EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, kolēģi, vēlreiz! Šodien mēs runājam par uzticības izteikšanu iekšlietu ministrei Marijai Golubevai. Viņa runāja par lietām... Nu kādas tad būs tās reformas, ko viņa nu uzsāks? Viņa tā kā sāks startu no nulles. Taču es gribētu atgādināt, ko iepriekšējais iekšlietu ministrs ir darījis un kādi darbi būtu jāturpina. Iepriekšējais ministrs Sandis ir ļoti aktīvi strādājis, lai valstī sakārtotu gan valsts ugunsdzēsēju depo - tie tiek atjaunoti reģionos -, gan arī policijas iecirkņus. Un tas tiek risināts jau ilgtermiņā, un darbs ir pietiekami apjomīgs, jo viss jāsaskaņo ar Finanšu ministriju. Taču es nedzirdēju, ka iekšlietu ministrei tas būs kā prioritāte. Nu tad... mēs saprotam, ka tomēr šie darbinieki paliks vecajās darba vietās, strādās necilvēcīgos apstākļos. Otrs jautājums ir par Policijas akadēmijas atjaunošanu pēc divu gadu tādas aktīvas Sanda Ģirģena strādāšanas. Noziedzības novēršanas padomē, visticamāk, tas tiks apstiprināts, un es ceru, ka šī virzība turpināsies; ka nebūs tā, ka mēs atkal atmetīsim šo lietu atpakaļ un nedosim iespēju mūsu policistiem, mūsu izmeklētājiem iegūt augstāku kvalifikāciju. Tad nu arī ļoti daudz ir jāstrādā. Un Marijas Golubevas partijas biedrs varbūt varēs pastāstīt, kāda ir Aizsardzības ministrijā atalgojuma sistēma, jo, kā mēs zinām, mūsu ugunsdzēsēji katru dienu strādā kaujas apstākļos. Un atalgojuma sistēma ir netaisnīga arī policistiem, izmeklētājiem. Būs vajadzīgs ļoti liels gribasspēks, lai to panāktu. Tie būtu trīs galvenie punkti. Ir ļoti patīkami dzirdēt, ka mūsu ministrs ir daudz un ilgi strādājis, lai valstī noteiktu, ka mūsu iekšējā drošība arī ir drošība. Ir prieks, ka to ir sadzirdējis premjers, ka to ir sadzirdējis prezidents, bet skatīsimies, kā būs turpmāk un vai šīs prioritātes būs arī valdības prioritātes. Tāpēc tas viss - tā ir tāda kā ceļamaize. Protams, es neloloju cerības, ka daudz kas tiks izdarīts. Sandis ir ļoti daudzus darbus iesācis. Es teiktu ministrei, kura tiks apstiprināta: varēs doties un gri
Labdien, kolēģi, vēlreiz! Tagad mēs skatām likumprojektu “Par Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses”. Šis likumprojekts tika izstrādāts, lai saskaņā ar likumu “Par Latvijas Republikas starptautiskajiem līgumiem” apstiprinātu ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp minētajām pusēm. Ņemot vērā strauji augošo Dienvidāzijas tirgus potenciālu, Eiropas Savienības interesēs ir noslēgt un parakstīt ieguldījumu aizsardzības nolīgumu ar šī reģiona valstīm, tostarp Vjetnamas Sociālistisko Republiku. Sarunu process ar visām septiņām Dienvidāzijas reģiona jeb tā sauktajām ASEAN valstīm vienlaicīgi izrādījās neefektīvs un ar vāju progresu, tādēļ jau 2009. gadā Eiropas Savienības Padome piekrita uzsākt sarunas ar ASEAN valstīm divpusējā kārtā, lai panāktu progresu vismaz ar tām valstīm, ar kurām mērķi un viedokļi sakrita. Nolīgums ar Vjetnamu būs otrais Eiropas Savienības divpusējais ieguldījumu aizsardzības nolīgums, kas tiks noslēgts ar kādu no šī reģiona dalībvalstīm. Pirmais bija ar Singapūru jau 2018. gadā. Tas būs arī otrais ieguldījumu aizsardzības nolīgums, ko Eiropas Savienība noslēdz ar kādu Āzijas partneri vispār. Nolīguma noslēgšana ir arī solis starpreģionu tirdzniecības un ieguldījumu nolīguma starp Eiropas Savienību un ASEAN noslēgšanas virzienā. Eiropas Savienības un Vjetnamas ieguldījumu aizsardzības nolīgums nodrošinās ieguldījumu augsta līmeņa aizsardzību, vienlaikus aizsargājot Eiropas Savienības un Vjetnamas tiesības reglamentēt un sasniegt leģitīmus sabiedriskās politikas mērķus, piemēram, attiecībā uz sabiedrības veselības aizsardzību, drošību un vidi. Ļoti svarīgs šī nolīguma aspekts ir tāds, ka tas aizstāj un tādējādi arī uzlabo šobrīd 21 spēkā esošo divpusējo ieguldījumu līgumu. Tāpat nolīgums paredz Eiropas Savienības ieguldītājiem un to ieguldījumiem Vjetnamā taisnīgu un vienlīdzīgu attieksmi un nepieļauj diskrimināciju salīdzinājumā ar Vjetnam
Paldies Klementjeva kungam par to, ka viņš aizsāka ļoti būtisku tēzi. Man ir analīze par nabadzības riska situāciju Latvijā. Un kas ir šajos Centrālās statistikas komitejas datos? Nabadzības slieksnis 2014.gadā bija 291 eiro, 2015.gadā - 318 eiro, 2016.gadā, tas ir, pirms diviem gadiem, nabadzības slieksnis bija 330 eiro. Un mēs tagad runājam, ka no šī nabadzības sliekšņa vēl pēc pieciem gadiem būs jāņem ienākuma nodoklis. Tas ir vispār amorāli! (Starpsauciens.) Mēs runājam tagad par 2021.gadu, kad nabadzības slieksnis, pēc Centrālās statistikas pārvaldes prognozēm, pārsniegs 450 eiro, un sakām: nē, arī tajā gadā visi nabadzīgie, kas nevar izdzīvot, ir jāapliek ar nodokļiem! Līdz ar to mums tiešām kā Saeimai, kā cilvēkiem, kas ciena savus vecos ļaudis... Būtiskāks nabadzības slieksnis ir pensionāriem ar maziem ienākumiem... Nedrīkstam mēs tagad likumā ielikt amorālu normu, jo tai naudai pensionāri, saņemot atlaides, liks atgriezties konsolidētajā budžetā; tā nauda atgriezīsies caur pievienotās vērtības nodokli, caur akcīzes nodokli, caur citiem... caur patēriņu. Un cilvēki saņems to naudu, un budžets necietīs. Līdz ar to, es domāju, rūpīgi jādiskutē par to. Jā, šīs likums jāpieņem, turklāt jāpieņem steidzami, bet skaidri jāparāda sava politiskā griba: mēs nākotnē nabadzības slieksni nesasniegušus cilvēkus ar nodokļiem neapliekam! Paldies.
Dāmas un kungi! Runa nav par valodu. (Starpsauciens: “Par ko?”) Runa ir par sistēmu. Šis ir tikai viens no daudzajiem piemēriem, kur valdošā birokrātiskā sistēma, kuras bļāvienus mēs šajā zālē bieži dzirdam, cenšas likumos iekļaut tādus formulējumus, kurus var tulkot dažādi un tāpēc apiet. 17.janvārī, kad šis likumprojekts tika skatīts Juridiskās komisijas sēdē, es lūdzu Juridiskā biroja skaidrojumu vārdam “ekonomiskāk”. Šādu skaidrojumu es neesmu saņēmis, un tas mani nepārsteidz. Atšķirībā no vārda “taupīgāk”, kurš ir saprotams viennozīmīgi, vārdu “ekonomiskāk” birokrātiskā sistēma var interpretēt pēc vajadzības. Vajag taupīgi iztērēt 10 miljonus, ja mērķi var sasniegt, iztērējot divus miljonus! Birokrātiskā sistēma saprot, ka to būs grūti pierādīt. Taču to, ka tas ir ekonomiskāk, sistēma spēs izskaidrot. Tiek radīta lielāka pievienotā vērtība, iekšzemes kopprodukts aug, ekonomika attīstās, tur ārvalstīs mūs slavē birokrāti. Bet cilvēki gan jau kaut kā šo kārtējo krupi norīs. Es saprotu, ka šis viens sīkais piliens nemainīs birokrātiskās jūras varenību. Likumi ir pilni ar formulējumiem, un var darīt, bet var arī nedarīt, ja tikai atrod pamatojumu, kāpēc nedarīt. Ja kāds mēģina nostāties pret sistēmu, sistēma bļauj un reizēm šie bļāvieni ir dzirdami arī šajā zālē. Tomēr es aicinu atbalstīt šo biklo mēģinājumu nostāties pret izplūdušiem formulējumiem likumos un balsot “par” priekšlikumu. Paldies.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar dokumentu Nr. 938. Uz otro lasījumu atbildīgā komisija ir saņēmusi četrus priekšlikumus. 1. - aizsardzības ministra Pabrika kunga priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. 2. - aizsardzības ministra Pabrika kunga priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. 3. - aizsardzības ministra Pabrika kunga priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. Un 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisija ir atbalstījusi. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šī gada 6. jūnijs.
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi un kolēģes! Visi, kas mūs skatās un klausās! Lēmums, ko mēs šobrīd skatām, bija jāpieņem vasarā, kad uz to ar datos pamatotiem argumentiem un prognozēm aicināja veselības ministrs un eksperti. “Ja neko nedarīsim, rudenī delta variants pļaus mūsu seniorus,” teica veselības ministrs, bet viņam pārmeta biedēšanu. Faktiski visu pandēmijas laiku, bet jo īpaši pēdējā laikā stingrākai Covid-19 vīrusa izplatības ierobežošanai visiem spēkiem pretojas gan mūsu koalīcijas partneri, nozaru ministri, kas sliktākajā gadījumā nodarbojas ar aktīvu pretdarbību, labākajā – neko nedara un klusē, gan brīžiem arī valdības vadītājs. Tas gan nav īsti precīzi. Valdības vadītājs nevis klusē, bet kādreiz kaut ko dusmīgu pasaka, bet ar to nepietiek. Premjeram ir jāuzņemas līderība. Viņa loma kopīgā darbā pie vīrusa apkarošanas ir izšķiroša, lai visi darītu savu darbu un vienoti stāvētu aiz vajadzīgiem, lai arī nepopulāriem lēmumiem, nevis tikai viens veselības ministrs, kuru pēcāk kritizēt un vainot it visā. Kariņa kungs, jūs esat atbildīgs, lai Ministru kabinets strādā kā vienota komanda, nevis kā līdaka, vēzis un gulbis – velk ratus katrs uz savu pusi. Ar Covid-19 inficēto skaits kopš jūlija beigām ir desmitkāršojies, bet vēl 21. septembrī premjera partijas vadītājs publiski teica, ka papildu ierobežojumi neesot vajadzīgi. Ekspertu viedoklis vasarā netika uzklausīts. Vajadzēja sagaidīt pārpildītas slimnīcas un mediķu nesenos izmisīgos kliedzienus par katastrofu, ne jau vairs ieteikumus. Gandrīz divu gadu, divu garu pandēmijas gadu, gaitā klausoties politiķu, īpaši opozīcijas pārstāvju, debates gan no šīs tribīnes, gan citviet publiskajā telpā, brīžiem ir grūti noticēt savām ausīm. Jūs, kas aicināt valdību atcelt visus ierobežojumus un piesardzības pasākumus, uzstājaties pret pienākumu vakcinēties noteiktu profesiju pārstāvjiem, uzstājaties pret vakcināciju kā tādu un sējat sabiedrībā šaubas, aicināt nevilkt sejas aizsargmaskas un dramatiski plēšat tā
Godātie kolēģi! Nez kādēļ ļoti maz runātāju ir šoreiz par šo tēmu, kura ir, manuprāt, visai Latvijai ļoti svarīga. Esmu Judina kunga iedvesmota runāt par samērīgumu. Mēs visi saprotam, ka šobrīd mūs klausās Latvijā tie cilvēki, kuri dzīvo līdzi šim notikumam, dzīvo līdzi, lai Latvija būtu tiesiska. Un man pat gribētos šobrīd nolikt tā kā... sajūtu, ka es esmu šeit, valsts parlamentā, bet no šīs tribīnes es gribētu teikt kā Latvijas ierindas pilsone, ka mani mulsina šis samērīgums no mūsu valsts prokuratūras puses, jo prokuratūra nevarēja pierādīt, ka... valsts nozagšanas sarunas, kas bija “Rīdzenē”, palika nesodītas: “Tās bija tikai sarunas pēc darba laika! Tās bija tikai sarunas pēc darba laika, un tad jau var runāt, ko grib.” Tur nevarēja neko atrast, pierādīt. (Dep. J. Ādamsons: “A kas izmeklēja?”) Šajā gadījumā, es domāju, prokuratūra ļoti centīsies, bet es ļoti ticu, ka taisnība uzvarēs. Un Juris ir godavīrs, ka viņš ir ar mieru doties... lai noskaidrotu savu patiesību. Paldies, Juri Juraš! Tu esi atslēgas persona šobrīd visai Latvijai, jo Latvija grib dzīvot tiesiskā režīmā. (Dep. E. Papule: “Režīmā!”) Mēs gribam būt tiesiska valsts. Paldies. (Aplausi.)
Augsti godātie deputāti! Runa ir par to, ka mēs neticam tam, ka nākamgad par 40 procentiem būs palielināts atalgojums medicīnas personālam. Mēs runājam par nākotni - vai mēs saglabāsim to pašu tendenci nākotnē, lai saglabātu tos cilvēkus, kuri strādā un veic pakalpojumus mūsu slimnīcās. Nākamo priekšlikumu atbalstīja komisija - un turklāt vienbalsīgi. Nebija nekādu pretenziju. Mēs arī komisijā... tie, kuri strādājam šajā nozarē ļoti sen, saprotam, ka Finanšu ministrija, nākamais premjers vai nākamais parlaments var pārdomāt. Un mēs gribam, lai šie skaitļi parādās likumā, tāpēc ka uzticības mums nav; mēs tik bieži esam “uzmesti” un piemānīti, ka mums atlikusi tikai viena darbības forma - ielikt likumā un pēc tam mēģināt nepieļaut grozīt likumu. Saprotiet, šodien jau parlamentārais sekretārs Trupovnieks runā par to, ka mēs neesam tie maksātāji... Cik mums būs, mēs pārskaitīsim medicīnas personālam. Bet, saprotiet, tad labklājības... veselības ministram vajag uzkāpt tribīnē un pateikt: jā, es neticu Finanšu ministrijai, un nebūs tādas plūsmas nākotnē. Mums vajag... Ja jūs nevarat garantēt to ārstiem un medmāsām, tad varbūt ierakstīsim to likumā un tad kā likuma uzraugi skatīsimies uz tā realizāciju! Mēs uzskatām, ka vajag šodien atbalstīt 54. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikumu. Ar to mēs dosim arī signālu tiem cilvēkiem, kuri aizbraukuši no Latvijas, ka tuvākajos trijos gados šai nozarei būs nauda algām un ka viņi var jau kravāt čemodānus, lai brauktu atpakaļ uz Latviju strādāt.
Godātie kolēģi! Es klausījos vairāk Šadurska kungu nekā jūs, jo viņš vairāk runāja, biežāk. Bet es nevaru saprast. Šadurska kungs piedalījās pedagogu arodbiedrības kopējā sapulcē, kurā jūs vienojāties - Ministru kabinets arī jūsu personā - par pedagogu algu samaksu, ka tā stājas spēkā no 2018.gada 1.septembra. Un tur ir paredzēts: minimālā alga - 710 eiro. Jūs tagad sakāt: kvalitātes un kvantitātes kritēriji nav izstrādāti, bet jūs neizstrādājāt, Izglītības un zinātnes ministrija, taču to, ko jūs nolēmāt - pedagogiem dot šo 30 eiro piemaksu -, jūs negribat dot. Lēmumam par pedagogu piemaksām no 1.septembra jāstājas spēkā - gan pamatojoties uz jūsu vienošanos, gan arī uz Izglītības likuma 53.pantu. Kāpēc jūs to negribat darīt? Es nezinu. Paldies. Es vēlreiz aicinu atbalstīt 39.priekšlikumu.
Labrīt, kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija ir sagatavojusi likumprojektu “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā”. Tā vēsture ir šāda. Es atgādināšu, ka šis projekts tādā lielā apmērā tika virzīts jau no iepriekšējās Saeimas, un mēs to nepārņēmām tieši tā vērienīguma dēļ un nepārskatāmības dēļ. Un tātad šī ir neliela daļa no tā vērienīgā projekta, kuru mēs nepārņēmām no iepriekšējās Saeimas, bet solījām no jauna vērtēt un diskutēt. Un mēs esam vērtējuši, mēs esam vētījuši, mēs esam diskutējuši. Jautājumi, kuri ietverti šajā virzītajā likumprojektā, skar tieši sociālās rehabilitācijas normas, kuras Labklājības ministrija norādījusi kā aktuālākās un visvairāk diskutētās. Anotācijā jums jau viss ir diezgan skaidri uzrakstīts, un, es domāju, jūs ar to esat iepazinušies, tomēr es atļaušos iezīmēt svarīgākās normas, uz kurām attieksies šie grozījumi. Pirmkārt, anotācijā tā, manuprāt, nav, bet tas ir svarīgi. Proti, sociālās rehabilitācijas definīcija. Tā ir atjaunojama un precizējama atbilstoši šībrīža situācijai, jo laiki mainās un sociālās rehabilitācijas pakalpojums mēdz ietvert arī medicīnisko rehabilitāciju. Otrkārt, jautājums par piemaksu pie ģimenes valsts pabalsta. Būtu svarīgi, ka to neņemtu vērā, novērtējot ģimeņu ar bērnu invalīdu materiālo stāvokli. Treškārt, pilnveidot no psihoaktīvām vielām atkarīgo personu sociālās rehabilitācijas sniedzēju loku un saturu. Un vēl - precizēt un paplašināt psihosociālās rehabilitācijas sniedzēju un saņēmēju loku. Ir runa par tiem cilvēkiem, kas ir saistīti ar onkoloģiskajām slimībām, par šo cilvēku rehabilitāciju. Vēl ir daži redakcionāli grozījumi. Komisijas vārdā lūdzu balsot un atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 26. aprīlis.
Augsti godātie Saeimas Prezidija locekļi! Cienījamās kolēģes! Godātie kolēģi! Sociālo un darba lietu komisijas vārdā aicinu jūs pievērsties grozījumiem likumā “Par valsts pensijām”. Sociālo un darba lietu komisija likumprojektu ir sagatavojusi sadarbībā ar Labklājības ministriju un Finanšu ministriju, ieklausoties uzdevumā, kuru Sociālo un darba lietu komisijai uzdeva Saeimas priekšsēdētāja laikā, kad Latvijas Pensionāru federācija savāca vairāk nekā 70 tūkstošus parakstu jautājumā par izmaiņām pensiju indeksācijā. Cienījamie kolēģi! Likumprojektā jūs redzat vienu nopietnu lietu: pensiju indeksācijā algas indeksu maina no 25 procentiem uz 50 procentiem. Un, kā redzat pārejas noteikumos, - sākot ar 2017.gadu. Un otrs jautājums ir šāds. Personas, kuras strādājušas iekšlietu sistēmā, ir tiesīgas saņemt izdienas pensiju pēc diviem, atklāti sakot, jau ļoti seniem nolikumiem, proti, no deviņdesmito gadu sākuma. Cienījamie kolēģi! Sociālo un darba lietu komisijas vārdā aicinu piešķirt likumprojektam steidzamību. Komisijas vārdā aicinu jūs, kolēģi, atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts pensijām”” pirmajā lasījumā. Sociālo un darba lietu komisija aicina jūs, kolēģi, iesniegt priekšlikumus līdz 8.marta pulksten 12.00 un izskatīt Saeimas sēdē 10.martā. Paldies.
Kaut Labklājības ministrija atsaucas it kā uz OECD viedokli, samazinot bezdarbnieka pabalstu un termiņu, es atļaušos nocitēt Eiropas Komisijas dokumentu - 2019. gada ziņojumu par Latviju, kur ir norādīts, ka nevienlīdzības līmenis Latvijā ir augsts dēļ zemas... pārdales un pabalstu sistēmas... Publiskie izdevumi sociālajai aizsardzībai un veselības aprūpei joprojām ir zemi un ir mazefektīvi. Nabadzības un nevienlīdzības samazināšanai... nekā citās Eiropas Savienības valstīs. Sociālais dialogs starp darba devējiem un arodbiedrībām privātajā sektorā joprojām ir ierobežots. Līdz ar to, veicot visus šos fiskālos pasākumus un uzlabojot budžeta fiskālo telpu uz bezdarbnieku rēķina, tiek turpināta plaisas palielināšana starp nabadzīgākajiem iedzīvotājiem. No ekonomiskās situācijas uzlabošanās... nav vērojama ienākumu nevienlīdzības mazināšana. To cilvēku īpatsvars, kuriem draud nabadzība, it kā samazinās, taču joprojām ir augsts, īpaši neaizsargāto grupu vidū. Turklāt sociālo pabalstu ietekme uz nabadzības mazināšanu ir salīdzinoši neliela. (Opozīcijas aplausi.)
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Valsts kontroles likumā”. Uz otro lasījumu saņemti 23 priekšlikumi. Komisijas vārdā izstāstīšu par galvenajiem jeb būtiskākajiem priekšlikumiem, par normām, ar ko ir papildināts šis likumprojekts otrajā lasījumā. Pati pirmā, pati galvenā lieta ir šāda. Valsts kontrolei ir paredzēts ieviest sistēmu, kas nodrošinās sektora... vadītāju un revidentu sertifikāciju valsts kontroles revīziju veikšanai. Tādējādi tiks veicināta revīziju veikšana atbilstoši augstākās kvalitātes standartiem un nodrošināta revīzijas personāla kvalifikācijas paaugstināšana. Starptautiskā prakse un starptautiskie revīzijas standarti uzsver arvien pieaugošo atšķirību starp pieeju publiskā un privātā sektora revīzijām. Privātajā sektorā akcents tiek likts uz pareizu darījumu uzskaiti, sniedzot pārskatu lietotāju pārliecībai par uzņēmuma finanšu stāvokli, bet publiskā sektora revīzijās daudz būtiskāka uzmanība ir pievēršama darījumu likumībai un lietderībai. Valsts kontrolē ir ieviesta un darbojas starptautiskajām prasībām atbilstoša darbinieku zināšanu un prasmju attīstīšanas sistēma, tomēr nepieciešams celt publiskā sektora revidenta profesijas prestižu un īpaši izcelt revidentus, kuri spēj vadīt Valsts kontroles revīzijas, kā arī paaugstināt šo revidentu praktiskās un teorētiskās zināšanas. Priekšlikumi likumprojektā “Grozījumi Valsts kontroles likumā” paredz Valsts kontroles padomei izveidot sertifikācijas komisiju, kas izsniedz sertifikātus revīziju veikšanai. Noteikt, ka par revīzijas departamenta sektora vadītāju, kā arī revīzijas grupas vadītāju varēs būt tikai personas, kurām ir attiecīgais sertifikāts. Likumprojektā ir paredzēts pārejas posms un noteikts, ka sertifikāts ir jāiegūst līdz 2023. gada 1. janvārim. Tāpat likumprojektā ir atrunāti tie jautājumi, kas saistās ar Eiropas Parlamenta un Padomes Vispārīgo datu aizsardzības regulu. Jā, tās ir galvenās lietas. Šis ir viens no paketes likumprojektiem... publisko personu mantas izšķēr
Cienījamais Prezidij! Kolēģi! Skatām grozījumus Nacionālās drošības likumā, kas paredz aizliegumu Latvijas pilsoņiem dienēt noteiktu valstu militārajā un tam pielīdzināmā dienestā. 1.priekšlikums ir Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 2. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Lūdzu to atbalstīt. 3. - arī ir komisijas priekšlikums. Lūdzu to atbalstīt. 4. - deputātu Šnores un Dombravas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Komisija tātad ir atbalstījusi 1. priekšlikumu. 2. - deputāta Ralfa Nemiro priekšlikums. Paredz izslēgt pārejas noteikumu 6. punktu. Komisijā priekšlikums nav atbalstīts. Komisijā par šiem jautājumiem tika debatēts. Atbildīgās ministrijas - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija un Iekšlietu ministrija - aicināja šo priekšlikumu neatbalstīt. Kolēģiem atgādināšu, ka apmēram trīs gadus atpakaļ mēs izvēlējāmies šādu pieeju un par to balsojām. Šobrīd process iet uz priekšu. Un vēl gribu piezīmēt - attiecībā uz jautājumu, vai tiks noteikta administratīvā atbildība par šādu dokumentu neesamību -, ja es pareizi atceros, komisijā tika apstiprināts, ka - nē, administratīvās atbildības par to nebūs. Tātad 2. - deputāta Ralfa Nemiro priekšlikums nav atbalstīts. 3. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Kā jau minēju, tas ir saistīts ar 1. - komisijas priekšlikumu. Komisijā ir atbalstīts. 4. - deputāta Ralfa Nemiro priekšlikums. Paredz izslēgt pārejas noteikumu 7. punktu. Komisijā priekšlikums nav atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Precizē normu, saskaņojot to ar citiem normatīvajiem aktiem. Komisijā ir atbalstīts. 6. - deputāta Ralfa Nemiro priekšlikums. Komisija priekšlikumu neatbalstīja, jo konkrētais likums šo jomu neregulē. Kā jau minēju, ņemot vērā to, ka šis likumprojekts neregulē konkrētās jomas, 6. - deputāta Ralfa Nemiro priekšlikums komisijā nav atbalstīts. Esam izskatījuši visus iesniegtos priekšlikumus. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījums Personu apliecinošu dokumentu likumā” (Nr. 1568/Lp13) otrajā, galīgajā, lasījumā.
No vienas puses, es savā pirmajā uzstāšanās reizē runāju par to, ka šai sarunai un debatēm jābūt kaut kādā citā laikā un kaut kādos citādos formātos un apjomos, bet es esmu priecīgs, ka Smiltēna kungs to uzsāka. Smiltēna kungs, jūs nesaprotat to, ka solidaritātes princips nav iespējams pasaulē, kurā valda brīva darbaspēka kustība. Un, Smiltēna kungs, jūsu kolēģi ir vieni no tiem, kuri smējās par mani tad, kad Eiropas Parlamenta vēlēšanās es runāju par taisnīgu pārdali - par taisnīgu pārdali starp valstīm, no tiem cilvēkiem, kuri ir aizceļojuši no Latvijas un saņēmuši šo solidāro iemaksu gan veselības ziņā, gan izglītības ziņā, gan infrastruktūras izmantošanas ziņā un šobrīd pilda citu valstu kases un makus. Taisnīga pārdale ir nepieciešama. Nesmejieties par mani šajā kontekstā! Ja jūs neesat gatavi Eiropas Padomē par šiem jautājumiem runāt ar saviem kolēģiem... Tas būtu tikai taisnīgi - saņemt daļu šīs nopelnītās naudas, kas noguļas citu valstu kasēs. Tas būtu tikai taisnīgi! Tikai taisnīgi. Vai ne? (Dep. E.Smiltēns: “Astoņi miljardi nav gana?!”) Un tāpēc, Smiltēna kungs, vai nu mēs runājam par solidāru pārdali, taisnīgu pārdali, Eiropas Savienības kontekstā, vai aizmirstam par solidāru sociālo sistēmu. Pretējā gadījumā mēs to nevaram atļauties. (Dep. E.Smiltēns: “Astoņi miljardi nav gana, Bondara kungs?!”) Smiltēna kungs, - šobrīd man gribot negribot jāsarunājas ar zāli... bet Smiltēna kungs šobrīd man mēģina stāstīt, ka tie Eiropas Savienības līdzekļi, kurus mēs saņemam, ir pietiekami. Nē, Smiltēna kungs, tā ir cita nauda. Tā nav nauda, kas attiecas uz šiem konkrētajiem indivīdiem. Tā nav tā nauda. Jūs mazliet jaucat. Jums ir mans telefons. Varam sazvanīties, es jums izstāstīšu. Paldies.