EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātā Saeima! Godātie ministri! Šodien, runājot par demisijas pieprasījumu, katrs runāja par to nozari, kuru vairāk pārzina un kura viņam rūp. Es šobrīd vairāk pieskaršos obligātā iepirkuma komponentes tēmai, jo ar to saskaros, strādājot Pieprasījumu komisijā. Biju domājusi sākt savu runu citādā formātā, bet Zariņa kunga garais stāstījums, kas katrā komisijas sēdē arī tiek klāstīts... un sākotnēji es tiešām ar ļoti lielu apbrīnu un interesi klausījos Zariņa kungā kā zinošā ekspertā, un viņš arī šāds zinošs eksperts ir. Bet tagad es vairāk brīnītos par to, ja viņš šo jomu nepārzinātu. Jo atšķirībā no mums viņš daudzus gadus ir strādājis Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijā un arī bijis tās vadītājs. Līdz ar to pārzina šo jomu niansēs un ir strādājis arī pie obligātā iepirkuma komponenšu metodikas, tieši pie cenu izstrādes. Un es atradu tādu interesantu interviju. Tā ir publicēta lvportals.lv 2011.gada 24.janvārī. Tiek intervēts Ivars Zariņš, tobrīd Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes priekšsēdētājs. Viņam jautā: kāpēc regulators pieņēma šajā smagajā krīzes periodā 10 procentu kāpumu obligātā iepirkuma komponentes maksājuma pozīcijai? Un citēju: “Jums vajadzētu paklausīties, ko saka regulējamā uzņēmuma pārstāvji un kādām sasārtušām sejām viņi šeit sēž, paužot gluži pretējo - bez tarifu celšanas uzņēmumā viss tūliņ sabruks!” Tātad es saprotu, ka jūs saprotat... Nē, tas ir par OIK. Jūs saprotat arī otru pusi šai drēbei - oderes pusi. Un saprotat, ka viens pats jūs lēmumus arī nevarat pieņemt. Tāpat kā ministrs nevar viens pats pieņemt Ministru kabineta noteikumus. Ir saskaņošanas process, kas ir diezgan sarežģīts un grūts. Bet, vairāk runājot par šo tēmu, man gribas jautāt. Jūs pēc tam aizgājāt - jūs 2011.gada oktobrī ievēlēja Saeimā. Tieši no šī vadītāja posteņa jūs ienācāt Saeimā, un tajā brīdī jūs arī teicāt, ka OIK ir slogs tautsaimniecībai un slogs patērētājiem. Bet septiņus gadus jūs ar šo slogu
Labdien! Es tikko noklausījos preses konferenci mūsu galvenajām amatpersonām. Informēšu deputātus, ka ārkārtas situācija tiks pagarināta līdz 11. janvārim. Tiks noteikts princips “divi cilvēki - divi metri” arī attiecībā uz mājsaimniecībām... Es runāju par priekšlikumu! Šis priekšlikums ir jānoraida, jo šie ministri nav pelnījuši ne tikai pielikumu; viņi nav pelnījuši savu algu, jo tas, ko vajadzēja izdarīt mūsu valstij, kad bija skaidrs, ka otrais vilnis ir nepārvarams, - tas nozīmēja iet Slovākijas ceļu. Bet mēs te tikai tagad palielināsim testēšanas kapacitāti. Tad, kad Slovākijā pierādījās, ka nacionālā testēšana ir samazinājusi inficēšanos divas reizes... tika noteikti absolūti visi slimie cilvēki... mēs varējām paņemt attiecīgi uz ārējo robežu... to tikai tagad mēs izdarīsim... to, par ko runāja opozīcija pavasarī. Ko izdarīja Dienvidkoreja un pārējās Āzijas valstis - mēs visu to varējām izdarīt... tikai šie ministri nevarēja to izdarīt. Tāpēc - kādi reprezentatīvie izdevumi?! Kam? Tiem jaunajiem kostīmiem, kuros viņi runās kārtējās muļķības, piedodiet? Mums nav ne normāla plāna, ne... tāda plāna, kuru cilvēki varētu saprast. Un pajautājiet mātei, kurai ir divi mazi bērni, kā viņa varēs... ar kuru bērnu turēt divu metru distanci - ar jaunāko vai vecāko. Paldies.
Komisijā bija debates, bet komisijas vairākums diemžēl neatbalstīja Ilmāra Latkovska priekšlikumu. 11. - deputātu Jansona un Laizānes priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 12. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Siliņas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsojam!”) 13. - deputāta Pimenova priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts. 14. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Siliņas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 15. - deputāta Ilmāra Latkovska priekšlikums. Komisijā neguva atbalstu.
Labdien, kolēģi! Tad, kad mēs apspriedām 2021. gada budžetu vēl pirmajā lasījumā, es jau diagnosticēju tās kaites, kas šim budžetam piemīt. Un viena no tām būtiskākajām ir Satversmes tiesas sprieduma par garantētajiem minimālajiem ienākumiem un sociālajām garantijām izpildes imitācija. Tā ir tiešām imitācija, un vesela virkne budžetu pavadošo likumu demonstrē to ļoti nepārprotami. Par ko ir stāsts? Tiesībsargs iesniedza prasību Satversmes tiesā nevis tādēļ, ka viņš rūpējas par kaut kādiem cipariem, bet tādēļ, ka viņš rūpējas par cilvēku tiesībām uz dzīvi mūsu valstī, jo vairākas starptautiskas organizācijas, ieskaitot OECD un Eiropas Komisiju, bija norādījušas uz to, ka nabadzība un nabadzības risks Latvijā ir ļoti būtisks apgrūtinājums mūsu iedzīvotājiem, proti, katrs piektais mūsu valstī atrodas uz nabadzības riska... Un šajā grupā ir gan pensionāri, kuri saņem... minimālas algas, gan, piemēram, ģimenes, kur viens vecāks audzina vienu bērnu. Atgādināšu, ka Satversmē ir norādīts, ka Latvija ir sociāli atbildīga valsts. Un tieši šī panta izpildes imitācija ir tas, ko pašreizējā valdība nevar, negrib saredzēt... un negrib izpildīt. Ja valdībai tiešām būtu vēlme izpildīt Satversmes tiesas lēmumu, tā tiešām sāktu ar to, uz ko norāda Dombrovska kunga priekšlikums, - ar metodoloģijas izstrādi, ar patēriņa groza aprēķinu uz stingriem zinātniskiem pamatiem, vienalga, kas to pildīs, vai Centrālā statistikas pārvalde vai Labklājības ministrija, kurai tas ir jādara saskaņā ar to, ka tieši tā ir atbildīgā ministrija. Kā mēs zinām, ir vairākas jomas, kurās Labklājības ministrija izrāda absolūtu bezspēcību, nemaz nerunājot par ministres kundzi, kura vispār demonstrē absolūtu pasivitāti jautājumu risināšanā attiecībā uz savu atbildības jomu. Es domāju, ka, nobalsojot “par” šo priekšlikumu, vismaz Saeimas deputāti uzrādīs, ka viņi apzinās Satversmes pantu par to, ka Latvija ir sociāli atbildīga valsts. Un tas ir tas minimālais atskaites punkts - patēriņa groza aprēķins, godīgs apr
Augsti godātā Saeima! Cienītais kolēģis no opozīcijas mēģināja mūs pārliecināt par to, ka šobrīd ir jāpārskata vesela likumdošanas pakete tikai tādēļ, lai atteiktos no administratīvās imunitātes. Kolēģe Inese Lībiņa-Egnere mums ļoti skaidri un pārliecinoši paskaidroja, kādā veidā soli pa solim mēs varam šo jautājumu risināt, bet jebkurā gadījumā mums ir nepieciešamas divas trešdaļas balsu - Saeimas vairākuma balsojums. Šobrīd šeit arī Viesu zālē sanākušie klausītāji noteikti nevar saprast, kāpēc divas trešdaļas mūsu kolēģu balso “pret”, kamēr... Šeit viens pēc otra ir dažādi likumprojekti, pret kuriem tātad mēs balsojam. Tātad šajā gadījumā... Runājot par jūsu hipotētisko gadījumu - par iespējamo prokuroru, kurš būtu dzēris un izdarījis pārkāpumu (No zāles: “Tādi ir!”), - jāteic, ka atšķirībā no Saeimā esošajiem kolēģiem jūs šajā gadījumā varat arī mest akmeni manā virzienā... Prokurors par šādu pārkāpumu vienkārši tiek atlaists no amata. (No zāles: “Tam pašam bija jānotiek ar jums!”) Punkts! Šeit vairāk nekas nav jāspriež. Otrs. Šajā gadījumā, kā jau mums šodien atgādināja, ejam soli pa solim un atceramies, ka šajā gadījumā tā vietā, lai ņemtu vienu pēc otra likumprojektus un spriestu par šīm izmaiņām... Atcerēsimies, ka tikai pagājušonedēļ pēc <PARTY>s ieteikuma atteikties no imunitātes Saeimas deputātiem frakcija <PARTY> in corpore balsoja “pret”. Arī es aicinu šoreiz balsot “pret”.
Godātie kolēģi, vai zināt, kas ir interesanti? Vērot jau kuro gadu... jau 10 gadus, ka cilvēki, kas uz Saeimu atnāca, nu, faktiski no ielas, tik ātri kļuvuši par kungiem. Sevi uzskata par kungiem. Kolēģi, tas nav uz ilgu laiku. Ja jau iepriekšējās vēlēšanās vēlētāji izbalsoja pusi no Saeimas, tad kāpēc jūs domājat, ka nākamajās vēlēšanās viņi neizdarīs to pašu? Viņi atkal izdarīs to pašu – viņi izbalsos ārā pusi no Saeimas. Un tad būs jums tāda karma (ziniet, ir tāda lieta): kad jūs būsiet atpakaļ tajās ielās, tad, es domāju, jūs droši vien satiksiet kādu cilvēku, kuram dīkstāves pabalsts bija atteikts šajos laikos... kādu, kurš saņēma mazāk nekā tos pašus 300 eiro. Jūs droši vien satiksiet arī cilvēkus, kuriem tika veikta piedziņa no viņu pabalstiem, un viņi, iespējams, painteresēsies: “A kā jūs balsojāt tad Saeimā visos šajos jautājumos? Vai tas bija dēļ jums?” Ko jūs viņiem atbildēsiet? Padomājiet!
Iepriekš es nepamanīju, ka laiks beidzās, nepaprasīju apvienot laikus, tagad nedaudz paturpināšu. Pirmā lieta. Saskaņā ar spēkā esošajiem ierobežojumiem klātienē var strādāt līdz pulksten 21.00, bet ēdiens līdzņemšanai izsniedzams bez darba laika ierobežojuma. Tas - vienkārši, lai atspēkotu iespējamās viltus ziņas, kas izskanēja iepriekš debatēs. Ko es gribu pateikt? No tautsaimniecības viedokļa ir... es pilnībā piekrītu, ka nepieciešams atbalsts uzņēmējiem. Un, protams, atbildīgajā ministrijā pietiekami dinamiski ar šo jautājumu jāstrādā. Un es neatceros gadījumu, ka, piemēram, nezinu, jaunie konservatīvie būtu kaut kam iebilduši. Mēs vienmēr esam bijuši par lielāku atbalstu. Kas jāsaprot mums? Pieaug mājsaimniecībām uzkrājumi banku kontos šajā pandēmijas laikā, kad nevar nekur iet un nekur nevar tērēt naudu, un visur tā kā... pamatoti arī varbūt... ievēro piesardzību, - pieaug ar ātrumu... kādi 800 miljoni līdz miljards aptuveni... vidēji... 12 mēnešos. Tā ir finanšu nozares apkopotā informācija. Mums jāpanāk, lai šī nauda (bija gandrīz jau divi miljardi papildus uzkrāti mājsaimniecību kontos, pieaugums gadā ir apmēram... padsmit procenti) tiktu pēc iespējas ātrāk tērēta ekonomikā, un tad tie biznesa plāni, kas ir uzņēmējiem, arī realizēsies. Un to varam izdarīt tikai tad, ja visi sadarbojamies - tai skaitā arī opozīcija, kura ir kavējusi ātrāku izeju no pandēmijas, sadarbojas - šī mērķa sasniegšanai. Tas ir tas risinājums mūsu ekonomikas attīstībai. Paldies.
Kolēģi! Likumprojekts “Grozījumi Publisku izklaides un svētku pasākumu drošības likumā” tika izskatīts Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas sēdē. Šajā likumā tiek juridiski precizētas dažādas normas. Tā kā būtisku iebildumu nebija, likumprojekts tika apstiprināts pirmajam lasījumam. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 3.oktobris. Arī šis likumprojekts tika izskatīts Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas sēdē. Tas ir saistīts ar iepriekšējo. Nekādu būtisku iebildumu nebija, un līdz ar to tas tika apstiprināts pirmajam lasījumam. Arī šim likumprojektam - 3.oktobris.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Savā 24. maija sēdē Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija izskatīja un sagatavoja izskatīšanai Saeimas sēdē likumprojektu “Grozījumi Vekseļu likumā” (Nr. 1401/Lp13). Īsi atgādināšu tā mērķi. Šie likuma grozījumi paredz novērst nepilnību vekseļu regulējumā, kā arī gadījumus, kad Vekseļu likuma regulējums tiek izmantots ļaunprātīgi (krāpšana, paraksta viltošana). Likumprojekts paredz īpašu aizsardzību fiziskajām personām. Tas paredz notariāla akta formu fizisko personu izdotajiem vienkāršajiem vekseļiem, kā arī fizisko personu izslēgšanu no dalības tratās. Uz otro lasījumu tika saņemti trīs priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls. Priekšlikums attiecas uz juridisko tehniku. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 2. - Ministru prezidenta biedra, tieslietu ministra pienākumu izpildītāja, satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Redakcionāls priekšlikums - normas skaidrības nolūkos. Komisijā priekšlikums atbalstīts. 3. - Ministru prezidenta biedra, tieslietu ministra pienākumu izpildītāja, satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Precizē pārejas noteikumus. Komisijā atbalstīts. Komisijas vārdā aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 7. jūnijs, pulksten 17.00.
Es domāju, ka manam priekšlikumam ir vistiešākais sakars ar šo likumu. Es saprotu, protams, ka Jutas kundze nevēlas... jo arī tam ir vistiešākais sakars ar Jaunās konservatīvās partijas frakciju, kur smagos noziegumos aizdomās turētais... tā vienkārši veikli, kad pret viņu sāk kriminālvajāšanu, pārceļas uz ministriju kā parlamentārais sekretārs. Tur nu nemaz... nav iespējas parlamentārajam sekretāram ietekmēt politiskos un arī citus procesus ministrijā. Jūs padomājiet - parlamentārais sekretārs ministrijā ir otra augstākā amatpersona pēc ministra. Divas politiskās amatpersonas tur ir. Un Jurašs tagad atrodas ministrijā, kura faktiski ir atbildīga par viņa procesu kopumā, par to, kas virzās uz priekšu, ja? Un tagad es gribu uzdot jautājumu - vai tiešām Jaunajai konservatīvajai partijai tiesiskums ir tikai vārdos, nevis darbos un jūs darāt pavisam citādāk? Pēc tā principa - neskatieties uz maniem darbiem, bet klausieties manos vārdos. Es domāju, ka nevar atļaut ieņemt amatus - tik augstus amatus - tiem, pret kuriem ir uzsākta kriminālvajāšana. Un šis piemērs par Jaunās konservatīvās partijas deputātu, kurš tiek turēts aizdomās par smagiem noziegumiem un pret kuru ir uzsākta kriminālvajāšana, - tas no Jaunās konservatīvās partijas puses ir vienkārši nihilisms, cinisms attiecībā uz tiesiskumu mūsu valstī. Ar to mēs iebrauksim tikai purvā, un te nekāda tiesiskuma nebūs. Te būs drīzāk Jaunās konservatīvās partijas autoritārais režīms pēc kāda laika, ja mēs tā turpināsim.
Kolēģi! Likumprojekts “Par valsts meža zemes nodošanu Valmieras pilsētas pašvaldībai” paredz, ka Zemkopības ministrijas īpašumā esošā meža zeme, kuras platība ir 102,5 hektāri un kura 2015.gadā jūlijā tika pievienota Valmieras pilsētas administratīvajai teritorijai, tiek nodota Valmieras pilsētas pašvaldības īpašumā, lai izveidotu tajā industriālo parku. Konkrētā teritorija ir izraudzīta vairāku iemeslu dēļ. Tā ir ļoti nozīmīga ne tikai Valmierai, bet visiem Valmieras tuvējiem novadiem un, es gribu teikt, arī plānošanas reģionam. Teritorija ir izraudzīta tāpēc, ka tās tuvumā pieejamas visas nepieciešamās inženierkomunikācijas. Teritoriju šķērso dzelzceļš, divas elektrolīnijas ar 110 un 330 kilovoltu jaudu, vidēja spiediena gāzes vads, un tieši pie šī nekustamā īpašuma atrodas starptautiskas nozīmes autoceļš A3 un autoceļi P18 un P20. Pirms administratīvās teritorijas robežu maiņas tika veikts gan teritorijas attīstības ieceres sociālekonomiskais novērtējums, gan industriālā parka izveides vispārīgs stratēģiskas ietekmes uz vidi izvērtējums, tāpat notika arī sabiedriskā apspriešana abos novados. Vēlos uzsvērt, ka industriālā parka izveide Valmieras pilsētā veicinās Valmieras un tās apkārtējo novadu attīstību un radīs labvēlīgus uzņēmējdarbības apstākļus, es gribu teikt, vismaz tuvākajiem 50 gadiem. Aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - 2017.gada 11.aprīlis. Paldies.
Nu, patiesībā Pimenova kungs pateica gandrīz tieši to pašu, ko es gribēju teikt. Jo, redzat, tagad šajā balsošanā, kurā es balsošu “par”, es balsošu nevis par nodokļa samazināšanu... Es arī pilnībā piekrītu tam, ko teica Šadurska kungs un Ķirša kungs. Un, ja man būtu jābalso par šīs likmes samazināšanu, es balsotu “pret”. Taču šeit jautājums nav par balsojumu par nodokli. Priekšlikums bija virzīt šo jautājumu Ilgtspējīgas attīstības komisijai, un iesākās šī diskusija par to, ka tā it kā nav īstā komisija. Un, ja tiešām Ilgtspējīgas attīstības komisija šo jēdzienu saprot kaut kā citādāk - tas, manuprāt, ir atšķirīgi no Apvienoto Nāciju Organizācijas nostādnēm -, tad var jau būt, ka tiešām tas jautājums ir jāvirza citām komisijām. Taču es vēlreiz atkārtoju, ka jēdzienu “ilgtspējīga attīstība” tomēr saprot nevis kā ilgtermiņa... Lūk, “ilgtspējīga” nenozīmē 10, 20 vai cik gadus, bet nozīmē visu... tātad, kā jau teicu, šodienas problēmas nerisināt uz nākotnes rēķina - neatkarīgi no tā, vai tā nākotne būs rīt vai pēc 10 vai 20 gadiem. Tāpēc - jā, Kučinska kungs, jūsu vadītajai komisijai patiesībā jābūt galvenajai komisijai, jo, redziet, tās nosaukumā ir ietverts mērķis. Un tas... Kā jau teicu, Latvijā šis mērķis diemžēl ir tikai uz papīra, nu tad varbūt tāpēc mums šie veiksmes stāsti arī ir tikai uz papīra. Tā ka, lūk, tas bija tas, ko es gribēju precizēt. Paldies.
Sveicināti, kolēģi! Nu, man jāsaka, ka šinī procesā... arī saistībā ar šo tehnikumu es esmu bijis daudzus gadus. Esam braukuši, esam skatījušies, un Kazinovska kungs ir ļoti labi lietas kursā, Papules kundze ir ļoti labi lietas kursā. Protams, es nedomāju, ka izraisīsies tik plašas debates par šo jautājumu. Man ir prieks, un es arī atbalstīšu šo priekšlikumu, jo Latgales pusē, kad pašvaldībām tā naudiņa, kā mēs dzirdējām, ļoti lieli miljoni tiek paņemti nost, tad šī nelielā summa, kas ir iedota šim tehnikumam, vienai pašvaldībai, ir tīrais sīkums, salīdzinot ar visu kopējo ainu, kas tur ir. Tehnikumā ir daudz telpu, ir iespējams radīt labu bāzi. Es gribu teikt paldies Ostrovskas kundzei, kura jau vairākus gadus runāja par šo jautājumu, un man ir prieks, ka beidzot ir pieņemts pozitīvs lēmums un būs tehnikums, būs attīstība gan jaunatnes izglītošanā, it sevišķi lauku jauniešu izglītošanā, gan arī vietējā novada... vietējā ciemata attīstībā. Tā ka, kolēģi, aicinu atbalstīt šo priekšlikumu. Lai veicas šim tehnikumam, vadībai, bērniem! Paldies.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Ļoti cienījamās deputātes! Augsti godātie deputāti! Strādājam ar likumprojektu Nr. 910/Lp13 “Grozījumi Personu apliecinošu dokumentu likumā”. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija savā 3. marta sēdē izskatīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu, kuru izstrādājusi Iekšlietu ministrija un Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde un kura būtība ir saistīta ar personas apliecību obligātu lietošanu. Šobrīd likumā ir noteikts, ka ar 2023. gada 1. janvāri personas apliecība ir obligāts personu apliecinošs dokuments jebkuram Latvijas pilsonim un nepilsonim, bet vienlaikus tiek noteikts, ka līdz 2030. gada 31. decembrim minēto daļu, minēto normu nepiemēro attiecībā uz personām, kuras Iedzīvotāju reģistra likumā noteiktajā kārtībā ir sniegušas ziņas par savu dzīvesvietu ārvalstīs. Pagājušā gada 17. jūlijā, Diasporas konsultatīvās padomes sēdē izskatot “Plānu darbam ar diasporu 2021.-2023. gadam”, tika atbalstīta iniciatīva izstrādāt grozījumus šajā likumā, nosakot īsāku pārejas periodu, no kura personas apliecība tiek noteikta par obligātu personu apliecinošu dokumentu arī tām personām, kuras ir Iedzīvotāju reģistra likumā noteiktajā kārtībā sniegušas ziņas par savu dzīvesvietu ārvalstīs. Minētās iniciatīvas mērķis ir nodrošināt to, lai personas, kuras ir Latvijas pilsoņi un nepilsoņi, bet dzīvo ārvalstīs, varētu piekļūt valsts sniegtajiem elektroniskajiem pakalpojumiem, ievērojot to faktu, ka aizvien lielāka daļa valsts sniegto pakalpojumu ir pieejami tikai ar paaugstinātas drošības... kvalificētu... paaugstinātas drošības elektroniskās identifikācijas līdzekli, kas... Latvijā ir noteikts viens, un tā ir e-ID karte jeb personas apliecība. Minētais likumprojekts komisijā tika atbalstīts pirmajā lasījumā. Lūdzu atbalstīt. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - divas nedēļas, tas ir, 2021. gada 1. aprīlis.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Manuprāt, šobrīd šī diskusija jau ir aizgājusi nedaudz par tālu. Mēs vēlējam Satversmes tiesas tiesnesi. Arī <PARTY>s frakcija... kā jau mans kolēģis deputāts Valaiņa kungs iepriekš minēja, mēs uzklausījām Rodiņas kundzi. Mēs izrunājām arī šos ideoloģiskos jautājumus, tai skaitā, iespējams, pat kādu provokatīvu jautājumu, vai tiesnesim ir jāskata šie jautājumi no savas ideoloģiskās pārliecības. Un tas, kas mums simpatizēja, ka šeit runa nebija, vismaz Rodiņas kundzes atbildēs, ko viņa mums sniedza, par kādu ideoloģiju, runa bija par Satversmes jēgu un garu, par mūsu konstitūciju, Satversmi, augstāko Latvijas likumu - atbilst konkrētais likums vai norma konkrētajam Satversmes pantam vai neatbilst. Un tas ir ļoti svarīgi, kolēģi! Ja mēs šobrīd sāksim šķirot tiesnešus pēc viņu ideoloģijas vai tamlīdzīgi, tas, manuprāt, būs gaužām aplami, jo var pienākt moments, kad visi tiesneši būs salikti tikai pēc savas ideoloģiskās pārliecības. Nu tad mēs varam apdraudēt savu valsti. Mums, parlamentāriešiem, ir ļoti svarīgi arī zināmā... faktiski tādā nozīmē arī sekot līdzi šiem spriedumiem. Protams, ja kaut kas mums nepatīk, mums ir tiesības mainīt konstitūciju, labot konstitūciju, bet ļoti svarīgi ir, lai Satversmes tiesas tiesnesis ievēro neitralitāti un spriež atbilstoši Satversmei. Un šeit runa nav par liberālajiem vai konservatīvajiem, vai centriskajiem, šeit runa ir par Satversmi. Satversmes tiesas tiesneši ir Satversmes sargi, kuri uzrauga to, vai likumdevējs strādā atbilstoši Satversmei, augstākajai konstitūcijai. Un mēs uzklausījām Rodiņas kundzi, un tiešām kandidatūra atstāja ļoti profesionālu iespaidu. Tāpēc vismaz lielākā daļa no <PARTY>s frakcijas kolēģiem atbalstīs Rodiņas kundzes kandidatūru. Novēlam veiksmi un ievēlēšanas gadījumā veiksmīgi strādāt atbilstoši Satversmei, atbilstoši Satversmes jēgai un garam, nevis kādas ideoloģijas vienai vai otrai... faktiski ideoloģijas kādam virzienam. Paldies, kolēģi.
Labdien, cienījamie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija šā gada 7. septembra sēdē izskatīja likumprojektu “Grozījumi Latvijas Republikas Zemessardzes likumā” (Nr. 1426/Lp13) otrajā lasījumā. Šie grozījumi ir saistīti ar Latvijas Banku, un arī nākamais likumprojekts, ko mēs skatīsim, ir saistīts ar Latvijas Bankas darbību. Uz otro lasījumu netika saņemts neviens priekšlikums. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šī gada 20. septembris. Šajā pašā Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas sēdē 7. septembrī tika izskatīts arī likumprojekts “Grozījumi Nacionālo bruņoto spēku likumā” (Nr. 1427/Lp13) otrajā lasījumā. Kā jau minēju, arī tas ir saistīts ar Latvijas Bankas darbību. Šim likumprojektam tika saņemti divi priekšlikumi. 1. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Tas ir saistīts ar izmaiņām terminoloģijā, ar termina “militārais darbinieks” ieviešanu. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts. 2. - arī Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Tas ir saistīts ar likuma spēkā stāšanās laiku un paredz aizstāt norādē par likuma spēkā stāšanos skaitļus un vārdus “2023. gada 1. janvārī” ar skaitļiem un vārdiem “2022. gada 1. novembrī”. Arī šis priekšlikums ir atbalstīts komisijā. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 20. septembris.
Kolēģi! Nākamais gads pašvaldībām nebūs viegls. Pirmkārt, valdība nolēmusi mainīt iedzīvotāju ienākuma nodokļa proporcijas sadali par labu valstij, tādējādi samazinot pašvaldību ienākumus. Otrkārt, izdevumus prasīs pašvaldību administratīvi teritoriālās reformas process. Lielākā daļa pašvaldību pēc vēlēšanām uzsāks darboties apvienotās teritorijās. Uzskatu, ka tas ir neprāts - šādā situācijā uzlikt pašvaldībām papildu pienākumu - nodrošināt attālināto mācību procesā iesaistītos ar materiāltehnisko bāzi. Pašvaldības nevar visu laiku lāpīt valdības budžeta caurumu. Uzliekot papildu slogu pašvaldību budžetiem, mēs apdraudam reģionu attīstības iespējas. Lai būtu stipra Latvija, mums ir nepieciešami stipri reģioni, kur attīstās uzņēmējdarbība, kur pieejama kvalitatīva medicīniskā aprūpe, kur nodrošinātas plašas kultūras, atpūtas un sporta iespējas un kur ir konkurētspējīgas izglītības iestādes. Lai to visu nodrošinātu, mums, kolēģi, pašvaldības ir jāatbalsta, nevis jāuzkrauj tām aizvien jauni un jauni pienākumi, neparedzot tiem finanšu segumu. Tāpēc uzskatu, ka, atļaujot klātienes... attālināto mācību procesu, valstij ir jāgarantē, ka visi tajā iesaistītie tiks nodrošināti ar atbilstošu materiāltehnisko bāzi. Attālināto mācību gadījumā personīgs dators ir uzskatāms par būtisku izglītības infrastruktūras sastāvdaļu, kura ir jāfinansē no valsts budžeta. Kolēģi, vai jūs reāli saprotat, ka šajā gadījumā, atņemot naudu pašvaldībām un vienlaikus uzliekot tām jaunu pienākumu, jūs reāli nogalināsiet dažiem bērniem iespēju iegūt izglītību vispār? Šādu ierosinājumu - uzlikt visu uz pašvaldību pleciem un vienlaikus atņemt tām finansējumu - varēja izdomāt tikai ierēdņi, kuri nekad nav sastapušies ar pašvaldību darbu, vai tie, kuri speciāli virza uz kvalitatīvas izglītības iznīcināšanu pašvaldību skolās. Kolēģi, vēlētos atgādināt, ka nākamgad ir pašvaldību vēlēšanas. Ceru, ka vēlētāji reģionos atcerēsies tās partijas, kuras balsoja pret savu vēlētāju interesēm. Aicinu atbalstīt gan 1