EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Godātā Saeima! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir izskatījusi un sagatavojusi otrajam lasījumam likumprojektu “Trauksmes celšanas likums”. Pirms sākam izskatīt visus 42 priekšlikumus, gribu teikt, ka, mūsuprāt, tie, kuri piedalījās darba grupā - gan atbildīgie eksperti no nevalstiskā sektora, arodbiedrībām, gan arī ministriju pārstāvji -, un komisija kopumā uzskata, ka tas ir sabiedrības attieksmes maiņas likums, lai stiprinātu tādu procesu apturēšanu, kuri ir pretlikumīgi un kaitē sabiedrībai un valstij. 1.priekšlikums ir saņemts no deputātes Lolitas Čigānes. Tas ir atbalstīts daļēji. Un 2. - no Juridiskā biroja. Arī tas ir atbalstīts daļēji. Un abi priekšlikumi ir ietverti 3. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikumā, kurā ir runa par termina “kompetentā institūcija” skaidrojumu. Un tas ir atbalstīts. 4.priekšlikums ir saņemts no deputātes Lolitas Čigānes, un tas nav atbalstīts. 5. ir Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts un saistīts ar iepriekšējo - 4.priekšlikumu, kad likuma ietvaros tiek paplašināts termins, kas attiecas uz darba pienākumu veikšanu. 6. ir Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, ir atbalstīts un precizēts likuma mērķis. 7. ir Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Un tas ir atbalstīts. 8. ir Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Upenieka priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. ir Juridiskā biroja priekšlikums. Un tas arī ir atbalstīts. 10. ir Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Un tas ir atbalstīts, iekļaujot 13.priekšlikumā. 12. - deputāta Alekseja Loskutova priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā. 13. ir Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Tas ietver abus iepriekšējos un ir atbalstīts. 14. ir Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, un tas ir atbalstīts. 15. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, un
Godātie kolēģi! Cienītās kolēģes! Attālinātās mācības ir daļa no mūsdienu izglītības procesa, kas, protams, neaizvieto klātienes mācības. Bet attālinātās mācības kā daļa no izglītības procesa, kā viens no risinājumiem tiek izmantotas vairāku attīstītu valstu skolu sistēmā. Un vajadzība ātri iedzīvināt šo risinājumu Latvijā pagājušajā pavasarī, protams, nāca līdz ar pandēmijas izaicinājumiem, bet tas pats par sevi nenozīmē, ka mēs nevaram izmantot šo risinājumu, arī tālredzīgi domājot par to kā par daļu no nākotnes izglītības procesa. Un tas nav pretrunā viens otram. Attālinātās mācības attīsta skolēnu digitālās prasmes un ļauj nodrošināt tad, kad nav uz vietas pieejams īpaši izcils skolotājs, interesants saturs un tamlīdzīgi... nodrošināt pieeju arī skolēniem kādā attālā skolā saturam un skolotājam no citas skolas. Tas arī ir viens risinājums, kas pasaulē tiek plaši izmantots. Es piekrītu, ka IZM un Edurio jau pavasarī veiktā aptauja pierāda, ka ir arī dažas nepilnības, piemēram, pārāk daudzi vecāki ir atzīmējuši, ka viņiem ir bijusi nepieciešamība skaidrot saviem bērniem skolotāja dotos uzdevumus. Tas noteikti nav normāli, un izglītības sistēmai un skolām jāparūpējas par to, lai katrs bērns saprastu to uzdevumu, ko skolotājs dod, un šajā gadījumā attālinātās mācības nav attaisnojums. Mums jāaudzē skolu kapacitāte un skolotāju kapacitāte. Bet tas pats par sevi atkal nav iemesls, lai pilnībā atteiktos no idejas par to, lai jebkad nākotnē izmantotu kā daļiņu normālā izglītības procesā arī attālinātās mācības. Kopumā Edurio aptauja norāda uz to, ka Latvijas skolotāji un arī skolēni pavasarī ir diezgan labi adaptējušies attālinātajām mācībām un ir arī... un redz arī zināmus ieguvumus un priekšrocības. Turklāt skolotāji tiešām... vislielākā daļa skolotāju teica, ka viņi saprot, kā to darīt, un ka viņi kopumā ir bijuši gana efektīvi, to darot. Īstenojot attālinātās mācības, protams, ir ārkārtīgi svarīgi sekot tam, lai arī bērni no sociāli mazāk aizsargātām ģimenēm netiek
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Situācija izveidojusies ļoti slikta šobrīd, un es saprotu, ka likumprojekts ir vajadzīgs un rīcība ir vajadzīga ne tikai no valdības, bet no parlamenta puses arī. Bet - ko es lasu likumprojekta anotācijā? “Valdība ir secinājusi, ka Ventspils un Rīgas osta ir pakļauta augstam korupcijas riskam, tādējādi nepieciešamas neatliekamas reformas šo ostu pārvaldībā, lai izpildītu valdības deklarācijā noteikto prioritāti cīņai pret korupciju un uzlabotu šo ostu pārvaldību.” Vai valdes locekļu skaita samazināšana no astoņiem uz četriem uzlabos ostas pārvaldību? Nē! Viss pārējais paliks tieši tāpat. Vēl jo vairāk... Ja valdība runā par augstu korupcijas risku, tad es gribētu atgādināt, ka valdošās koalīcijas politiķi šobrīd arī ir ostu pārvaldē un... šajās ostu valdēs. Un pašvaldībām nebūt nav vairākums. Tur ir četri pret četri. Un, ja mēs paskatāmies... ja runājam par gada pārskatiem, par galvenajiem lēmumiem, kas par ostu attīstību tiek pieņemti, tad... valdības pārstāvji balso un apstiprina to pašu, ko arī pašvaldību vadītāji. Tad jau valdības pārstāvim vajadzēja būt visu laiku opozīcijā. Un, ja runā par šo korupcijas ēnu, tad... es saprotu, ka, piemēram, korupcijas ēna krīt arī pār Ģirtu Valdi Kristovski, kurš ir politiķis. Tad korupcijas ēna krīt arī pār vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Pūces biroja vadītāju Lailu Spaliņu, kura ir ostas valdē. Tad tā tas ir jāsaprot? Un, ja mēs kopumā paskatāmies, tad šī situācija ir vēl nepatīkamāka, zinot, kādi ir Jaunās konservatīvās partijas sponsori un kādas ir šo sponsoru vēlmes. Šeit es gribētu teikt, ka, piemēram, “TV3” raidījums “Nekā personīga” jau kādu laiku atpakaļ ir norādījis... par Pēteri Aloizu Ragaušu, kurš ir viens no lielākajiem Jaunās konservatīvās partijas ziedotājiem, kurš ir ziedojis līdzekļus priekšvēlēšanu kampaņai pirms Saeimas vēlēšanām un kurš cenšas Skultes ostā, kas ir, man liekas, ceturtā lielākā osta Latvijā, attīstīt sašķidrinātās gāzes termināl
Labdien, kolēģi! Aicinu atbalstīt un nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai likumprojektu “Grozījumi Republikas pilsētas domes un novada domes deputāta statusa likumā”. Grozījumi paredz izslēgt no likuma 15.1 pantu, kur ir paredzēts, ka domes vadītājs un vadītāja vietnieks saņem pabalstu, nonākot pensijā. Valsts kontroles revīzijas ziņojumā... 2018. gadā ir revidēta 21 pašvaldība un 15 pašvaldībās ir konstatēts, ka tiek izmaksāts... vairāk nekā 300 tūkstoši... Nu, šī ir nauda, ko mēs varam atrast iekšēji un pārdalīt citām lietām, ko norāda Valsts kontrole, - GMI. Tātad lūdzu likumprojektu atbalstīt un nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai. Paldies. (Aplausi.)
Cienījamie kolēģi! Es gribētu viest skaidrību. Ir neizpratne par likumprojekta izskatīšanas gaitu. Bet dažādu viedokļu nebija LDDK starpā, tāpēc ka... Kiukucānes kundze runāja par to, kas notika janvārī, februārī, un bija runa tikai par to, ka šīs sodošās normas varētu būt Ministru kabineta rīkojumā. Meņģelsones kundze runāja par to, ka šīs normas nevar būt pārceltas uz šo likumprojektu, kuru mēs šobrīd izskatām. Tā ka viedoklis viņām abām bija absolūti vienāds. Un es uzskatu, ka šo normu pārcelšana uz šo likumu ir absolūti neadekvāta un nevietā, tāpat kā visa tā sodīšanas politika. Ziniet, neiztur kritiku tas, ka mēs līdz šim neesam nevienu sodījuši... Priekš kā tad ieviest tādas normas, ja tās nevienam nav piemērotas vai ja negrasāties tās piemērot? Vēl jo vairāk, ja... ne visai adekvāti būs, ja policists slēgs kādu tirdzniecības vietu. Labi, Rīgā - tas citādāk, bet kā būs laukos? Vai mēs netiešā veidā... pareizāk sakot, jūs... jūs nevirzāt to visu uz jau valstisku tādu reketu, ko arī var uzskatīt kā iespējamu variantu tālākai attīstībai? Es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu... un beidzot domāt ar galvu. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Parlamentārās izmeklēšanas komisija šā gada 16. decembra sēdē, ievērojot to, ka komisija ir ieguvusi liela apjoma informāciju un nesen noslēgusi uz komisiju aicināmo personu iztaujāšanu, un to, ka pašlaik komisijā notiek aktīvas diskusijas par galaziņojuma saturiskajiem jautājumiem, kā arī lai dotu iespēju deputātiem rakstveidā iesniegt savus secinājumus, priekšlikumus, iespējams, arī sagatavot atsevišķos viedokļus, vienojās, ka komisijas darbības laiks būtu pagarināms. Un, ņemot vērā arī to, ka Saeimas darbībā būs pārtraukums no šā gada 23. decembra līdz nākamā gada 6. janvārim, komisijas deputāti vienbalsīgi nolēma lūgt Saeimu pagarināt komisijas darbības laiku līdz 2022. gada 28. janvārim. Komisijas vārdā lūdzu Saeimu atbalstīt sagatavoto lēmuma projektu.
Labdien, kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija rosina turpināt izskatīt 12.Saeimā likumprojektu “Grozījums likumā “Par preču zīmēm un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm””. Likumprojekts ir saistīts ar Latvijas pāreju uz tā saukto tīro instanču tiesu, un grozījuma būtība ir pavisam vienkārša - aizstāt visā likumā vārdus “Rīgas apgabaltiesa” ar vārdiem “Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesa”. Tā kā likumprojekts saistīts ar grozījumiem Civilprocesa likumā, kuri stājas spēkā nākamgad 1.janvārī, komisijas vārdā lūdzu piešķirt tam steidzamību. Priekšlikumus komisija gaidīs līdz 5.decembrim, un izskatīšana - 11.decembrī. Izglītības, kultūras un zinātnes komisija pieņēma lēmumu turpināt 12.Saeimā izskatīt 11.Saeimā iesniegto likumprojektu “Grozījums Pusvadītāju izstrādājumu topogrāfiju aizsardzības likumā”. Tāpat kā iepriekšējais likumprojekts, tas ir saistīts ar Latvijas pāreju uz tā saukto... ... Latvijas pāreju uz tā saukto tīro instanču tiesu sistēmu. Šā likumprojekta būtība ir tieši tāda pati - aizstāt vārdus “Rīgas apgabaltiesa” ar vārdiem “Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesa”. Likumprojekts ir saistīts ar Civilprocesa likumu. Lūdzu atbalstīt likumprojekta skatīšanu 12.Saeimā un piešķirt tam steidzamību. Priekšlikumus komisija gaidīs līdz 5.decembrim, un izskatīšana Saeimas sēdē - 11.decembrī. Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ierosina izskatīt 12.Saeimā grozījumu Patentu likumā. Tāpat kā divi iepriekšējie likumprojekti, arī šis ir saistīts ar pāreju uz tā saukto tīro instanču tiesu un ar Civilprocesa likumu, kas stāsies spēkā 1.janvārī. Līdz ar to lūdzu atbalstīt tā izskatīšanu 12.Saeimā un piešķirt tam steidzamību. Priekšlikumus komisija gaidīs līdz 5.decembrim, un izskatīšana Saeimas sēdē - 11.decembrī. Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ierosina turpināt izskatīt 12.Saeimā likumprojektu “Grozījums Dizainparaugu likumā”. Šis ir pēdējais likumprojekts no pakas, kas saistīta ar pāreju uz tā saukto tīro instanču tiesu un Civilpr
Labdien, cienījamie deputāti! Es pateicos komisijai par to, ka manu priekšlikumu, 57.priekšlikumu, atbalstīja. Ar šo priekšlikumu sākas virkne tālāko priekšlikumu, kas attiecas uz fiziskās personas maksātnespējas procesa regulējumu. Šo normu sistēma attiecas uz daudzām jo daudzām fiziskajām personām, kurām maksātnespējas process ir vienīgā iespēja atbrīvoties no pārlieku smagām parādsaistībām, apmierināt savu kreditoru prasījumus un atgriezties aktīvajā ekonomiskajā dzīvē. Es pieteicos uzrunai, lai pievērstu jūsu uzmanību tam, ka pirmajā lasījumā bija atbalstīta norma, kura parādniekiem apgrūtināja maksātnespējas procesa uzsākšanu maksātnespējas procesa mērķa sasniegšanai. Bija pieņemts, ka par katru personu, ar kuru kopā parādnieks iesniedz maksātnespējas procesa pieteikumu, maksātnespējas procesa depozītam papildus ir jāpieskaita klāt depozīts vienas minimālās mēnešalgas apmērā. Šī situācija rodas, piemēram, ja parādnieks iesniedz pieteikumu kopā ar galvotāju, un īpaši saistoša apstrīdamā norma būs, ja galvotājs ir ģimenes loceklis vai cits radinieks. Tad ģimene nevis plānos savus tēriņus nākotnei ģimenes labā, bet maksās maksātnespējas procesa administratoram. Slogs var kļūt par šķērsli pat maksātnespējas procesa pieteikšanai vispār. Šī norma acīmredzot darbosies pret likuma mērķi un valstī izsludināto politiku ģimenes atbalstam. Nav saprātīga ekonomiska pamatojuma papildu depozīta maksāšanai. Latvijas kredītņēmēju asociācija uzrunāja mani ar lūgumu ierosināt šīs normas izslēgšanu no likumprojekta. Komisija to atbalstīja, par ko vēlreiz pateicos. Balsojumu nelūdzu. Paldies. Kolēģi! Mans priekšlikums attiecas uz fiziskās personas saistību dzēšanas plāna īstenošanas termiņu. Saskaņā ar esošo likumdošanu saistību dzēšanas plāna īstenošanas termiņu parādnieks nosaka pats, ņemot vērā savus paredzamos ienākumus. Maksātnespējas procesa pieteicēja mērķis ir panākt, lai, pirmkārt, viņa saistību dzēšanas laiks būtu pēc iespējas īsāks un, otrkārt, lai viņam nāktos šķirties
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Par Banku augstskolas Satversmes grozījumiem”, ar kuru tiks apstiprināti Banku augstskolas Satversmes sapulces 2014.gada 27.maijā pieņemtie Banku augstskolas Satversmes grozījumi. Komisijas vārdā lūdzu piešķirt steidzamību. Lūdzu atbalstīt pirmajā lasījumā. Kolēģi! Ņemot vērā vienprātīgo atbalstu pirmajā lasījumā un to, ka Saeimas kārtības rullis neparedz, ka mēs varam kaut ko grozīt šajā likumprojektā, lūdzu likumprojektu atbalstīt uzreiz arī otrajā, galīgajā, lasījumā.
Labdien, cienījamie kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Augstskolu likumā” trešajā lasījumā. Komisija kopumā ir izskatījusi 271 priekšlikumu. Komisijas vārdā es likšu priekšā jūsu vērtējumam, lai apstiprinātu šos priekšlikumus. 1. – <PARTY>s frakcijas priekšlikums, kas paredz augstskolu konsorciju. Šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts un iekļauts 199. – komisijas priekšlikumā. 2. – deputāta Tutina priekšlikums, kas arī precīzi apraksta augstskolu konsorciju. Komisija arī ir izskatījusi, daļēji atbalstījusi un iekļāvusi 199. - komisijas priekšlikumā. Nākamais - 3. - deputātu Teirumnieka, Adamoviča, Kursītes, Jalinskas, Tutina un Dūklava priekšlikums. Arī par augstskolu konsorciju. Komisija to ir izskatījusi, daļēji atbalstījusi un iekļāvusi 199. - komisijas priekšlikumā. Paldies, kolēģi. Tātad 3. priekšlikumu, kuru ir iesnieguši deputāti Teirumnieks, Adamovičs, Kursīte, Jalinska, Tutins un Dūklavs, komisija ir daļēji atbalstījusi, un, kā jau Vucāna kungs skaidroja, tas ir iekļauts 199. priekšlikumā, kur precīzi ir aprakstīts konsorcijs. Tiešām līdzīga satura, līdzīgu pēc satura nozīmi. Bet attiecībā uz pantiem - tas attiecas uz 21. pantu, kura nosaukums ir “Augstskolas dibinātās iestādes, komercsabiedrības, biedrības un nodibinājumi”. Tā ka aicinu balsot “pret” vai atturēties balsojumā par šo priekšlikumu, ja ir prasīts balsojums. Paldies. Nākamais ir 4. - deputātes Čakšas priekšlikums, kas jau precīzi apraksta, ko nozīmē stratēģiskā specializācija. Šo priekšlikumu komisija ir daļēji atbalstījusi un iekļāvusi 8. un 20. komisijas priekšlikumā. 5. - deputātu Teirumnieka, Adamoviča, Kursītes, Jalinskas, Tutina un Dūklava priekšlikums. Arī apraksta to, kas tad ir stratēģiskā specializācija, papildinot ar to, ka bez līdzšinējiem formulējumiem tiek noteikta arī misija. Šo priekšlikumu komisija ir daļēji atbalstījusi un iekļāvusi 20. - komisijas priekšlikumā. 6. - <PARTY>s frakcijas priekšlikums. Paredz papildināt strat
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Strādājam ar... tūliņ, tūliņ, tūliņ, atvainojiet. Tā. Mēs strādājam ar likumprojektu Nr. 1393/Lp13. Likumprojekta mērķis ir ratificēt Pasaules Pasta savienības Vispārīgā reglamenta Trešo papildprotokolu. Papildprotokolā ietvertās normas neparedz Latvijai jaunas saistības, bet atvieglo procedūras priekšlikumu iesniegšanai grozījumam savienības dokumentos. Ārlietu komisija savā 6. aprīļa sēdē likumprojektu ir atbalstījusi. Aicinu arī Saeimu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Ierosinu priekšlikumu iesniegšanas termiņu noteikt 10 dienas, tātad - līdz šā gada 1. maijam.
Godātie kolēģi! Juridiskā komisija izskatīja un atbalstīja pirmajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.1136/Lp12). Šis likumprojekts ir saistīts ar šodien jau izskatīto likumprojektu “Grozījumi Gaisa kuģu pasažieru datu apstrādes likumā” (Nr.1135/Lp12). Likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” paredz administratīvo atbildību par normatīvajos aktos noteikto gaisa kuģu pasažieru datu nenosūtīšanu, nepilnīgu vai nepareizu datu nosūtīšanu, kā arī ietver atsauci uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2016.gada 27.aprīļa direktīvu par pasažieru datu reģistra datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem. Juridiskās komisijas vārdā lūdzu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumus otrajam lasījumam aicinu iesniegt līdz 13.martam. Jā, līdz 13.martam.
Labdien! Strādājam ar likumprojektu “Grozījums Dzīvojamo māju pārvaldīšanas likumā”. Tāpat kā iepriekšējais likumprojekts “Grozījumi Izglītības likumā”, arī šis likumprojekts paredz administratīvo pārkāpumu normu pārnešanu no Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa uz nozares speciālo likumu. Un šobrīd, kā jau teicu, tas ir Dzīvojamo māju pārvaldīšanas likums. Komisija ir izskatījusi likumprojektu pirms pirmā lasījuma un aicina Saeimu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Komisija piedāvā iesniegt priekšlikumus līdz šā gada 15.decembrim. Paldies.
Augsti cienījamā priekšsēdētāja! Cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Godājamais ministra kungs! Acīm redzami likumprojekts “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā” veido sistēmu ar tālāk skatāmo likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā”, tāpēc abi konceptuāli būtu jāizskata kopā. Es, tāpat kā manas frakcijas kolēģi, iestājos par mazākumtautību bērnu un pusaudžu izglītošanas taisnīgu un demokrātisku risinājumu, tāpēc uzskatu, ka ģimenēm un pašiem vidusskolas vecāko klašu izglītojamiem ir jādod iespēja izvēlēties starp vairākiem dažādiem mazākumtautību mācību valodas lietojuma variantiem. Savukārt valdība uztiepj vienu atrisinājumu, turklāt uzsver to kā vienīgo pareizo, nesniedzot savam mērķim ne zinātnisku pamatojumu, ne pārliecinošu socioloģisko analīzi, nekonsultējoties ar ieinteresēto iedzīvotāju grupu pārstāvjiem, proti, ar vecākiem un pedagogiem. Vēl vairāk! Valdības piedāvātā atrisinājuma būtība ir mazākumtautību valodu lietošanas reducēšana: vidusskolā - līdz nullei, pamatskolas posmā no 7. līdz 9.klasei - līdz 20 procentiem. Tas nozīmē, ka reāli mazākumtautību valodās varēs mācīt tikai dzimto valodu un literatūru. Savukārt bilingvālā apmācība būs iespējama tikai pamatskolas posmā no 1. līdz 6.klasei, uz pusi samazinot mācību satura apgūšanu mazākumtautību valodā. Un bērnudārzos jeb pirmsskolas izglītības iestādēs - tā, lai (citāts) “sekmīgi uzsāktu pamatizglītību latviešu valodā”. (Citāta beigas.) Tātad skolā par publisko naudu varēs mācīties tikai tā, bez jebkādām alternatīvām, un par privāto naudu privātajās skolās arī tikai tā. Par likumprojekta mērķi. Manā ieskatā, abi likumprojekti nav rutinētas izmaiņas tiesību aktos izglītības jomā, bet gan jauns valsts piekoptas etnopolitikas pavērsiens, ar kuru tiek krasi samazinātas Latvijai piederīgo mazākumtautību identitātes saglabāšanas un attīstības iespējas. Tam ir jābūt pašsaprotamam, ka publiskajās vietās var sarunāties un saņemt atbildi valsts valodā. Tikpat pašsaprotams ir tas, ka ikviens skolas beid
Kolēģi, šis likumprojekts izvirza stingras prasības pret mazākumtautību valodām, bet vienlaikus dod zaļo gaismu visām Eiropas Savienības oficiālajām valodām. Tad kādēļ maldināt sabiedrību, ka likumprojekta mērķis ir latviešu valodas stiprināšana? Sanāk tā, ka valsts valodas proporcijas neattiecas uz izglītības iestādēm, kas īsteno vispārējās izglītības programmas ar integrētu mācību saturu un svešvalodas apguvi, lai nodrošinātu citu Eiropas Savienības dalībvalstu valodu apguvi, ievērojot attiecīgās valsts izglītības standarta nosacījumus. Minētais apsvērums attiecas gan uz publiskajām, gan uz privātajām izglītības iestādēm. Ņemot to vērā, būs iespējams īstenot izglītības programmu ar integrētu mācību saturu un svešvalodas apguvi, piemēram, poļu un lietuviešu valodā, bet nebūs iespējams krievu un baltkrievu valodā. Bet Satversmes 91.pants aizliedz diskrimināciju. Proti, šis pants nosaka: “Visi cilvēki Latvijā ir vienlīdzīgi likuma un tiesas priekšā. Cilvēka tiesības tiek īstenotas bez jebkādas diskriminācijas.” Šis aizliegums attiecas arī uz situācijām, kad pret dažādām minoritātēm attieksme ir atšķirīga. Mans priekšlikums paredz papildināt šo pantu ar jaunu 2.3 punktu šādā redakcijā: “[..] izglītības iestādes, kas īsteno vispārējās izglītības programmas ar integrētu mācību satura un mazākumtautību valodas apguvi, lai nodrošinātu vēsturiski dzīvojošo kopienas Latvijā valodu apguvi, ievērojot attiecīgā valsts izglītības standarta nosacījumus.” (Dep. A.Kaimiņš: “Tad neatbalstīt? Ko darīt?”) (Dep. A.Kaimiņš: “Tad neatbalstīt? Ko darīt?”) Es tikai gribu piebilst: ja mēs runājam par latviešu valodas stiprināšanu, tad piedāvāju ministrijai apdomāt varbūt nākamreiz šo pantu papildināt ar nosacījumu, ka vismaz bakalaura, maģistra un doktora darbi jāpārtulko latviešu valodā, lai patiešām vairotu zinātnisko literatūru un materiālus latviešu valodā.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Ministres kundze! Starp visiem šiem pārmetumiem, kas šodien ir izskanējuši par šī gada budžetu, es gribētu kādu pozitīvu noti ienest un teikt paldies gan bijušajai valdībai, kas principā ir sagatavojusi pamatu 2019. gada budžetam, gan arī pašreizējai valdībai Artura Krišjāņa Kariņa vadībā, visiem ministriem, kas ļoti īsā laikā ir spējuši sagatavot mums apstiprināšanai 2019. gada budžetu (to šodien skatām jau otrajā, galīgajā, lasījumā). Droši vien ne bez kompromisiem, ne bez piekāpšanās un sapratnes savā starpā. Un, es domāju, tos solījumus, ko mēs dzirdējām, protams, katra no ievēlētajām partijām centīsies pildīt un iespēju robežās tos atspoguļot nākamo gadu budžetos. Par šo priekšlikumu konkrēti runājot, - jā, pēdējos četrus gadus valsts ir atbalstījusi gan nacionālās sporta būves, gan sporta objektus, kas tiešām... kur tiek organizēti daži starptautiska mēroga pasākumi. Un tā ir tikai ļoti maza daļa no tā, ko reģionos pašvaldības iegulda šajos olimpiskajos centros vai nacionālajās sporta būvēs. Runājot par vienlīdzību vai taisnīgumu attiecībā uz reģioniem, jāteic, ka laikam šis princips gan nav īpaši ievērots. Jo, runājot par Latgales reģionu, šobrīd gribu runāt Latgales iedzīvotāju vārdā. Ne Daugavpils olimpiskajam centram... Un Rēzeknes olimpiskajam centram... Gadījuma raksturs... ir bijušas piešķirtas dotācijas no valsts nelielā apmērā... šobrīd... 2016. gadā ir bijuši 700 tūkstoši, 2017. gadā - 952 tūkstoši, 2018. gadā - 1,1 miljons. Man jāsaka, ja jūs atbalstīsiet šo priekšlikumu, tad... Šogad ir vislielākais finansējums paredzēts Rēzeknes olimpiskajam centram, kas tiešām... Šī sporta būve, kas jau piecus gadus tiek būvēta, ir ar ļoti daudzām funkcionālām zālēm. Turpinājumā ir paredzēta arī ledus arēna, kas ir gan Rēzeknes pilsētas, novada... gan Rēzeknes Augstskolai un Valsts robežsardzes koledžai, gan daudzām Latgales pašvaldībām nepieciešama. Tāpēc es tiešām lūdzu šobrīd atbalstīt Izglītības un zinātnes ministrija