 12. septembrim - ne vēlāk kā līdz tam! - informēt Rīgas atkritumu radītājus, tas ir, mūs, Rīgas iedzīvotājus, vispār par situāciju un par to, ka visas šitās “Tīrīgas” izsūtītās vēstules un tamlīdzīgi... nav jāņem vērā, sistēma turpina darboties kā iepriekš. Vai Rīgas dome to darīja? Protams, nē! Tāpēc ka Burovs ir personīgi atbildīgs un konstruēja šo situāciju kopā ar atkritumu mafiju, kas pulcējās pēc tam otrdienas rītā pulksten 7.57 Dzirnavu ielā kāda zināma oligarha birojā. (Dep. A. Kaimiņš: “Kura? Kura? Kura?”) Šķēles! (Starpsauciens: “Nu redzi...” Aplausi.) Un tur pulcējās arī partijas “Latvijas attīstībai” dibinātājs - tas Gundars... (Starpsauciens: “Jā...”) Un taga
(Dep. R.Ločmele-Luņova, Z.Tretjaka un A.Loskutovs aplaudē.) Augsti godātā priekšsēdētājas kundze! Godātie deputāti! Ministru nav. Žēl! Nav daudz lietu, kas mani var pārsteigt, tomēr šķiet, ka šoreiz valdošās koalīcijas politiķiem ir izdevies pārspēt pašiem sevi. Un es patiešām esmu izbrīnīts par politiķu divkosību un augstprātību, runājot par nākamā gada valsts budžetu. Tā izpaužas ne vien pret opozīcijas deputātiem, bet arī pret saviem vēlētājiem nepilnus divus mēnešus pēc tam, kad notikušas vēlēšanas. Vēl vairāk! Kāpēc es saku, ka valdošās koalīcijas deputāti ir pārspējuši paši sevi? Tāpēc, ka jau pirms šī budžeta - 2014.gada budžeta - pieņemšanas jūs, Pimenova kungs, uzstājāties 3.oktobrī un paudāt sašutumu par to, ka opozīcijas deputātiem, lai iepazītos ar 46 likumprojektiem (No zāles dep. S.Āboltiņas starpsauciens.), ir iedota tikai viena darba diena. Savukārt šogad - Šadurska kungs jau pagājušajā nedēļā par to brīdināja - priekšlikumu sagatavošanai deputātiem tiks dota pat ne vairs viena diena, bet tikai viena nakts. Vakar Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdēs Šadurska kungs mūs nemitīgi steidzināja, viennozīmīgi norādot uz vēlmi budžetu pieņemt maksimāli īsā laikā, līdz ar to izslēdzot iespēju izvērtēt, debatēt vai ko papildināt budžeta kontekstā. Kad es uzdevu klātesošajam ministram Reiram jautājumu, cik, viņaprāt, ilgs laiks būtu nepieciešams, lai iepazītos (Rāda likumprojektu kaudzi.) ar šo budžeta paketi un varētu pieņemt izsvērtus un atbildīgus lēmumus (No zāles dep. V.Agešins: “Piecas minūtes!”), finanšu ministrs atbildēja, ka tam nepieciešams no 15 līdz 20 minūtēm. Diez vai Reira kungs, liekot roku uz sirds un skatoties acīs ikvienam cilvēkam Latvijā, kurš par jums atdeva savu balsi vēlēšanās, var apliecināt, ka ir gatavs parakstīties zem katras budžeta likumā ietvertās rindas, ko jūs esat rūpīgi izstudējuši un kam esat veltījuši 15-20 minūtes. Vai jūs, piemēram, esat gatavi parakstīties zem šī... es tikai nocitēšu no šīs budžeta paketes: “Valst
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā” (Nr.1145/Lp12). Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi šo likumprojektu otrajam, galīgajam, lasījumam. Kopumā tika saņemti seši priekšlikumi. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas attiecas uz sabiedrisko elektronisko plašsaziņas līdzekļu darbību un saistību ar likumu par Publiskas personas... Lai neradītu pretrunas, komisijā tika atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - zemkopības ministra Jāņa Dūklava priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. 4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Un 5. - zemkopības ministra Jāņa Dūklava priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Arī 6. - zemkopības ministra Jāņa Dūklava priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Paldies. Līdz ar to ir izskatīti visi seši priekšlikumi. Aicinu jūs, kolēģi, atbalstīt šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Cienījamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Zvejniecības likumā” (Nr.1151/Lp12). Šie grozījumi tika sagatavoti, lai ierobežotu darbības Rīgas līča tauvas joslā. Šis jautājums tika skatīts kontekstā ar Pāvilostas novada Sakas pagastā esošo māju-kuģi. Un bija paredzēts, ka Zvejniecības likumā tiek veiktas izmaiņas, nosakot ierobežojumus piekrastes tauvas joslā laivu un kuģu pārziemošanai, būvei un remontam, kā arī zvejnieku un ūdenstūristu apmetņu ierīkošanai, kas nedrīkst būt pretrunā ar pašvaldības teritorijas plānojumu. Šie ierobežojumi komisijā tika izvērtēti, tika uzklausīti dažādu ministriju viedokļi, tajā skaitā Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas, Ekonomikas ministrijas un Zemkopības ministrijas viedokļi, kā arī valsts institūciju viedokļi, un tika secināts, ka šie ierobežojumi vairāk ierobežos godīgus zvejniekus nekā šādus gadījumus ar māju-kuģi. Komisijā pēc lielām debatēm tika nolemts šos grozīj
Paldies par doto vārdu. Centīšos pieturēties pie sēdes vadītājas noteiktā jautājumu un problēmu loka, ko mēs izskatām šobrīd, taču vēlos arī vērst kolēģu uzmanību uz dažām lietām, kuras diemžēl man ne vienmēr izdodas attīstīt un virzīt tālāk... un saņemt atbildes Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijā, jo netiek uzklausīts kolēģu viedoklis, lielākoties gan opozīcijas viedoklis. Vēlos izteikt savu atbalstu šī iesnieguma tālākai virzīšanai un kā ceļa vārdus varētu teikt pārējiem kolēģiem, kas tālāk nodarbosies ar šo, ka šobrīd mums jāapzinās, ka mēs ar Ministru kabineta noteikumiem un Saeimas lēmumiem esam nolēmuši, ka daļu no iedzīvotājiem mēs pasludinām par slimiem, jo viņi nav saņēmuši vakcīnu. Mēs esam uzņēmušies, kā lai saka, likteņa lēmēja lomu tiem cilvēkiem, kas šobrīd nesajūt ne saslimšanu, ne arī cenšas saslimt. Nākošais, kas ir ļoti svarīgi, ir tas, ka šī antivielu noteikšana organismā ir ļoti svarīga un testa pieejamība un akceptēšana no valsts puses ir ļoti svarīga arī darba devējiem, jo darba devēju darbinieki šobrīd ir spiesti nepildīt savus darba pienākumus, jo valsts ir noteikusi uzņēmējiem un deleģējusi uzņēmējiem atrisināt valsts pieļautās kļūdas un veicināt vakcinācijas procesu, lai gan tas nav uzņēmēju pienākums un nebūt ne uzņēmēju galvenais nodarbošanās veids. To jau mēs redzam, kā valsts institūcijās ar šo saskaras, konkrēti - skolās, kur skolotāji pamet darbu tikai tāpēc, ka viņi nav vakcinēti. Lai gan salīdzinot ar procesiem, kas notiek skolās, kur šobrīd bērni var mācīties, izmantojot eksprestestus, šiem cilvēkiem rodas ļoti daudz pārdomu par valsts konsekvenci attiecībā gan uz šo procesu, gan uz visu pasākumu kopumā. Turpmāk, izskatot šo iesniegumu, būtu vēlams ņemt vērā to, ka valsts šobrīd ir nevajadzīgi apgrūtinājusi gan uzņēmējus, gan valsts institūcijas, kas nevar pilnvērtīgi strādāt, nevar pilnvērtīgi nodrošināt saviem darbiniekiem ieņēmumus un turpināt pildīt savu... misiju. Un trešais jautājums, kas šobrīd ir ļoti
Labdien! Man liekas, ka šodien šis jautājums ir viens no aktuālākajiem un ir pēkšņi pazudusi politika. Jūs pamanījāt, ka tie, kas piesakās runāt... vairs nav stāsts par politiku, mēs runājam par bērniem. Un tas, izrādās, svarīgi ir visiem. “Tu gribi izaudzināt memmīti!?” man vakar teica. “Tu gribi izaudzināt puiku, kuru tu vedīsi aiz rociņas uz skolu?”... Un tad es jautāju: “Vai, uzliekot viņam plecā bisi, viņš drosmīgāk ies uz skolu? Vai, uzliekot plecā viņam bisi, viņš būs mazāks memmītis?” Kā bērni kļūst pieauguši? Viņiem līdzās ir pieaugušie - vecāki, kas ir kopā ar viņiem no pirmās dienas un māca atbildību. Atbildība nenāk kopā ar bisi. Atbildība nāk ar gudriem, empātiskiem, iejūtīgiem vecākiem, kas ir kopā ar saviem bērniem, iet kopā ar viņiem mežā, māca dabu, kuriem ir, ar ko nodarboties... (Starpsauciens.) “Tu gribi aizliegt sportu? Tad lai viņi neiet jaunsargos?” Bet runa ir par atšķirīgu mērķi. Vai mēs runājam par to, ka cilvēks ar sporta ieroci šauj mērķī, vai mēs runājam par to, ka cilvēks ar bisi šauj uz dzīvu radību? Tās emocijas, kas tajā bioķīmiskajā reakcijā rodas cilvēkā, ir ļoti grūti valdāmas, ja šis cilvēks nav nobriedis. Un pusaudzis 16 gados vēl nav nobriedis. Jūs neticēsiet - vīrieši ar katru gadu nobriest arvien vēlāk. (Starpsauciens: “Ooo!”; dep. A. Kaimiņš: “Kāpēc?”) Un tas vairs nav pat 21 gada vecumā. Tas nu jau esot vēl vēlāk. (Starpsauciens.) Tad... Reizēm arī vectētiņš nav... Un tad, kad tiek minēti piemēri par to, ka pirms simt gadiem pusaudži glāba savas ģimenes... Tā ir taisnība, bet tas bija pirms simt gadiem. Šobrīd, kad viņi neredz, kā nokauj vistu, kad viņi nezina, no kurienes veikalā parādās piens, ir ļoti grūti iedomāties, ka viņi redz dabas cikliskumu (Dep. R. Bergmanis: “Bet mēs viņiem palīdzēsim!”) un ir kopā ar dabu. Mēs norunājām ar Raimondu Bergmani, ka tad, kad es noiešu no tribīnes, mēs joprojām būsim draugi, jo es saprotu, ka ir ļoti grūti pieņemt to, ka ne visi domā vienādi. Bet tā ir tā mūsu lielākā prasme - pieņem
Labrīt, kolēģi! Šīsdienas debatēm, manuprāt, nav jau īpašas jēgas, jo iepriekšējo divu dienu debates parādīja absolūti visu. Mazas niansītes, protams, šorīt. Paldies Bondara kungam par jūsu konsekvento necieņu attiecībā uz Latvijas iedzīvotājiem. Gribētu jūs tikai painformēt, ka šorīt mums notika speciālās parlamentārās komisijas sēde, kurai ir uzticēts lemt par administratīvi teritoriālo reformu, un vienīgais secinājums, kas izriet no šīsdienas komisijas sēdes, ir tāds, ka (Kazinovska kungs, varu jums apliecināt) otrā līmeņa pašvaldību mums nebūs. Tas ir galvenais, un principā tās 40 pašvaldības, kuras tiks izveidotas, pateicoties valdošās koalīcijas balsojumam, ar dažām izmaiņām... jo mēs visi zinām lieliski, kā notiek un kas notiek šajās dienās attiecībā uz dažu pašvaldību robežām. Tas arī būs viss, jo šī reforma ir absolūti politiska, ar politiskiem mērķiem, un ne par kādu iedzīvotāju labklājību un it īpaši iedzīvotāju interešu ievērošanu runas nav.
Jāni Vitenberg, tu Saeimā iekļuvi nevis tāpēc, ka ar mums kopā apbraukāji Latviju, bet tāpēc, ka, nesaskaņodams ar partiju, izdevi avīzi un izmantoji... tajā skaitā arī manu vārdu. (Dep. Ē. Pucens: “Pilnīgi meli!”) Šajā avīzē bija citāti... (Dep. Ē. Pucens: “Pilnīgi meli!”; dep. L. Liepiņa un dep. D. Šmits: “Taisnība!”) Pēc tam, kad jau notika Saeimas vēlēšanas... Es tev gribu atgādināt, Jāni Vitenberg, - mēs staigājām kopā, divatā, gar Māras dīķi (Starpsaucieni: “Ooo!”), un tu stāstīji par to, kādus amatus tu vēlies. Tagad tev ir amats Jaunās <PARTY>S valdībā... Bet tu esi aizmirsis to, kādi ir bijuši politiskās partijas “<PARTY>” solījumi. (Starpsauciens.) Tu esi balsojis pret visiem “<PARTY>” solījumiem... no saraksta, kurā tu... nejaušības pēc iekļuvi Saeimā un... kurā tu, ļoti iespējams, vispār nejaušības pēc iekļuvi. (Dep. N. Žunna: “Ļoti veiksmīga nejaušība!”; dep. K. Feldmans: “Baigi labi sanāca!”) Šodien tu pārmeti Ivaram Zariņam, kurš ir daudzus gadus cīnījies pret OIK. Šī gada sākumā, 10. janvārī, tu balsoji par OIK atcelšanu no 31. marta. Tu to darīji brīdī, kad nebija valdības... kad nebija Jaunās <PARTY>S valdības. (Dep. K. Feldmans: “Runā par tēmu!”) Pēc tam kad 31. martā OIK netika atcelta, tu nevienu dienu neesi cēlis trauksmi par to, ka Latvijas valdība neizpilda parlamenta lēmumus. Tu vadi vienu no Saeimas komisijām, vienu no būtiskajām komisijām, kas ietekmē visu Latvijas iedzīvotāju dzīvi! (Dep. J. Strīķe: “Bet tu nevadi!”) Tas, kas patiesībā ir šajā komisijā... un man nav nekas pret Ievu Krapāni, bet es esmu pārliecināts, ka tie, kas tos jautājumus gatavoja... kuri tika gatavoti citās telpās... tie cilvēki, kas tos gatavoja, objektīvi pārzina šo tēmu labāk. Tu balsoji pret Didzi Šmitu šajā komisijā, jo tas atkal bija saskaņots ar Jauno VIENOTĪBU, lai tev būtu amats komisijā, nevis lai izdarītu darbus, kas tika solīti pirms vēlēšanām (Starpsauciens.), jo acīmredzot amati ir svarīgāki par solījumu izpildi, turklāt izpildi konkrētos termiņos, par
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi deputāti! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Epidemioloģiskās drošības likumā” (Nr.1080/Lp12). Grozījumus sagatavoja Veselības ministrija, un likuma mērķis ir dot deleģējumu Ministru kabinetam noteikt detalizētus epidemioloģiskās drošības pasākumus atsevišķu infekcijas slimību izplatīšanās ierobežošanai, kā arī noteikt obligāto veselības pārbaužu veikšanas kārtību un darba devēja un darbinieka pienākumus, ja darbinieks ir inficēts ar noteiktu infekcijas slimību. Lai to īstenotu, ir piedāvāts citā redakcijā izteikt 13.pantu, 34.pantu un 18.pantu, kā arī ir veikti tehniski grozījumi - aizstāt visā likuma tekstā vārdus “profesionāli pamatotas aizdomas” ar vārdiem “pamatotas aizdomas”, vārdu “infekcionists” aizvietot ar vārdu “infektologs” un, ņemot vērā to, ka Saeima pieņēma jaunu likumu ar nosaukumu “Statistikas likums”, 11.pantā aizstāt vārdus “Valsts statistikas likums” ar vārdiem “Statistikas likums”. Komisija, protams, es esmu pārliecināts, diskutēs par Veselības ministrijas piedāvāto priekšlikumu izslēgt 31.punktu. Ko paredz piedāvātais Veselības ministrijas priekšlikums izslēgt 31.punktu? Viņi ierosina izslēgt definīciju “imunizācijas valsts programma” sakarā ar to, ka nav izstrādāts jauns imunizācijas plāns, un mēs dzīvosim atbilstoši Veselības ministrijas izstrādātajam dokumentam “Sabiedrības veselības pamatnostādnes 2014.-2020.gadam”. Komisija savā sēdē atbalstīja iesniegto likuma grozījumu pirmajā lasījumā un lūdz to darīt arī Saeimu. Kā jau teicu, es domāju, ka mēs runāsim par šo Veselības ministrijas priekšlikumu. Bet komisijas vārdā lūdzu atbalstīt šā likuma grozījumus pirmajā lasījumā. 10.janvāris.