EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija ir apspriedusi likumprojektu “Grozījums Nacionālās drošības likumā” (Nr. 1521/Lp13) otrajā lasījumā. Atgādināšu, ka likumprojekts bija iecerēts un gāja vienā paketē ar likumprojektu “Grozījumi Nacionālo bruņoto spēku likumā” un bija saistīts ar speciālo operāciju īstenošanu, kuras aizsardzības ministrs izvērtē un saskaņo ar Ministru prezidentu un ārlietu ministru, un pēc tam par operācijas veiksmēm vai neveiksmēm atskaitās arī Nacionālās drošības padomei. Tāpat tas bija saistīts arī ar aktīvās kiberaizsardzības operācijām. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija ir izveidojusi arī citus - papildu - priekšlikumus šim likumprojektam. 1. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Saistīts ar to, lai novērstu nacionālo drošību apdraudošu vai potenciāli apdraudošu ietekmi nacionālajai drošībai nozīmīgā komercsabiedrībā saistībā ar Krievijas Federācijas un tās sabiedrotā - Baltkrievijas Republikas - uzsākto militāro iebrukumu suverēnā valstī un to amatpersonu agresīvu retoriku pret citām valstīm, liedz Krievijas Federācijai, Baltkrievijas Republikai, to pilsoņiem vai juridiskajām personām, kuras ir reģistrētas Krievijas Federācijā vai Baltkrievijas Republikā, iespēju iegūt būtisku līdzdalību vai izšķirošu ietekmi nacionālajai drošībai nozīmīgā kapitālsabiedrībā vai kļūt par nacionālajai drošībai nozīmīgas personālsabiedrības biedru, kā arī būt par patieso labuma guvēju nacionālajai drošībai nozīmīgajā komercsabiedrībā. Komisijā šis priekšlikums tika atbalstīts. 2. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ievieš pārejas regulējumu, nosakot, ka ar normu spēkā stāšanās dienu Krievijas Federācijas, Baltkrievijas Republikas pilsoņi un juridiskās personas, kuras ir reģistrētas Krievijas Federācijā vai Baltkrievijas Republikā, nav tiesīgi izmantot no sev piederošajām nacionālajai drošībai nozīmīgās ka
Gribētu pievērst uzmanību vēl vienai detaļai, kura neizskanēja arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdē, kad mēs apspriedām šo jautājumu. Runa ir par to, kur valdība atrada tos 18 miljonus, lai piedāvātu mediķiem tomēr palielināt viņu atalgojuma fondu nākamajā gadā. Citēju: “Sākoties mediķu protestiem, valdība pārvērtēja plānotos budžeta izdevumus un atrada vēl vairākus miljonus eiro. 1. No Ārlietu ministrijas - 3,2 miljonus, kas ieekonomēti, atliekot vēstniecības atklāšanu Austrālijā, 5 miljonus eiro no “Latvijas valsts meži” peļņas,” un tagad - uzmanību: “2 miljonus no Uzturlīdzekļu garantijas fonda, kur, uzlabojoties darbam ar piedzenamajām naudas summām, būs nepieciešams par 2 miljoniem eiro mazāk līdzekļu.” Par ko mēs tagad runājam? Tas ir tas pats stāsts, kuram es pievērsu uzmanību vakardien. Viss, ko izdarīja Finanšu ministrija, izstrādājot šo budžetu pavadošo likumprojektu paketi, tas ir mēģinājums sakārtot cipariņus, fiskālo telpu, un tam nav nekāda reāla sakara ar reālo valsts finanšu stāvokļa novērtējumu. Absolūti! Es jūs lūdzu nobalsot tā, lai uzturlīdzekļu apmērs netiktu atsaistīts no minimālās algas.
Labdien, augsti godātie deputāti! Nav reģistrējušies 30 deputāti: Valērijs Agešins, Krista Baumane, Raimonds Bergmanis, Aldis Blumbergs, Uldis Budriķis, Boriss Cilevičs, Jānis Dombrava, Vjačeslavs Dombrovskis, Jānis Dūklavs, Krišjānis Feldmans, Aldis Gobzems, Aleksandrs Kiršteins, Jānis Krišāns, Atis Lejiņš, Inese Lībiņa-Egnere, Vladimirs Nikonovs, Evija Papule, Igors Pimenovs, Juris Pūce, Juris Rancāns, Karina Sprūde, Jūlija Stepaņenko, Ilga Šuplinska, Edmunds Teirumnieks, Vita Anda... redzu, paldies, jā... Vita Anda Tērauda, Zenta Tretjaka, Jānis Urbanovičs, Inese Voika, Jānis Vucāns, Evita Zālīte-Grosa. Paldies. (Starpsauciens.) Es redzu, jā, viss kārtībā. Agešins ir... paldies.
Labdien, kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts proves uzraudzību””. Likumprojektu ir izstrādājusi Finanšu ministrija un apstiprinājis Ministru kabinets. Likumprojekta izstrāde ir notikusi kopā ar Valsts ieņēmumu dienestu, Tieslietu ministrijas izveidoto Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa pastāvīgo darba grupu un Ekonomikas ministriju. Fiskālā ietekme uz budžetu nav vērojama. Likumprojektā jaunā redakcijā ir izteikts likuma 15.pants, kurā konkretizēti Latvijas proves biroja veicamie pārvaldes uzdevumi un pienākumi, un likums ir arī papildināts ar III1 nodaļu, kur ir noteiktas kompetences, atbildība un soda mēri. Aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumi otrajam lasījumam iesniedzami līdz 2018.gada 10.janvārim.
Cienījamā priekšsēdētāja! Godājamie deputāti! Mans priekšlikums bija ļoti vienkāršs - tiem, kas saņem sociālo palīdzību vai, teiksim, mācās līdz 20 gadu vecumam, vajadzētu vismaz trīs diennaktis... lai padomātu, vai viņiem drīkst izsniegt kredītu. Bet es arī atsaucu savu priekšlikumu, jo likumprojekts tiks pārformēts. Es saprotu, ka to varbūt skatīs Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, un tad tas parādīsies jaunā versijā. Tā ka es arī atsaucu. Cienījamā priekšsēdētāja! Godājamie deputāti! Gribu norādīt, ka Eiropas Savienības direktīva paredz deklarācijas tikai tad, ja persona pārvietojas pāri Eiropas Savienības ārējām robežām. Neviena direktīva neparedz pildīt šādas deklarācijas uz iekšējām robežām. Eiropas Savienībā, protams, ir dažāda prakse, katra valsts var pieņemt kaut kādus stingrākus likumus. Bet es tomēr domāju, ka, ja tādas valstis kā Igaunija, Somija, Zviedrija, Polija, Čehija, Slovākija, Nīderlande, Slovēnija, Ungārija, Rumānija un Grieķija nav ieviesušas šādas deklarācijas, tad arī mēs... Neesam saviem vēlētājiem solījuši sarežģīt dzīvi ar visādiem papīriem un kontrolēm, ja? Manuprāt, Latvija ir pārāk maza, lai mēs tagad pieņemtu šādu pamatojumu... ka kaut kādā veidā mēs to darīsim, pārvietojoties arī starp Eiropas Savienības iekšējām robežām. Nu, tālākie panti jau būs... Es principā nevaru... Es paskaidroju, es nevaru atbalstīt šo priekšlikumu. Gan par 3., gan arī par 4. priekšlikumu. Te ir teikts, ka fiziskā persona, kas ieved Latvijas Republikā vai izved no Latvijas Republikas skaidru naudu 10 tūkstošu eiro apmērā, pirms skaidras naudas izvešanas no Latvijas Republikas vai pēc skaidras naudas ievešanas rakstveidā aizpilda - atbilstoši kompetentās iestādes amatpersonas pieprasījumam - skaidras naudas deklarāciju. Šajā deklarācijā personai būtu jānorāda, protams, loģiski, savs vārds, uzvārds, skaidras naudas īpašnieks, summa, veids, izcelsme, izmantošanas nolūks, informācija par transporta maršrutu. Un, ja šī skaidras naudas deklarācijā norādītā infor
Labdien, kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija savā 8. februāra sēdē izskatīja un trešajam lasījumam sagatavoja likumprojektu “Grozījumi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja amatpersonu izdienas pensiju likumā”. Uz trešo lasījumu tika saņemts viens - atbildīgās komisijas priekšlikums, ar ko tiek noteikts, ka uz mēnesi tiek pagarināts ar grozījumiem saistīto Ministru kabineta noteikumu izstrādes termiņš. Komisijā priekšlikums tika atbalstīts. Aicinu Saeimu atbalstīt priekšlikumu. Aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja amatpersonu izdienas pensiju likumā” trešajā lasījumā. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Sociālo un darba lietu komisijas vārdā lūdzu atbalstīt grozījumus Darba likumā, kurus saskaņā ar Saeimas kārtības ruļļa 79. pantu deputāti ir iesnieguši. Varu tos nolasīt. To būtība ir izteikt 155. panta piekto daļu šādā redakcijā: “Ģimenē, kura adoptējusi bērnu vecumā līdz 18 gadiem, vienam no adoptētājiem piešķir 10 kalendāra dienas ilgu atvaļinājumu.” Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt pirmajā lasījumā. Iesniegšanas termiņš - 22. marts. Tas ir tā likumprojekta turpinājums, kuru saskaņā ar Saeimas kārtības ruļļa 79. pantu ir iesnieguši deputāti. Grozījumi paredz izteikt 10.1 un 10.2 pantu šādā redakcijā. 10. 1 pants “Paternitātes pabalsta piešķiršanas gadījumi un paternitātes pabalsta izmaksas periods”: “Paternitātes pabalstu piešķir [..] par piešķirtā atvaļinājuma 10 kalendārajām dienām: 1) bērna tēvam sakarā ar bērna piedzimšanu; 2) vienam no vecākiem sakarā ar ārpusģimenes aprūpē esoša bērna vecumā līdz 18 gadiem [..].” Un 10. 2 pants “Paternitātes pabalsta piešķiršanas pamats” paredz, ka pamats ir pabalsta pieprasītāja iesniegums, tiesas spriedums vai darba devēja apstiprinājums. Tādi ir ierosinātie grozījumi. Lūdzu atbalstīt, jo ir atbalstījusi Saeimas atbildīgā komisija.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Šis likumprojekts ir saistīts ar iepriekšējiem likumprojektiem, kas paredz elektroniskās uzraudzības ieviešanas atlikšanu uz attiecīgo termiņu. Šī situācija ir radusies saistībā ar iepirkuma procedūrām... ar attiecīgām problēmsituācijām šajās procedūrās. Komisija izskatīja minēto likumprojektu un lūdza noteikt tam steidzamību. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Kolēģi, ņemot vērā to, ka likumprojekts savā ziņā ir tehniska rakstura, ja kolēģiem nav iebildumu, es aicinu likumprojektu izskatīt un atbalstīt arī otrajā, galīgajā, lasījumā. Kolēģi, arī šis likumprojekts ir saistīts ar nu jau iepriekšējiem trijiem likumprojektiem, kurus jūs esat atbalstījuši steidzamības kārtā. Un arī šim likumprojektam Juridiskā komisija ir lūgusi noteikt steidzamību. Komisijas vārdā lūgums atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Kolēģi, gluži tāpat kā iepriekšējā likumprojekta gadījumā, ja jums nav iebildumu, es aicinu arī šo likumprojektu atbalstīt otrajā, galīgajā, lasījumā. Paldies.
Paldies, cienījamā Saeimas sēdes vadītāja! Nu, lai mēs varētu tā kompetentāk balsot un debatēt par šo priekšlikumu... es domāju, ka būtu ļoti solīdi, ja šobrīd mūsu debatēs piedalītos Ministru prezidents vai vismaz finanšu ministrs, kurš tad ieskicētu valdības plānus attiecībā uz minimālās mēnešalgas nākotni. Un tad, ja mēs skatāmies šobrīd, ka... Likums bija noteicis maksimālo apmēru, kas var būt nofinansēts partijai, tie bija 800 tūkstoši, taču šobrīd mēs jau redzam skaitli “1600”... minimālās mēnešalgas... kas, protams, šobrīd sastāda tos pašus 800 tūkstošus. Bet, ja mēs skatāmies uz nākotni, tad... minimālā mēnešalga ir piesaistīta pie ļoti daudziem dažādiem raksturojošiem lielumiem un līdz ar to var tikt mainīta citā sakarā, kas... vienlaicīgi, ceļot minimālo mēnešalgu, cels arī partiju finansiālās iespējas... un milzīgos apmērus. Līdz ar to šodien, skatoties dalībniekos, mēs neredzam ne finanšu ministru, ne premjerministru, kas varētu mums ieskicēt šos plānus. Manuprāt, šis priekšlikums līdz ar to nav atbalstāms, jo nākotnē paredz ļoti plašu traktējumu un milzīgas iespējas partijām kļūt par vienu no bagātākajām sabiedrības daļām. Paldies.
Labvakar, kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija savā 2. jūnija sēdē izskatīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Augstskolu likumā” (Nr. 1085/Lp13). Likumprojekts “Grozījumi Augstskolu likumā” izstrādāts, lai nodrošinātu pilnvērtīgu un uz rezultātiem vērstu studiju virzienu novērtēšanas un akreditācijas procesu. Saglabājoties infekcijas izplatību ierobežojošajiem pasākumiem, kā arī tādēļ, ka valstī izsludināta otrreizēja ārkārtas situācija, ilgstoši nav bijis iespējams veikt pilnvērtīgu novērtēšanas un akreditācijas procesu. Līdz akreditācijas grafika noteiktajam datumam novērtēšanas un akreditācijas procesa veikšanai atlikuši divi mēneši; tas neļauj nodrošināt augstskolu un koledžu studiju virzienu un tiem atbilstošo studiju programmu kvalitatīvu novērtēšanu un akreditāciju. Ievērojot minēto, ir nepieciešams pagarināt studiju virzienu akreditācijas termiņu visiem Augstskolu likuma pārejas noteikumu 48. punktā un 48.1 punktā norādītajiem studiju virzieniem. Komisija vienbalsīgi atbalstīja likumprojektu “Grozījumi Augstskolu likumā” un lūdz to atzīt par steidzamu. Komisijas vārdā lūdzu Saeimu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Kolēģi, komisijas vārdā lūdzu nenoteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu un atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas komisijā. Paldies.
Jā, kolēģi! Visai likumsakarīgs priekšlikums, balstoties uz jūsu politiku, bet tomēr... Ja kāda dome ir jāatlaiž un ja ir pārliecība, ka tā dome ir pārkāpusi likumus, un ja ir pārliecība par to, ka jauna dome spēs novērst tos pārkāpumus un visu darīt atbilstoši likumam un nepārkāpjot tos normatīvos aktus, kurus, kā jūs uzskatāt, viņi ir pārkāpuši, tad... šādā gadījumā tāda dome ir jāatlaiž pēc iespējas ātrāk. Šajā gadījumā tiek... priekšlikums ir pārlikt šo datumu. Manuprāt, tam nav nekāda... vispār jelkāda saprātīga pamatojuma. Saeimas ir atlaidušas tādu domi... Vienmēr tas ir noticis vienprātīgi, par to nav bijušas diskusijas. (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Ir pārkāpts likums. Ja ir pārkāpts likums, to gadījumu Saeima izvērtē, izvērtē atbildīgā komisija, un vienmēr, bez izņēmumiem, Saeima ir atlaidusi tādu domi. Un jautājums jums: kāpēc jūs to domi, ja, jūsuprāt, tā ir pārkāpusi likumus... kāpēc jūs to neizdarījāt jau pagājušajā gadā, bet šobrīd vēl atliekat šo jautājumu? Un kur tad ir tā ārkārtas situācija domes atlaišanā? Tas liecina tikai par to, ka tā dome tiek atlaista ar politisku motivāciju un tam nav nekāda sakara ar kaut kādiem likuma pārkāpumiem; ir runa par iedomātiem pārkāpumiem, kurus diemžēl jūs tā līdz galam nespējāt argumentēt pat Saeimas Juridiskajam birojam. Uz otro lasījumu šim likumprojektam ir iesniegti tikai opozīcijas priekšlikumi. Un pēc būtības tas, ko jums lūdza skaidrot un pamatot, vēl vairāk pamatot domes atlaišanas pamatotību... otrajā lasījumā šādi priekšlikumi neatspoguļojas. Un, manuprāt, šī atlikšana šobrīd ir pilnīgi nevietā. Ja reiz ir ārkārtas situācija un dome ir jāatlaiž, tad dome ir jāatlaiž, un viss! Nu ko mēs te vēl darāmies? Pieņemam lēmumu ātrāk! Un jautājums: kāpēc jūs to nepieņēmāt jau pagājušajā gadā - tā, kā jūs to bijāt plānojuši? Neviena domes atlaišana Saeimā nav vilkusies mēnešiem ilgi! Ja reiz pārkāpums ir noticis, nu ko mēs velkam garumā?! Balsojam uzreiz! Kas mainīsies? Kolēģi jau ir iera
Mani kungi! Šādu radikālu līdzšinējās minoritāšu politikas laušanu, šādu brīvas kulturālas attīstības likvidēšanu mēs uzskatām par neciešamu, uzskatām par liktenīgu soli, no kura speršanas jābrīdina. Tāpēc mēs vispār esam pret šo projektu nodošanu komisijai. Ministrs aizrādīja uz nepieciešamību ar kopīgu skolas solu radīt labākas attiecības mūsu dažādu tautību jaunatnes starpā. Mani kungi! Fakts, ka mūsu jaunatne dzīvo tik ļoti sašķelti, arī mums sagādā ļoti nopietnas rūpes. Vienmēr mēs domājam par to, kā panākt labākas attiecības. Viens, kas tomēr ir skaidrs: šādas labākas attiecības nav sasniedzamas ar to, ka jūs... (Debatēm piesakās dep. V.Kalnozols. Zālē neapmierinātības saucieni.) ka jūs mums plašos apmēros atņemat tiesības uz skolu mātes valodā un uzsākat letificēšanu. Taisni tāpēc, ka mēs vēlamies mieru, mēs esam pret šiem likumprojektiem. Kolēģi, kā jūs saprotat, tas ir citāts. Nekas nav jauns šajā pasaulē. Gandrīz precīzi pirms 85 gadiem, 1933.gada 3.februārī, Saeimā notika ļoti līdzīgas diskusijas. Toreizējais izglītības ministrs Atis Ķeniņš izstrādāja ļoti līdzīgus likumprojektus, un valdība tos vienbalsīgi atbalstīja. Tas, ko es nocitēju, ir fragments no Paula Šīmaņa runas. Tas ir tas pats Pauls Šīmanis, par kuru mūsu cienījamā priekšsēdētāja Mūrnieces kundze, runājot Džona Haidena grāmatas par Šīmani atvēršanā, teica, ka Šīmanis ir lojalitātes Latvijai piemērs. Kolēģi, minoritāšu valodas nav anomālija Latvijā. Minoritātes ir neatņemama Latvijas sastāvdaļa. Tā bija vēsturiski. Tā ir tā īstā Latvija. Un es vienkārši nosaukšu balsojuma rezultātu, kas bija toreiz, pirms 85 gadiem. Par grozījumiem nobalsoja 25 deputāti, pret - 64, atturējās - 2. Un mazākumtautību vidējās izglītības likvidācija nenotika. Tā notika vēlāk. To uzsāka Ulmanis pēc 1934.gada apvērsuma. Šo mazākumtautību izglītību pilnīgi likvidēja padomju režīms, astoņdesmito gadu beigās ar Latvijas Tautas frontes atbalstu šīs minoritāšu skolas tika pakāpeniski atjaunotas. Un daudz ko ir sasnieguša
Kolēģi! Šajā priekšlikumā, protams, ir svarīgi ieklausīties, tomēr te ir viens neatrisināts jautājums. Joprojām nav pieņemts likums par referendumu. Pēc būtības līdz šim veiktās iedzīvotāju aptaujas - nu, teiksim tā, koks ar diviem galiem. Mums priekšā ir vairāki nopietni jautājumi par teritoriju pievienošanu vienai vai otrai pusei. Piemēram, Varakļāni. Bija aptauja. Pretrunīga informācija atnāk - aptauja veikta piespiedu kārtā, aptauja veikta pareizi. Kam ticēt? Referendums - tas ir instruments, kas reāli noteiks iedzīvotāju viedokli. Tas ir arī neizdarīts darbs iepriekšējās Saeimās. Tas jau ilgus gadus joprojām tiek skatīts, bet nav pieņemts galīgais... Es ceru, ka mūsu komisija, Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija, tiks ar to galā drīz vien. Lūk, tas būtu jāatspoguļo likumprojektā - referenduma nepieciešamība. Citādā veidā iedzīvotāju aptaujas kā tādas... nu grūti uz tām paļauties. Paldies.
Cienījamā priekšsēdētāja! Kolēģi! Jūs šodien teicāt ļoti daudzas pareizas lietas, bet es gribētu atgādināt, ka, protams, ir pircēju intereses, kuras, kā jūs teicāt, nav realizējušās, cena nav pietiekami kritusies, bet... tikai uz īsu laiku. Ļoti svarīgi ir arī Latvijas ražotāji. Ja šinī gadījumā PVN ir samazināts, tad ražotājam konkrētā saimniecībā... vai tie ir augļi, dārzeņi... vai mēdz būt citas nozares... uzlabojas naudas plūsma, un tas ir svarīgi, ka paši ražotāji prasa, ka šīm nozarēm vajadzētu samazināto PVN. Atcerieties arī to! Tā ir palīdzība mūsu vietējiem ražotājiem.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Skatām trešajā lasījumā grozījumus Personu apliecinošu dokumentu likumā. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir izskatījusi trešajam lasījumam šo redakciju un saņēmusi septiņus priekšlikumus. Šie grozījumi saistīti ar iepriekš skatītajiem grozījumiem Nacionālās drošības likumā un paredz personu apliecinošu dokumentu izsniegšanas kārtību personām, kurām ir aizliegts izbraukt no valsts. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. - iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums. Atbalstīts. 3. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 4. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 6. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. Līdz ar to visi priekšlikumi izskatīti. Lūdzu apstiprināt trešajā lasījumā.
Labdien, kolēģi! Tā. Par konkrēto priekšlikumu, kuru ir izteikuši Ločmele-Luņova un Cilevičs. Es jums izstāstīšu, kā tur patiesībā tās lietas notiek. Pavisam ātri. Tātad ir piedāvājums otrajā lasījumā papildināt likumprojektu ar vārdiem “Nacionālajā elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomē” ar vārdiem “vai citas Eiropas Savienības dalībvalsts atbilstīgā institūcija regulatorā”... (No zāles dep. V.Orlovs: “Tur rakstīts - izslēgts!”) Jā, mēs... nu... mēs par... (Starpsaucieni. Dep. V.Orlovs: “Iemācies izlasīt!”) Okey! Tad kur ir problēma? Tad... Jā... nē... Nu, es esmu... 5., 6., 7. - tie iet kopā... Jūs man te esat... jūs... Paldies jums, labi. Tad, lūdzu, balsojiet “pret”. Paldies.
Labvakar, kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija izskatīja un sagatavoja trešajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā”. Kopumā uz trešo lasījumu saņemti deviņi priekšlikumi. 1. - labklājības ministres Ramonas Petravičas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. - labklājības ministres priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir tehniskas dabas, tehniska rakstura priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - labklājības ministres priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 5. - labklājības ministres Ramonas Petravičas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 6. - labklājības ministres priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 7. priekšlikumā. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 8. - labklājības ministres priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Līdz ar to Sociālo un darba lietu komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Labdien, godātā Saeima! Tā. Nezinu, kur vaina? Labi, tad mēģināšu vēlāk. Labdien, godātā Saeima! Pirmo reizi mēs budžeta likumprojektu skatām nu jau praktiski divas nedēļas. Pa vidu bija brīvdienas, un bija iespējams tikties ar cilvēkiem Latgalē. Man grūti atbildēt uz tiem jautājumiem, kurus man uzdod. Protams, es tagad lūgšu atbalstīt šo priekšlikumu, bet es gribētu pateikt dažus teikumus kopumā. Vispār cilvēki man jautāja: “Ribakova kungs, kas notiek Latvijā? Kas notiek Saeimā? Kāpēc valdība, valdošā koalīcija dala mūsu nodokļu maksātāju naudu tik negodīgi?” Atbildes man nav. Tieši... Es nevaru saprast, kas notiek? Protams, bija otrais jautājums: “Kā jūs vispār kopumā balsosiet par budžetu - par trim gadiem un par 2022. gadu?” Viennozīmīgi - es un mani kolēģi neatbalstīsim šos likumprojektus. Tagad lūdzu atbalstīt vismaz šo Ingas priekšlikumu. Paldies. Jauku...
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Droši vien uzrunāt jūs ar “Labrīt!” šodien nebūtu pareizi. Tas ir ļauns rīts. Lai Dievs stāv klāt Ukrainai, Eiropai un pasaulei! Bet tagad - par likumprojektu. Šis likumprojekts paredz, ka par personu, kura kopj bērnu līdz gada vai pusotra gada vecumam un saņem vecāku pabalstu un arī bērna kopšanas pabalstu, tiek veiktas sociālās iemaksas pensijas, bezdarba un invaliditātes apdrošināšanai. Pašreiz šīs iemaksas tiek veiktas tikai no bērna kopšanas pabalsta apmēra, proti, 171 eiro. Iesniegtais priekšlikums savukārt paredz, ka turpmāk tās veicamas no vecāku pabalsta un bērna kopšanas pabalsta kopsummas. Esošā situācija, kolēģi, ir klaji netaisnīga pret vecākiem. Cilvēki, kuri izvēlējušies laist pasaulē bērnu, faktiski ir nolemti mazākai pensijai nākotnē - salīdzinājumā ar tiem, kuri šādu izvēli nav izdarījuši. Šobrīd vienam no vecākiem (un visbiežāk tā ir jaunā māmiņa, kas pēc bērna piedzimšanas dodas apmaksātā bērna kopšanas atvaļinājumā) iemaksas pensiju kapitālā ir krietni mazākas nekā pirms šī atvaļinājuma. Ik mēnesi jaunā māmiņa zaudē noteiktu sociālo iemaksu apjomu. Tad, kad viņa pensionēsies, viņas pensija visu atlikušo mūžu būs mazāka, jo viņa izvēlējās laist pasaulē bērniņu. Aprēķini liecina, ka ar vidējo algu (apmēram 1000 eiro) pensija ik mēnesi būtu par 14 eiro mazāka. Turklāt - jo vairāk bērnu, jo lielāka kļūst šī diskriminācija. Ja cilvēks ar šādu algu ir izaudzinājis trīs bērnus, tad būs jau 42 eiro zaudējums no pensijas ik mēnesi. Katru mēnesi 42 eiro tiks zaudēti - par izvēli laist pasaulē trīs bērnus! Tā ir viena no vislielākajām netaisnībām attiecībā pret cilvēkiem, kuri audzina bērnus. Mēs nedrīkstam sodīt vecākus par viņu izvēli un likt viņiem vecumdienās par to maksāt. Turklāt sanāk, ka finansējumu nākotnes pensijām nodrošinās viņu bērni, turpretī viņiem pašiem pensija būs mazāka. Jau minēju, ka visbiežāk ar bērnu mājās paliek mamma, tāpēc tieši viņa vēlāk saņems mazāku pensiju. Kā ir norādījusi Eiropas Ko