EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Augsti godātie kolēģi! Es gribētu izteikt komplimentus kolēģim Mārtiņam Bondaram, kurš, iespējams, veiksmīgi ir mēģinājis pārliecināt daudzus no jums par to, ka šajos grozījumos tiešām nu nekā tāda nav, ka tie ir nevainīgi. Mēģinājis apelēt pie tā, ka Kariņa valdība ir kā tāds akls kaķēns, kurš īsti nesaprot, ko vēl darīt, lai apmierinātu starptautiskos finanšu sabiedrotos, un tā tālāk, jo jau Kučinska valdība, tā teikt, mēģināja... par 75 procentiem samazināja nerezidentu noguldījumu apmēru, aizliedza čaulu kompānijas, bet kaut kā joprojām nav lāga. Tagad Kariņa valdība domā - nu ko vēl izdarīt? Pamēģināt atlaist FKTK vadītāju, varbūt palīdzēs... politizēt FKTK, varbūt palīdzēs. Tā īsti nezinot, ko darīt. Es nevaru nepiekrist šim Kariņa valdības raksturojumam, bet es domāju, ka, kolēģi, šeit tomēr ir kaut kas vēl daudz dziļāks... Es pieņemu, ka gandrīz katrs no jums domā, ka viņš (vai viņa) ir ļoti... tā teikt, ļoti gudrs un zinošs, un tā tālāk. Bet tieši tos, kuri sevi par šādiem uzskata, apmuļķot ir visvieglāk. Kolēģi! Padomājiet par vienu afēru, par kuru daudzi no jums te ir runājuši ļoti, ļoti ilgi, - OIK afēru. Vai jūs domājat, ka vairāku gadu gaitā, kad tika veidota OIK afēra, likumdevējs nav pieņēmis nevienu lēmumu par to, lai to veicinātu? Arī viņi domāja, ka to visu dara ar labiem mērķiem. Viņiem tika iestāstīts, ka, ja to neizdarīs, tad Eiropas Komisija, Eiropas Savienības institūcijas vērsīsies pret viņiem, tāpēc ka netiks sasniegti tā dēvētie zaļie rādītāji. Un tā tālāk, un tā tālāk. Tātad tiem, kas veido šo politbiznesu... kolēģi, viņiem visvairāk patīk tādas tēmas, viņi pat mīl tādas tēmas... Tiek radīti tādi kosmiskie draudi, ka, ja mēs kaut ko tādu neizdarīsim, tūlīt būs pelēkais saraksts, viss absolūti beigsies: jūsu kredītkartes neviens nekur nepieņems un tā tālāk. Zem tieši šādām tēmām tiek virzītas, bīdītas shēmas, radot augsni nākamajām afērām. Es vēlreiz atkārtoju - ne tam likumprojektam par FKTK, kas tagad tiek virzīts, ne nākamajam likumproj
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija sadarbībā ar Iekšlietu ministriju un Saeimas Juridisko biroju sagatavoja otrajam lasījumam minēto likumprojektu. Tas ir likumprojekts par iespēju Latvijā īstenot FRONTEX maģistra programmu, starptautisku programmu. Tika atrasts risinājums, kā šo programmu īstenot, nekaitējot grādu piešķiršanas sistēmai Latvijas augstākajā izglītībā. Un saistībā ar to tad ir Juridiskā biroja 1.priekšlikums, ko komisija atbalstīja. Juridiskā biroja 2.priekšlikums. Arī komisijas atbalstīts. Juridiskā biroja 3.priekšlikums. Komisijas atbalstīts. 4.priekšlikumu ir iesniegusi Iekšlietu ministrijas parlamentārā sekretāre Siliņas kundze. Šis priekšlikums komisijā ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. Un visbeidzot 5. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas izstrādāts priekšlikums, ko pati komisija, protams, atbalstīja. Godātie kolēģi! Arī es, iepriekš uzstājoties no šīs tribīnes, esmu teicis, ka principā bija iespējams šo maģistra programmu īstenot citādākā veidā, ievērojot Latvijas likumdošanu. Taču, uzklausot gan Valsts robežsardzes priekšnieku, gan Iekšlietu ministriju, kā arī iedziļinoties konkrētās maģistra programmas, šīs FRONTEX programmas, dokumentos, tika konstatēts, ka tiešām citas dalībvalstis, kuras piedalās šīs programmas īstenošanā, pieļauj iespēju, ka maģistra programma tiek apgūta četrarpus gados. Latvijā parasti šis termiņš ir pieci gadi. Vienlaikus tika identificēta informācija, ka ikviens, kurš tiek uzņemts šajā programmā, ir ar vismaz trīs gadu praksi Robežsardzes operatīvajā vadībā, un tas nozīmē, ka pēc būtības tie ir cilvēki, kuri sevi jau ir apliecinājuši, turklāt apliecinājuši tieši tajā jomā, kurā viņi pretendēs uz maģistra grādu... Un arī Latvijas likumdošana šādu iespēju pieļauj. Tas ir tas, ko jau minēja Sudrabas kundze, - ka pastāv iespēja praksē apgūtas zināšanas un prasmes pārvērst kredītpunktos un to visu formāli ieskaitīt. Taču šis risinā
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Kariņa kungs! Ministri! Kariņa kungs mani tomēr neatrunāja no runāšanas, bet es gribētu sākt ar to, ka pasaku arī dažus labus vārdus no opozīcijas. Es domāju, ka sastādīt un apstiprināt budžetu un vēl panākt vienošanos patiešām ir ļoti, ļoti grūti. Es vēl gribētu pateikt, kas ir labs izdarīts. Tas, ka nepacēla nodokļus, tas ir... to novērtē ļoti daudzi. Tikai tie jau nerunā, tie parasti neraksta tīklos. Tīklos raksta citi... citi. Nākamais - arī par finanšu uzraudzības reformu. Es domāju, tagad viss ir izdarīts, ir tikai jāstrādā. Bet... kopumā, ja runā par to, atceros, ka budžetu ir ļoti, ļoti grūti sastādīt... Man arī prasa, kas tad ir atšķirīgs jūsu atnestajā budžetā un tajā, kas bija iepriekšējos gados. Es domāju, ka budžetā kā tādā atrast atšķirības pārāk viegli nav, bet šis ir budžets, kurā... kas ir apliecinājums tam, ka visi tie solījumi, par ko ļoti daudzi “nopirka” vietas šajā parlamentā, nu, vienkārši nav izpildāmi. Realitāte ir pavisam skarba. Realitāte ir tā, ka šodien jūs nākat tribīnē un lepojaties ar to, ka jums izdevās vienoties. Brīnišķīgi! Ar to arī apsveicu! Ja nedaudz savelkam kopā, ko neviens nav darījis šodien, vēl arī tādu lietu, kas ir mazliet pamesta novārtā... Tas ir Valdības rīcības plāns, kas ir deklarācijā ierakstīts. Ir daži uzdevumi... Šie uzdevumi ir kaut kādā ziņā... Es nerunāju par tiem, kas ir ilgtermiņā, jo PKC, ko vakar te viens jau gribēja likvidēt... Bet PKC labāk nelikvidējiet, jo tas ļoti pozitīvi ir izvērtējis Valdības rīcības plānu, uzrakstot, ka viss pagaidām ir procesā. Ir tikai dažas neizdarītas lietas - nav produktivitātes padomes, un vēl Ekonomikas ministrijā attiecībā uz mājokļiem kaut kas nav īsti izdarīts. Pārējais ir vai nu procesā, vai... ārkārtīgi zīmīgas izpildes. Es gribētu nolasīt dažas, kas ir... par izglītību... pieaugumu valsts dibinātajās augstskolās, par ko visi runāja. Tālāk - arī par zinātni. Un darbības rezultāts, kas bija jāpanāk: 2020. gads - 20 milj
Godātie kolēģi deputāti! Biju jau sagatavojis šodienai asu, iznīcinošu runu, lai sakautu pretējo viedokļu paudējus, taču tad es pats uzdevu sev jautājumu: pret ko gan mēs īsti cīnāmies? Varbūt šis pretinieks, kam veltām asās, saindētās bultas, patiesībā ir daļa no katra no mums pašiem? Vai nav tā, ka katrs cīnās pats ar sevi, tikai meklē šī pretinieka veidolu cita cilvēka personā? Tas attiecas uz visiem mums, arī uz mani. Tikumības jēdzienam vajag vienot, nevis šķelt sabiedrību, tāpēc aicinu katru izvērtēt, vai viņa oponents patiesībā nav tikai iedomāts pretinieks. Manās rokās ir “Papardes zieda” izdotā grāmatiņa “Tu esi tu”. Arī jums tāda ir. Tajā ir šādi vārdi: “Sekss ir attiecību turpinājums un papildinājums, nevis sākums. Vai tu vēlētos attiecības, kurās partneri saista tikai sekss? Vai tu esi svarīgs kā cilvēks vai tikai kā seksa objekts?” Labi teikts! Kāpēc gan tu, mans iedomātais pretiniek, apgalvo, ka es gribu aizliegt šos vārdus? Kāpēc gan tu pretnostati tikumību seksam, apgalvodams, ka tikumiskā audzināšana noliedz seksuālo audzināšanu, un piesauc pat Romeo un Džuljetu? Mans iedomātais pretiniek, tev es savukārt teikšu: nebaidies no tikumības! Tu saki, ka nesaproti, ko šis vārds nozīmē? Mēģināsim to noskaidrot, jo ne vien Latvijas Republikas Satversmes 116.pantā, bet arī Eiropas Savienības likumos parādās tikumības jēdziens, piemēram, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 11.pantā, tāpat Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19.pantā. Smiltēna kungs un Platpera kungs jau minēja tikumības jēdziena definīcijas. Nolasīšu pēc būtības analoģisku tikumības skaidrojumu: “Tikumība - gara un kultūras dzīves sastāvdaļa, kas pastāv un mērķtiecīgi veidojas gribas vadītu aktīvu cilvēku kopdzīvē atkarībā no vērtībām un normām, kas saistīgas mūsu sirdsapziņai un brīvai iekšējai pārliecībai par labo un ļauno.” No šīs definīcijas es tad arī redzu, kāpēc tev, mans iedomātais pretiniek, tikumība šķiet tik bīstama. Tā balstās
Godātie kolēģi! Atvainojos par šo neparasto situāciju. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija izskatīja otrajam lasījumam saņemtos priekšlikumus. Trīs priekšlikumi bija no frakcijas <PARTY>. Un pati komisija redzēja, ka ir nepieciešami arī redakcionāli precizējumi iepriekš izstrādātajā variantā, tāpēc divi priekšlikumi ir no komisijas. Par 1.priekšlikumu. 1.priekšlikums ir frakcijas <PARTY> priekšlikums, kas paredz to, ka par kredītiestādes administratoru kredītiestādes maksātnespējas procesā var būt arī fiziskā persona vai zvērinātu revidentu komercsabiedrība. Komisijā šo priekšlikumu mēs izdiskutējām un sapratām, ka tā ir atkāpšanās no komisijā un arī Saeimas sēdē iepriekš pieņemtajiem principiem, un tāpēc komisija nolēma šo priekšlikumu noraidīt.
Labdien, Saeimas deputāti! Gan nododot likumprojektu skatīšanai atbildīgajai komisijai, gan arī tikko esam noklausījušies deputāta Ražuka uzstāšanos, no kuras izriet, ka likumprojekta galvenais uzdevums ir valsts obligātās veselības apdrošināšanas sistēmas ieviešana Latvijā. Nav gluži tā! Likumprojekta galvenais mērķis ir nodrošināt veselības aprūpei pietiekamu finansējumu. Zems veselības aprūpes finansējums ir mūsu galvenā problēma. Uz to norāda Pasaules Veselības organizācija, to atzinušas - tieši vai netieši - Latvijas valdības. No visām Eiropas Savienības dalībvalstīm Latvijā publiskais finansējums veselības aprūpei ir viens no zemākajiem, bet iepriekšējā gadā tas bija viszemākais. Skatāmais likumprojekts tapa grūtās pārrunās Nacionālajā trīspusējās sadarbības padomē dažu mēnešu laikā, un 24.augustā padomes sēdē bija panākta vienošanās attiecībā uz nozares finansējuma pieaugumu un darba samaksas paaugstināšanu nozarei. No likumprojekta šī vienošanās ir izmesta. Šīs vienošanās likumprojektā vienkārši nav. Lai to atjaunotu, likumprojekta pārejas noteikumos būtu jāiekļauj trīs normas. Pirmā - noteikt, ka Ministru kabinets, iesniedzot Saeimā gadskārtējo likumu par valsts budžetu, paredz ikgadējā finansējuma pieaugumu veselības aprūpei tādā apmērā, lai valsts piešķirtais finansējums 2020.gadā sasniegtu četrus procentus no iekšzemes kopprodukta. Lai tieši šī frāze būtu iekļauta nevis tikai anotācijā, bet arī likuma “ķermenī”. Otrā - noteikt, ka veselības aprūpes valsts finansējuma pieaugums nedrīkst būt mazāks par konkrētām summām nākamajā gadā, 2019.gadā un 2020.gadā, proti, 227 miljoni eiro 2018.gadā, 341 miljons eiro 2019.gadā un 442 miljoni 2020.gadā. Tikai tad četri procenti no iekšzemes kopprodukta būtu nodrošināti. Un trešā - noteikt, ka veselības aprūpes valsts finansējuma ietvaros valsts finansējums veselības aprūpes darbinieku darba samaksas paaugstināšanai nedrīkst būt mazāks par 113 miljoniem eiro nākamajā gadā, 179 miljoniem eiro 2019.gadā un 240 miljonie
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Pirmām kārtām šis ir nodokļu pārskatīšanas jautājums, kurš tiks skatīts 2021. gadā. Tā kā mēs esam solījuši, nodokļi tiks pārskatīti 2021. gadā, nevis katru gadu vai pusgadu, raustot nodokļus uz vienu vai uz otru pusi. Priekšlikums samazināt valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu likmi nav atbalstāms, jo esošās likmes ietvaros - bez papildu finansējuma speciālajā budžetā - savulaik ir ieviesti tādi sociālās apdrošināšanas pabalsti kā vecāku pabalsts, paternitātes pabalsts, pārdzīvojušā laulātā pabalsts, kā arī dāsnāka kļuvusi pensiju indeksācija, kas kopumā prasa ļoti lielus finanšu resursus ar iespaidīgu ilgtermiņa efektu. Piemaksas pie vecuma un invaliditātes pensijām ilgu periodu tika finansētas no sociālās apdrošināšanas speciālā budžeta bez finansiālā seguma. Praktiski piemaksas pie pensijas bija jāfinansē no pamatbudžeta. Lai nodrošinātu vismaz minimālo pensiju tiem, kuri valsts sociālās apdrošināšanas iemaksas veic speciālajos režīmos (autoratlīdzību saņēmēji, pašnodarbinātie, kuri ir apdrošināti... tikai pensiju... un maksā piecus procentus, mikrouzņēmumu darbinieki, saimnieciskās darbības veicēji, kuri maksā patentmaksu), ir nepieciešamas papildu finanses speciālajā budžetā. Lai sociālās apdrošināšanas speciālais budžets būtu finansiāli stabils gan pret ekonomisko un finanšu krīžu ietekmēm, gan demogrāfiskajiem, novecošanās izaicinājumiem un nodrošinātu finanšu saistības arī pret nākotnes pensionāriem, svarīgākais priekšnoteikums ir pietiekams finanšu uzkrājums jeb rezerves fonda veidošana speciālajā budžetā. Par bezdarbnieku pabalstiem. Darbaspēka nepietiekamību var risināt divējādi - izmantojot darbaspēka rezervi, tātad bezdarbniekus un darba meklētājus, vai piesaistot ārvalstu darbaspēku, kas ir pārsvarā no trešām valstīm. Un viens no instrumentiem darbaspēka aktivizācijai un motivācijai atgriezties darba tirgū ir arī bezdarbnieku pabalsta sistēma, kas ir atkarīga no atsevišķiem nosacījumiem, kur
Sveicināti, kolēģi, vēlreiz! Otrajā lasījumā izskatīsim likumprojektu “Grozījumi Publiskās un privātās partnerības likumā” (Nr. 1015/Lp13). Uz otro lasījumu tika iesniegti 35 priekšlikumi. 1. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Zakatistova priekšlikums. Paredz precizēt koncesijas procedūras komisijas darbības pamatprincipus. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 2. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Zakatistova priekšlikums. Tas ir redakcionāls. Komisijā atbalstīts. 3. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Zakatistova priekšlikums. Paredz noteikt veicamo darbu vai pakalpojumu vērtības slieksni, no kura pretendentam jānorāda visi apakšuzņēmēji, koncesijas procedūras komisijai. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Zakatistova priekšlikums. Paredz likumprojekta 5. pantā paredzēto likuma 33.1 panta trešās daļas izslēgšanu. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 5. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Zakatistova priekšlikums. Paredz precizēt Eiropas vienotā iepirkuma procedūras dokumenta noteikumus. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 6. - deputāta Zariņa priekšlikums. Paredz precizēt pretendenta izslēgšanas noteikumus. Priekšlikums komisijā nav atbalstīts. 7. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Zakatistova priekšlikums. Paredz precizēt pretendenta izslēgšanas noteikumus. Komisijā atbalstīts. 8. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Zakatistova priekšlikums. Paredz precizēt pretendenta izslēgšanas noteikumus. Komisijā atbalstīts. 9. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Zakatistova priekšlikums. Paredz precizēt pretendenta izslēgšanas noteikumus. Komisijā atbalstīts. 10. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Zakatistova priekšlikums. Paredz precizēt pretendenta izslēgšanas noteikumus. Komisijā atbalstīts. 11. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Zakatistova priekšlikums. Paredz precizēt pretendenta izslēgšanas noteikumus. Komisijā atbalstīts. 12. - Finanšu ministrij
Labvakar, godātie kolēģi! Ja mēs runājam par suitiem, tad no trīs novadiem suiti pēc reformas būs divos novados. Kāpēc es aicinātu balsot pret šo priekšlikumu? Suiti paši nav vienoti tajā, kā viņiem turpmāk dzīvot, kā jau šeit ir pieminēts, un, iespējams, jāpaiet vēl kādam laikam, lai paši iedzīvotāji vienotos par to, kā viņiem ir labāk, – vai visiem kopā vai katram dalītos novados. Es esmu tikusies ar vairākiem nevalstisko organizāciju vadītājiem, kas ikdienā nodarbojas ar suitu kultūrtelpas kopšanu. Viņi man ir rādījuši tabulas, kā Jūrkalnes suiti un Kuldīgā Gudenieku suiti tiek no savām pašvaldībām līdzfinansēti un kā Alsunga, tādēļ ka tai nav tik liela rocība, nevar līdzfinansēt šos suitu kultūrtelpas projektus. Vismaz tie nevalstisko organizāciju vadītāji, ar ko es esmu runājusi, ļoti labprāt gribētu, lai Alsungas novads tiktu pievienots Kuldīgas novadam. Un, jā, suiti ir ļoti stipri ļaudis. Ja viņi spēj, trīs novados būdami, iekļūt UNESCO Nemateriālā kultūras mantojuma sarakstā., tad es nevaru iedomāties, kāpēc lai viņi pazaudētu savu identitāti, esot divos novados. Vēl gribu teikt, ja mēs nobalsotu par vienotu suitu novadu, tas būtu vis... (Skaņas defekts.) vismazākais Latvijas novads un reizē arī visnabadzīgākais Latvijas novads. Vai visnabadzīgākais Latvijas novads būtu tas, kurš varētu veiksmīgi attīstīties? Nu, ļoti stipri par to šaubos. Tāpēc es aicinu balsot pret šo priekšlikumu. Paldies.
Ļoti cienījamā Saeimas sēdes vadītāja! Kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 11. maija sēdē ir apspriedusi likumprojektu “Grozījumi likumā “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli”” (Nr. 690/Lp13) trešajā lasījumā. Tika saņemts viens priekšlikums, un to ir izveidojusi pati Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija. 1. un vienīgais - atbildīgās komisijas priekšlikums. Tapis pēc Juridiskā biroja norādes attiecībā uz nepieciešamību izņēmuma stāvokļa laikā noteikt arī īpašu regulējumu speciālo valsts pensiju izmaksai. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt, jo komisijā šis tika atbalstīts. Tā kā visi priekšlikumi ir izskatīti, aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli”” trešajā, galīgajā, lasījumā. Kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 11. maija sēdē ir apspriedusi arī likumprojektu “Grozījumi Mobilizācijas likumā” (Nr. 691/Lp13) trešajam lasījumam. Arī šajā likumprojektā tika saņemts viens priekšlikums, un tas arī ir Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. 1. un vienīgais - atbildīgās komisijas priekšlikums. Paredz mobilizācijas izņēmumu attiecināt uz Saeimas Administrācijas ģenerālsekretāru un Saeimas Prezidija noteiktām amatpersonām. Citos punktos šie izņēmumi noteikti attiecībā uz Valsts prezidenta kancelejas amatpersonām, Valsts kancelejas direktoru, kā arī citām valsts amatpersonām, kam ir svarīgāk veikt tiešos darba pienākumus un nodrošināt iestāžu darba nepārtrauktību. Attiecībā uz citu papildu amatpersonu loku paredzēts pieņemt Ministru kabineta lēmumu, izmantojot šī panta otrajā daļā noteiktās tiesības. Tomēr Saeima neietilpst valsts pārvaldes sistēmā, līdz ar to tiek paredzētas tiesības Saeimas Prezidijam noteikt to amatpersonu loku, kuras būtu iesaistāmas Saeimas darbības nodrošināšanā ārkārtējās situācijās, izņēmuma stāvokļa vai kara laikā, kad Ministru kabinets izsludinājis mob
Cienījamā Mūrnieces kundze! Godātie kolēģi deputāti! Šodien digitālā Sociālo un darba lietu komisijas sēdē izskatījām likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””. Un konkrēti. Deputātu grupa ir iesniegusi šādu priekšlikumu: “Ja vecāku pabalsta piešķiršanas periods beidzas laikā, kad valsts teritorijā ir izsludināta ārkārtējā situācija, un vecākam ārkārtējās situācijas radīto apstākļu dēļ nav iespējams atgriezties darbā, tad vecāku pabalsta izmaksu turpina visu ārkārtējās situācijas laiku un vienu kalendāra mēnesi pēc ārkārtējās situācijas beigām.” Komisijā diskutējām vēl... arī jau sākām diskusijas par dažiem ierobežojumiem... respektīvi, ka tā summa būtu jāierobežo līdz 700 eiro. Komisijā lēmām, ka likumprojekts ir jāatzīst par steidzamu. Komisijas vārdā lūdzu likumprojektu atzīt par steidzamu.
Labdien, dārgie kolēģi! Šodien izskatīsim likumprojektu “Grozījums Ventspils brīvostas likumā”, ko Saeimā saņēmām no Ministru prezidenta Kariņa kunga. Likumprojekta mērķis ir dot iespēju Ventspils brīvostas pārvaldei saņemt valsts aizdevumu uzsākto... jau uzsākto būvniecības projektu kreditēšanai, tādējādi nodrošinot brīvostas pārvaldes kredītspējas atjaunošanu un darbību. Tur ir runa par to, ka nepieciešams valsts aizdevums, lai pārfinansētu esošās kredītsaistības 8,3 miljonu eiro apmērā, kā arī nepieciešams kredīts investīciju projektu īstenošanas pabeigšanai 7 miljonu eiro apmērā, kas kopā sastāda summu 15,3 miljoni eiro. Kā zināms, tranzīta un loģistikas nozare šobrīd saskaras ar virkni izaicinājumu, kuru pārvarēšanai nepieciešami risinājumi dažādos līmeņos. Un Ventspils ostas pārņemšana valsts kontrolē, kā arī pārmaiņu process, migrējot no Ventspils brīvostas pārvaldes uz akciju sabiedrību “Ventas osta”... ir ieviesuši fundamentālas izmaiņas, tai skaitā ar būtisku ietekmi uz iespējām ātros... īsos termiņos šai vecajai pārvaldības struktūrai piesaistīt papildu kredītlīdzekļus jau iesākto investīciju projektu pabeigšanai. Tāpēc šis likuma grozījums dos iespēju saņemt valsts aizdevumu būvniecības kredītu pārkreditēšanai, faktiski tādā veidā nodrošinot brīvostas pārvaldes kredītspējas... tādu adekvātu turpināšanu. Komisija lūdz atzīt likumprojektu par steidzamu. Tāpat komisija, izskatot šo likumprojektu, arī atbalstīja to pirmajā lasījumā. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Cienītie kolēģi! Es arī aicinātu neatbalstīt šo priekšlikumu. Es faktiski nebūtu arī gribējis runāt, bet Butāna kungs... kā piesakās debatēs, atver muti, tā sarunā muļķības. Nu nav tā, ka kāda no pilsētām neietekmē apkārtējās teritorijas. Paņemsim to pašu Liepāju. Cik Liepājas speciālā ekonomiskā zona iedod papildu darba vietas ne tikai liepājniekiem, bet arī apkārtnes iedzīvotājiem un, visdrīzāk, arī daudziem kurzemniekiem. Ja mēs skatāmies attiecībā uz Liepājas lidostu (Butāna kungam gan vajadzētu zināt, ka tā atrodas Grobiņas novadā), kur arī pilsēta Liepāja ir veikusi ieguldījumus vai līdzfinansējumus, attīstot šo lidostu. Mēs redzam, kā attīstījās iekšzemes aviopārvadājumi, kā veiksmīgi uzsāka un šobrīd darbojas arī airBaltic pilotu skola. Līdz ar to jāredz tās teritorijas mazliet plašāk, jāiedziļinās, jāsaprot, ko nozīmē pašvaldības, ko nozīmē pašvaldību darbs šajā valstī, kā pie iepriekšējiem priekšlikumiem arī deputāti runāja, – un ko valsts pārvalde. Bet mums ir jāsaprot un jāspēj saprast dažas lietas. Mums ir pašvaldību pārvalde. Protams, būtu bijis tikai labi, ja kopā ar šo administratīvi teritoriālo reformu nāktu arī valsts pārvaldes reforma attiecīgi reģionos. Tas, protams, dotu daudz lielāku efektu, nevis kā šobrīd – cik ministrijas, tik arī reģionālās teritorijas. Nu, reizē būtu bijis tikai prātīgi noteikt arī valsts pārvaldes puses lomu, lai, valstij veicot vienu reformu, otra reforma būtu paralēli un kopumā šī pārvaldība... teritoriju pārvaldība būtu saprotama, sabalansēta, ar tendenci uz ekonomisko izaugsmi. Nebūt ne kādas teritorijas pievienošana otrai teritorijai pēkšņi radīs finanšu līdzekļus... jaunus no kaut kurienes. Visdrīzāk, uz šo plašo teritoriju šie līdzekļi būs vairāk jāizlīdzina, līdz ar to, iespējams, tās pilsētas, kas šinī brīdī bija dotētāji finanšu izlīdzināšanas fondā, visdrīzāk tādi vairs arī nebūs, jo būs jāizlīdzina šis finansējums uz visu teritoriju, līdz ar to visdrīzāk samazinot arī ieguldījumus konkrētā pilsētas teritorijā.