EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Kolēģi! Es aicinu atbalstīt šo - 117. - priekšlikumu par Sēlijas novada izveidi. Man liekas, ka, lemjot par šo novadu, mums ir jāņem vērā kultūrvēsturiskā teritorija un šie aspekti. Es saprotu, ka argumenti varbūt kādam ir, ka nevar tādā novadā, kur nav pietiekami lielas pilsētas, apvienot vairākas pašvaldības. Runā no šī novada, kultūrvēsturiskā novada, nākuši deputāti... un, godīgi sakot... kā Sandis Riekstiņš. Un esmu pārsteigts, cik šausmīgi ir jāienīst tā sava dzimtā puse, lai tā šeit izteiktos un neatbalstītu Sēlijas novada izveidi un to, ko vēlas iedzīvotāji. Te es vēl arī gribētu minēt - ja mēs skatāmies uz šo kultūrvēsturisko aspektu, tad, protams, ka var būt arī vairāki novadi un šīs tradīcijas iedzīvotāji var arī uzturēt, sadarbojoties starp vairākiem novadiem. Bet šeit mēs pārzīmējām faktiski vēsturisko... kultūrvēsturisko Latvijas karti. Kāpēc es gribu uzsvērt tieši šo faktu? Tāpēc, ka arī Latvijas Valsts prezidents vēstulē, ko viņš ir sūtījis, norāda to, ka tomēr ir Latvijas vēsturiskās zemes uzskaitītas Satversmes 3. pantā un ka arī tās robežas pēc iespējas ir jāņem vērā. Es vēl te nocitēšu, ko ir teicis Valsts prezidents: “Tādēļ nedaudz pārsteidz fakts, ka latviešu vēsturiskās zemes administratīvi teritoriālās reformas kontekstā vispār pat nav pieminētas. Uzskatu, ka, nosakot veidojamo republikas pilsētu un novadu pašvaldību robežu, būtu pienācīgi apsverama arī vietējo kopienu kultūrvēsturiskā identitāte un piederības apziņa konkrētai latviešu vēsturiskajai zemei.” Man liekas, ka tas, ka tiek izveidots novads, kurš sakrīt ar šīm kultūrvēsturiskajām robežām, - tas tieši vairo šo iedzīvotāju patriotismu, apziņu, ka viņi pieder tam novadam, nevis kā tagad. Mēs piedāvājam šinī variantā, piemēram, atgriezties pie Latvijas Padomju Sociālistiskās Republikas kartes. Jā, tieši tā, pievienojot Ilūkstes novadu Daugavpils novadam. Tā nav vēsture. Kādreiz Sēlijas zemēs bija divi novadi, bija tātad Ilūkstes novads un bija Jēkabpils novads. Jā, tās visas bija sēļu
Godātie kolēģi! Likumprojektu “Grozījums Narkotisko un psihotropo vielu un zāļu, kā arī prekursoru likumīgās aprites likumā” izstrādājusi Finanšu ministrija un Saeimā iesniedzis Ministru kabinets. Likumprojekta mērķis ir noteikt Valsts ieņēmumu dienesta tiesības veikt administratīvā pārkāpuma procesu par pārkāpumiem, kas paredzēti šī likuma 46. pantā, 49. panta pirmajā daļā un 50. pantā. Atbilstoši Administratīvās atbildības likuma 125. pantam lēmumu pieņemšanu administratīvā pārkāpuma lietā atbilstoši savai kompetencei veiks Valsts policija vai Veselības inspekcija. Likumprojekts ir saistīts ar dekodifikāciju un stāsies spēkā vienlaikus ar Administratīvās atbildības likumu. Sociālo un darba lietu komisija šo likumprojektu izskatīja pirmajā lasījumā un atbalstīja to. Komisijas vārdā es lūdzu arī Saeimu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš – šī gada 19. maijs.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Šī gada 23.oktobrī Saeimas Juridiskās komisijas sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Viktora Makuceviča iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Viktors Makucevičs dzimis 1985.gadā. 2011.gadā viņš ieguvis tiesību zinātņu maģistra grādu tiesību zinātnē, jurista kvalifikāciju Latvijas Universitātē. 2013.gadā ieguvis sociālo zinātņu maģistra grādu tiesību zinātnē, no 2013.gada līdz šim brīdim studē doktorantūrā Latvijas Universitātē (tiesību zinātnē). Viktors Makucevičs kā tiesneša amata kandidāts stažējas no šī gada 5.marta līdz šim brīdim. Par kandidātu ir saņemta pozitīva atsauksme no Rīgas pilsētas Pārdaugavas tiesas. Atsauksmē norādīts, ka pozitīvi vērtējama kandidāta spēja patstāvīgi veikt uzdotos pienākumus, novērota kandidāta vēlme padziļināti izpētīt katru problēmsituāciju. Viņš arī stažējies Rīgas apgabaltiesā, kur viņu raksturo pozitīvi. Tiesneša amata kandidāts uzdotos darbus un uzdevumus veic patstāvīgi, projektus sagatavojot rūpīgi un atbildīgi. Attiecībās ar darbiniekiem ir pieklājīgs. Rīgas apgabaltiesas Krimināllietu tiesas kolēģijas priekšsēdētājs savā atsauksmē norāda, ka Viktoram Makucevičam piemīt īpašības, kas nepieciešamas tiesneša amata pienākumu pildīšanai, viņš apzinās tiesneša amata lomu un atbildību, kā arī ir piemērots kandidāts tiesneša amata pienākumu veikšanai. Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija dod pozitīvu atzinumu tiesneša amata kandidāta Viktora Makuceviča iecelšanai rajona (pilsētas) tiesas tiesneša amatā. Ņemot vērā iepriekš minēto, komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu iecelt Viktoru Makuceviču par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Paldies.
Jā, paldies. Es Juridiskās komisijas vārdā aicinu Tiesu politikas apakškomisijas kolēģus aktīvi līdzdarboties Ministru kabineta noteikumu pārstrādē, kas notiks vispirms Tiesu politikas apakškomisijā, un arī Brīvera kungu aicinu aktīvi piedalīties. Aicinu atbalstīt 9. - komisijas atbalstīto tieslietu ministra priekšlikumu. 10. - tieslietu ministra priekšlikums, kas ir atbalstīts. 11. - tieslietu ministra priekšlikums, kas ir saistīts ar tiesu teritoriālo reformu. Ir atbalstīts. 12. ir saistītais Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir atbalstīts. 13. - tieslietu ministra priekšlikums, kas ir saistīts ar tiesu izpildītāju papildu funkcijām (ir runa par dokumentu izsniegšanu) un ir atbalstīts komisijā. 14. - Publisko izdevumu un revīzijas komisijas priekšlikums, kas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā. 15. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā. 16. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts un kas nosaka laiku, līdz kuram ir jāpieņem (es uzsveru - jāpieņem!) attiecīgie Ministru kabineta noteikumi. Bet tas nenozīmē, ka komisija atliks šo jautājumu līdz pēdējam brīdim. Mēs esam jau runājuši ar Tieslietu ministriju par to, ka, iespējams, jau nākamnedēļ mums varētu būt pirmā sanāksme par šo tēmu. Nu, ja Kalnozola kungs ir rēķinājis, kad nākamā Saeima sāk darbu, tad droši vien viņš varētu precīzāk izteikties. Bet komisijas vārdā es aicinu atbalstīt šobrīd šo priekšlikumu. 17. - deputāta Parādnieka priekšlikums, kas nav atbalstīts. Un pēdējais ir 18. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kas nosaka likuma spēkā stāšanos. Komisijā ir atbalstīts. Juridiskās komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Tiesu izpildītāju likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Labrīt, cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Arī godātie kolēģi deputāti! Gan šo likumprojektu, kas paredz būtisku nodokļu palielinājumu, gan arī visus pārējos mēs no savas puses neatbalstīsim, neatbalstīsim nodošanu komisijai, jo tie faktiski ir jādod atpakaļ valdībai būtiskai pārstrādāšanai. Un ir vairāki apsvērumi - kādēļ. Pirmais. Mēs jau dzirdējām, ka Zakatistova kungs minēja, ka visiem uzņēmējiem ir jāmaksā pilnīgi vienāds nodokļu slogs. Manuprāt, tā ir maldīga ideja - par to, ka visi uzņēmumi ir vienādi. Jūs vēlaties ieguldīt visus uzņēmējus Prokrusta gultā. Tas nozīmē, ka tiem, kuri ir par lielu, kājas nocērt, bet tos, kuri ir par mazu, izstiepj garākus, lai precīzi atbilstu iedomātajam - iespējams, nebūt ne pareizajam! - garumam. Visās valstīs mazajiem uzņēmējiem, saprotot, ka tie ir atšķirīgi, ir arī atšķirīgs nodokļu slogs. Pilnīgi aplami ir iedomāties, ka visiem būtu jāmaksā vienādi daudz. Tā jūs iekasēsiet beigās nevis vairāk, bet mazāk. Vēl viens apsvērums ir steiga. Budžeta gatavošanas procesā visi nodokļu palielinājumi faktiski tika piedāvāti ļoti vēlā periodā un netika pietiekami izdiskutēti ar sabiedrību, ar tiem, kurus visvairāk tas skars. Ne velti finanšu ministram, nesot portfeli uz Saeimu, bija jāmēģina izlauzties cauri ķieģeļu - nesaprašanās - sienai. Tas ir tikai viens no tādiem simboliskiem aktiem, kurus radošie cilvēki veica, bet tikpat lielā nesaprašanā ir citas - mazā biznesa uzņēmēju grupas. Kopumā, kolēģi, mēs pirms dažiem gadiem atteicāmies no šādas prakses - mainīt nodokļu politiku budžeta veidošanas laikā, jo tas ir brīdis, kad ir pārāk liela vēlme jeb vilinājums vienkārši palielināt nodokļu slogu bez būtiskas analīzes - tādēļ vien, ka ir vajadzīgi resursi citu tēriņu samazināšanai. Un šī situācija nav izņēmums: mēs atkal redzam, ka faktiski tiek palielināti nodokļi, lai varētu nodrošināt valdības tēriņus. Valdība pati no savas puses nedara pietiekami daudz. Piemēram, nākamā gada budžetā vien 13 miljoni eiro... mēs redzējām, ka ti
Labdien, kolēģi! Beidzot otrajā lasījumā izskatīsim likumprojektu “Grozījumi Alkoholisko dzērienu aprites likumā”. Likumprojektu ir izstrādājusi Ekonomikas ministrija ar mērķi atļaut alkoholisko dzērienu mazumtirdzniecību internetā, nosakot kārtību, kādā atļauts veikt alkoholisko dzērienu mazumtirdzniecību, un mazumtirgotāju un piegādātāju pienākumus, lai nodrošinātu šā likuma prasības. Uz otro lasījumu tika iesniegti deviņi priekšlikumi. 1. - veselības ministres Ilzes Viņķeles priekšlikums, kurš paredz aizliegt alkoholisko dzērienu piegādi uz pircēja norādīto adresi ar kurjera vai cita piegādātāja starpniecību vai bez tās, ja pircējs ir fiziskā persona. Priekšlikums komisijā nav atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja tehniska rakstura priekšlikums. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts. 3. - veselības ministres Viņķeles priekšlikums. Tas ir saistīts ar 1. priekšlikumu. Priekšlikums komisijā nav atbalstīts. Komisijas vārdā tikai atgādinu, ka priekšlikums komisijā nav atbalstīts. Kolēģi, turpināsim ar 4. - deputātes Indriksones priekšlikumu. Tas paredz, ka mazajām alkoholisko dzērienu darītavām, nodrošinot pircēju identitātes un vecuma pārbaudi pirms pirkuma veikšanas un piegādes brīdī, ir atļauts neizmantot elektroniskās identifikācijas līdzekļus. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts. 5. - deputātes Indriksones priekšlikums. Tas paredz: “Mazās alkoholisko dzērienu darītavas mazumtirdzniecības tīmekļa tirdzniecības vietu vai aplikāciju reģistrē tad, ja tajā ir iespējams veikt tiešsaistes apmaksu par pirkumu.” Priekšlikums komisijā ir atbalstīts. 6. - deputātes Indriksones priekšlikums, kas nosaka, ka mazās alkoholisko dzērienu darītavas, kas piegādā iegādātos vai pasūtītos alkoholiskos dzērienus pircējam, var norēķināties skaidrā naudā. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 7. - veselības ministres Viņķeles priekšlikums. Arī tas ir saistīts ar 1. priekšlikumu, un tas komisijā nav atbalstīts. 8. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 9. - Juridiskā
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskā komisija ir noslēgusi darbu pie likumprojekta “Kriminālprocesā un administratīvo pārkāpumu lietvedībā nodarītā kaitējuma atlīdzināšanas likums”, nosakot vienotu kārtību, kādā personai tiek atlīdzināti zaudējumi par prettiesisku valsts iestāžu rīcību gan kriminālprocesā, gan administratīvajā procesā. Uz trešo lasījumu Juridiskā komisija ir saņēmusi 36 priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 2.priekšlikumā. 2. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 5. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7.priekšlikumā. 7. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 8. - tiesībsarga Jura Jansona priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5.priekšlikumā. 9. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 10. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 11. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 12. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts un iekļauts 14.priekšlikumā. Tas droši vien nozīmē - daļēji atbalstīts. 14. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 15. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 18. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 19. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 20. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 21. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 22. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 23. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 24.priekšlikumā. 24. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 25. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 26. - Juridiskās komisijas priekšlikums
Labdien, Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu Nr. 1163/Lp13 - “Grozījumi Pasta likumā”. Likumprojekts paredz noteikt regulējumu attiecībā uz abonēto preses izdevumu piegādes un ar to saistītajiem pakalpojumiem... apmaksu piemērošanai no 2022. gada 1. janvāra un attiecīgi mainīt spēkā esošo universālā pasta pakalpojuma tīro izmaksu kompensācijas mehānismu. Komisijas vārdā lūdzu atzīt likumprojektu par steidzamu. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 14. oktobris. Izskatīšana Saeimas sēdē - 21. oktobrī.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Par Protokolu, ar ko groza Latvijas Republikas valdības un Indijas Republikas valdības nolīgumu par gaisa satiksmi”. Komisija likumprojektu izskatīja otrajā lasījumā un atbalstīja. Tika saņemti divi priekšlikumi. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt. Strādājam ar likumprojektu “Par likuma “Par Kontrabandas un viltojumu apkarošanas līgumu un vispārējo atbrīvojumu, kas noslēgts 2004.gada 9.jūlijā starp Philip Morris International Inc., Philip Morris Products Inc., Philip Morris Duty Free Inc. un Philip Morris World Trade Sarl., Eiropas Kopienu, kuru pārstāv Eiropas Komisija, un tām dalībvalstīm, kas norādītas pievienotajās parakstu lapās” un likuma “Līgums par grozījumiem Kontrabandas un viltojumu apkarošanas un vispārējo atbrīvojumu līgumā, kas noslēgts 2004.gada 9.jūlijā starp Philip Morris International Inc., Philip Morris Products Inc., Philip Morris Duty Free Inc. un Philip Morris World Trade Sarl., Eiropas Kopienu, kuru pārstāv Eiropas Komisija, un tām dalībvalstīm, kas norādītas pievienotajās parakstu lapās” atzīšanu par spēku zaudējušu”. Komisija trešajā lasījumā atbalstīja. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Man bija tas prieks un gods iesaistīties Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas darbā, un patiešām bija interesanti skatīties un piedalīties likumu caurskatīšanā un jaunu priekšlikumu tapšanā. Nu, piemēram, šis nodokļu kāpums uz 6... nē, piedodiet, uz skaitli 8,1 tika izvēlēts... Kā šis skaitlis - 8,1 - tika izvēlēts? Mazākā likme bija piedāvāta 6,8, lielākā - 11,1, kā jau Parādnieks kungs minēja... Un tad sākās bezmaz tirgošanās: nu, cik tad liksim? Piedodiet, bet tas skaitlis tika zīsts no pirksta! (Dep. A.Bērziņš: “No kura pirksta?”) Tāda sajūta bija, ka tajā vakarā Imanta Parādnieka kalkulators kļuva visvarens: kā tas pateiks, tā būs. Pēc būtības, protams, tika rēķināts gan ieguvums, gan zaudējums, bet šis ieguvums un zaudējums acīm redzami tika rēķināts pēc viena mainīgā principa: pieliekam vienu skaitli un skatāmies, kā tie mūsu nodokļi ripo mūsu budžetā paši no sevis! Netiek skatīti citi raksturojošie lielumi, kas var šo nodokļu kopējo masu vai nu palielināt, vai būtiski samazināt. Tāpēc gan savā vārdā, gan <PARTY>s frakcijas vārdā es aicinu neatbalstīt šo nodokļu palielinājumu, kas ir lielāks - pat vēl lielāks! - nekā tas, ko jūs atbalstījāt pirmajā lasījumā. Tas atkal ir ļoti straujš nodokļa kāpums, lai arī tas ir alus. No vienas puses, piekrītu, ka alus vai degviela, vai kas tas būtu... bet nedrīkst šo skaitli vienkārši šitā: 8,1... Visi piekrīt? Nu labi - 8,1. Neatbalstīsim, lūdzu, šādu vieglprātīgu nodokļu reformas tālāku virzīšanu bez atbilstošiem aprēķiniem un bez atbilstoša pamatojuma!
Labdien, augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Likumprojekts izstrādāts Tieslietu ministrijā un Valsts probācijas dienestā, likumprojektu iesniedzis Ministru kabinets. Likumprojektā ietvertie grozījumi sadalīti vairākos blokos. Pirmais no tiem paredz tehniskus grozījumus saistībā ar Krimināllikuma reformu, kura ir stājusies spēkā šī gada 1. janvārī. Jēdziens “piespiedu darbs” tika nosaukts par “sabiedrisko darbu”, kā arī paredzēts jauns pamatsods - probācijas uzraudzība. Attiecīgi šie ir korespondējošie grozījumi. Otrs bloks saistīts ar dienesta konsultatīvo padomju regulējuma pilnveidošanu atbilstoši administratīvi teritoriālajai reformai un arī dienesta reformai atbilstoši plānošanas reģioniem, kas veikta pāris gadu atpakaļ. Lielākais bloks saistīts ar datu apstrādes pilnveidojumu, jo datu aizsardzība ir jauna tēma arī kriminālsoda izpildē, un visi normatīvie akti tiek pilnveidoti atbilstoši datu apstrādes nosacījumiem. Ceturtais bloks ir pētījumu veikšanas regulējuma pilnveidošana, detalizējot regulējumu, kā Valsts probācijas dienests publisko ziņas par veiktajiem pētījumiem un citām nepieciešamām lietām. Noteikts arī e-lietas koplietošanas platformas izmantošanas risinājums, nodrošinot informācijas vienotu apriti. Paredzēts, ka likumprojekts stāsies spēkā vispārējā kārtībā, bet atsevišķas normas - 2022. un 2023. gadā. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 26. aprīļa sēdē šo likumprojektu atbalstīja. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 26. maijs.
Godātie kolēģi! Kaut arī mēs dzirdējām šodien to, ka šis likumprojekts ir izstrādāts tāpēc, lai ar to nomainītu it kā novecojušo likumu - Konsulāro reglamentu -, es neatradu iemeslu, kāpēc tā izstrādātājiem bija jāatsakās no spēkā esošajām normām. Jo tikai tas, ka šīs normas kādam varētu šķist vecas, nenozīmē, ka mums, piemēram, tagad būtu jāatsakās no Civillikuma, kas ir tapis 1937.gadā. Diskusijas laikā komisijā no Ārlietu ministrijas puses izskanēja arī frāze, ka patlaban šī konkrētā norma netiek pildīta. Es jums nolasīšu, par ko ir runa: “Konsulārā amatpersona attiecīgajā konsulārajā apgabalā dzīvojošām personām, kam ir Latvijas pase, sniedz palīdzību tiesu, administratīvajās, pilsonības un pasu lietās, kā arī aizstāv to personiskās, mantiskās un citas tiesības un intereses.” Es šajā gadījumā pretrunu nesaskatu. Es uzskatu, ka grozīt visu likumu un pilnīgi mainīt redakciju tikai tāpēc, ka Ārlietu ministrijai tā šķiet novecojusi, nav pieņemami. Ļoti svarīgi bija atzīmēt arī būtiskas vietas šajā likumā un nepieļaut situācijas pasliktināšanos saistībā ar mūsu valstspiederīgajiem, jo situācija mainās un patiesībā tieši tagad - atšķirībā no 1935.gada - mūsu valstspiederīgajiem ir nepieciešama vēl lielāka palīdzība, īpaši ņemot vērā to, ka cilvēki ceļo, izvēlas dzīvot daudzās citās valstīs un cilvēku mobilitātes dēļ arī konsulārā palīdzība ir nepieciešama daudz plašākā veidā. Es aicinu nesvītrot no likuma šo būtisko normu, jo arī komisijas sēdē bāriņtiesas pārstāve, kura tika pieaicināta, pastāstīja deputātiem to, cik svarīgi ir nodrošināt klātbūtni tiesā un kā aug valsts prestižs lietās, kurās tiek nodrošināta Latvijas pārstāvniecība. Un ir gadījumi, kad vēstniecības palīdzība būtu bijusi ļoti būtiska, bet diemžēl mēs vēl vērojam zināmu norobežošanos. Gan likuma pašreizējā redakcijā, gan Vīnes konvencijā ir noteikts pienākums sniegt atbalstu tiesu lietās, ļoti labi izprotot, ka tā nav juridiska palīdzība. Redzam to, ka Ārlietu ministrija visur patlaban dižojas ar dia
Labdien vēlreiz, cienījamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” (Nr. 1153/Lp13). Likumprojekta mērķis ir noteikt pašnodarbināto personu sociālo apdrošināšanu no 2022. gada 1. janvāra, saglabājot pašnodarbinātajiem tādu pašu sociālās apdrošināšanas kārtību, kāda tā jau ir noteikta no 2021. gada 1. jūlija. Likumprojekts arī nemaina pašnodarbināto tiesības uz sociālo nodrošinājumu. Kolēģi, sākumā gribu atgādināt, kāda tad ir kārtība pašnodarbinātajiem, kas ir spēkā no šā gada 1. jūlija. Tātad, pirmkārt, pašnodarbinātie, kuru ienākumi nesasniedz minimālo algu mēnesī, pensiju apdrošināšanai maksā 10 procentus no faktiskā ienākuma. Otrkārt, pašnodarbinātie, kuru ienākumi sasniedz vai pārsniedz minimālo algu mēnesī, maksā 31,07 procentus no brīvi izraudzītu iemaksu objekta, kas nav mazāks par minimālo algu mēnesī, un 10 procentus pensiju apdrošināšanai no izvēlētā iemaksu objekta un faktisko ienākumu starpības. Treškārt, pašnodarbinātie iesniedz ienākumu prognozi Valsts ieņēmumu dienestam. Ceturtkārt, pašnodarbinātie, kuri neiesniedz VID ienākumu prognozi un kuru ienākumi nesasniedz minimālo obligāto iemaksu objektu, veic minimālās obligātās iemaksas no faktisko ienākumu minimālā obligāto iemaksu objekta starpības. Piektkārt, Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra reizi ceturksnī aprēķina pašnodarbinātajiem minimālās obligātās iemaksas un informē Valsts ieņēmumu dienestu. Sestkārt, Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra līdz 20. martam aprēķina pašnodarbinātajiem minimālās obligātās iemaksas par iepriekšējo kalendāra gadu un informē Valsts ieņēmumu dienestu. Jāpiebilst, ka pašnodarbinātajiem, kuri gūst ienākumu no lauksaimnieciskās ražošanas, 10 procentu pensiju apdrošināšana būs jāveic vienu reizi gadā, tātad katru gadu līdz 23. janvārim. Spriežot par nodokļu izmaiņām, sākot no 2022. gada 1. janvāra, Labklājības ministrija, Finanšu ministrija un attiecīgo nozaru ministrijas, un nevalstisko organizāciju pārstāvji sarun
Jā... Kolēģi, es arī no savas puses lūdzu atbalstīt vai nu šo priekšlikumu, vai nākamo, vai abus kopā, jo šī ir tāda minimāla kompensācija. Valdībai, atņemot pašvaldībām deviņus miljonus eiro, bija obligāts pienākums atrast kompensējošu risinājumu tām pašvaldībām, kuras cietīs visvairāk, kurām kritums ienākumos būs lielāks nekā četri procenti. Un šeit četri procenti... Lai jūs saprastu, ka tas ir ļoti daudz, atgādināšu, ka pat krīzes laikā, pēc 2008., 2009. gada, nesamazināja budžetu vairāk par trim procentiem. Sociālajai jomai un pašvaldībām šis finansējums ir ārkārtīgi nepieciešams tieši sociālā atbalsta sniegšanai. Mēs jau runājam par to, ka pedagogu atalgojuma celšanai... arī pašvaldībām ir pienākums palielināt pirmsskolas izglītības iestādēm atlīdzību. Ja nebūs naudas, tās nevarēs to izdarīt. Papildus finansējuma samazināšanai ir jaunas funkcijas garantētā minimālā ienākuma līmeņa noteikšanai un finansēšanai, mājokļu pabalstu finansēšanai. Šie ir pasākumi, kurus nevar finansēt no aizņemtas naudas vai no Eiropas Savienības fondiem. Turklāt Eiropas Savienības programmās... es ceru, ka tomēr būs arī kāds konkursa kārtības elements. Un jebkurā gadījumā tas nebūs ātri, nevarēsiet ātri atbalstīt pašvaldības, kamēr visi šie atbalsta pasākumi pašvaldībām jāsāk jau nākamā gada sākumā. Šis ir atbalsts vistrūcīgākajām pašvaldībām, šis ir atbalsts tām pašvaldībām, kuras pārsvarā atrodas Latgales reģionā, par kuru mēs jau iepriekš runājām. Tas ir reģions, kur vislielākais kritums ir sagaidāms pēc nodokļu īpatsvara izmaiņām. Es arī, kolēģi, mudinu jūs pieņemt atbildīgu lēmumu - pretēji valdībai atbalstīt šo priekšlikumu un nodrošināt vismaz deviņu miljonu eiro atbalstu pašvaldībām.