EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Labdien, kolēģi! Strādājam ar dokumentu Nr. 1779 - “Grozījumi Publiskās un privātās partnerības likumā”. Kopumā komisija izskatījusi 19 priekšlikumus. 1. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 4. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir atbalstīts. 7. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir atbalstīts. 8. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir atbalstīts. 10. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 13. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 11. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 13. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 13. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 13. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 14. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir atbalstīts. 15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts. 16. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 17. - atbildīgās komisijas priekšlikumā. 17. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 18. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir atbalstīts. Un 19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt minēto likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Strādājam ar dokumentu Nr. 1780 - “Grozījumi Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likumā”. Atbildīgā komisija kopumā izskatīja 20 priekšlikumus. 1. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 2. -
Labdien, kolēģi! Godātais tiesībsarg, vēlos pateikties par jūsu padarīto darbu. Jūs darāt visai sabiedrībai svarīgas lietas. It īpaši vēlos uzslavēt preventīvo mehānismu jeb regulāro vizīšu sistēmu, kas ir 2018. gada jauninājums. Tieši preventīvā mehānisma ietvaros tika konstatēti vairāki pārkāpumi un trūkumi bērnu tiesību ievērošanā psihiatriskās ārstniecības iestādēs un aprūpes centros. Pagājušajā gadā visa sabiedrība ar šausmām lasīja un sekoja līdzi “Sistēmas bērnu” stāstiem; par to mums, protams, jāpateicas arī izcilajiem žurnālistiem, taču nenoliedzami arī tiesībsarga darbs palīdz mums tuvoties mērķim, ka bērniem Latvijā jādzīvo ģimeniskā vidē. Ar rūgtumu lasīju dažas ziņojuma atziņas par speciālistu trūkumu un likumsakarīgu daudzu pakalpojumu nepieejamību. Taču vēl vairāk mani sadusmoja fakts, ka vairākas institūcijas un iestādes neņem vērā tiesībsarga rekomendācijas, ieteikumus un pieprasījumus. Vai tas ir pieņemami, ka no 119 pašvaldībām tikai 98 sniedz nepieciešamo informāciju, atbildot uz tiesībsarga pieprasījumu? Protams, ka nav. Vai ir pieņemami, ka Valsts policija divarpus gadus muļļā tiesībsarga iesniegumu bez tālākas virzības? Protams, ka nav. Problēmas ar normu piemērošanu ir milzu šķērslis tiesībsarga darbā, un es ceru, ka mēs kā likumdevējs kopā ar kolēģiem izpildvarā spēsim strādāt vienoti, lai kopīgiem spēkiem stiprinātu tiesībsarga kapacitāti. Un vēl viena atziņa - mazaizsargātās grupas jau tā cieš no specializēto pakalpojumu un finansiālā atbalsta trūkuma, vēl arī pašvaldību līmenī pastāv 119 dažādas metodikas un kārtības, kas papildus vairo nevienlīdzības un atstumtības sajūtu. Tieši tāpēc mūsu valstij ir nepieciešama administratīvi teritoriālā reforma, lai mēs nodrošinātu visiem iedzīvotājiem vienlīdz kvalitatīvus pakalpojumus un tiesības. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Tieši šis priekšlikums (tas ir tas, par ko es jau šodien runāju) ir vērsts uz to, lai sabiedrisko mediju būtība, ka tie atspoguļo visas sabiedrības intereses un viedokļus, ir ne tikai deklarēta, bet arī īstenota praksē. Mēs jau vairāku gadu garumā esam pārliecinājušies, ka, ja likums tieši to neprasa no padomes, tad tas arī netiek darīts. Tāpēc šeit es piedāvāju iekļaut likumā tiešu prasību, ka padomei ir pienākums izstrādāt kritērijus, kā tiek vērtēta konkrētu sabiedrisko mediju atbilstība likumam (tieši attiecībā uz viedokļu daudzveidības atspoguļošanu). Ja mēs to nedarām, ja mēs noraidām šo priekšlikumu, tad situācija nemainīsies. Es saprotu, ka jūs kā koalīciju visa esošā situācija pilnībā apmierināja un faktiski jūs saglabājāt kontroli pār sabiedriskajiem medijiem. Nu, ja tiešām mēs izvēlamies šo divkosīgo ceļu, tad godīgāk vispār būtu nesaukt šos medijus par sabiedriskajiem medijiem, bet saukt par valdības medijiem. Paldies.
Jā. Runājot par šo priekšlikumu, ir tā, ka pirms gadiem četriem man studijā bija ciemos Ainārs Šlesers, kurš uz šīs Bībeles zvērēja (Dep. A. Gobzems: “Tā, starp citu, ir manējā! Atdod arī naudu par mobilo un mašīnu!”), ka viņam nepieder osta. Jā. Tāpēc, lūdzu, Gobzema kungs, paņemiet savu Bībeli, es jums to atnesu. Paņemiet, lai jums dzīvē labi iet. Ja jūs ejat, tad ejiet. (Starpsauciens.) Jūs teicāt - ja jūs nokļūsiet opozīcijā, jūs pametīsiet valsti. Tagad jūs sakāt - jūs pametīsiet sēdi. Ejiet, lūdzu! Ejiet prom. Paņemiet Bībeli un ejiet prom. (Starpsauciens.) Līdz ar to es aicinu 14. priekšlikumu atbalstīt... kā komisijā arī ir skatīts... Paldies. (Starpsaucieni, dep. A. Gobzemam pametot Sēžu zāli.)
Augsti godātais Prezidij! Cienījamās deputātes! Godājamie deputāti! Likumprojekts “Par Latvijas Republikas un Austrijas Republikas vienošanos par Līguma starp Latvijas Republiku un Austrijas Republiku par ieguldījumu veicināšanu un to aizsardzību denonsēšanu” (Nr. 1389/Lp13) ir izstrādāts ar mērķi apstiprināt vienošanos starp Latviju un Austriju, kas tika panākta pagājušā gada 25. novembrī. Šis likumprojekts izriet no Eiropas Savienības valstu kopējās apņemšanās izbeigt līgumus par investīciju aizsardzību. Ar šo likumprojektu Latvija, tāpat kā pārējās Eiropas Savienības valstis, pilda uzņemto apņemšanos. Šī divpusējā līguma vietā ar Austriju Eiropas Savienība virzīs uz vienotu daudzpusējo nolīgumu, kas tika izstrādāts Eiropas Komisijas koordinētā procesā. Šodien aicinu jūs atbalstīt šo likumprojektu un sekmēt Eiropas Savienības vienota daudzpusējā nolīguma izveidi. Tas nebija tik viegli... bet es ceru, ka jūs sapratāt. Lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. (Dep. M. Šteins izņem savu balsošanas karti no tribīnes balsošanas iekārtas.) Paldies, ka bija kartiņa! (Smiekli.) Bet es jūs nevarēšu (Nav saklausāms.)... Priekšlikumu iesniegšanas... Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 17. aprīlis.
Jā. Komisijā noraidījām šo priekšlikumu, jo deputāts Kalnozols nebija ieradies uz sēdi. Komisijā mēs tā esam vienojušies: ja deputāts neatnāk aizstāvēt savu priekšlikumu, mēs to noraidām. Katram ir iespēja nākt un aizstāvēt. Arī juristi izrādīja zināmus iebildumus pret šo priekšlikumu. Līdz ar to tas nav atbalstīts. Un, lai komisija ātrāk varētu virzīties ar likumprojektu uz priekšu, mēs noraidījām šo priekšlikumu. Lūgums neatbalstīt. Tā. Nākamais ir 14. - deputāta Smiltēna priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts 15.priekšlikumā. Līdz ar to Smiltēna priekšlikums ir risināts 15.priekšlikumā, kas ir atbildīgās komisijas priekšlikums. Šis - daļēji atbalstīts. 15. - atbildīgās komisijas priekšlikums, ir atbalstīts. 16. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums, nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”) 17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir guvis atbalstu. 18. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 19. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Nav atbalstīts. 20. - deputāta Ivara Zariņa priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 21.priekšlikumā. Tātad Zariņa priekšlikums daļēji ir atbalstīts, iekļauts 21. - komisijas priekšlikumā. 21. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 22. - Askolda Kļaviņa priekšlikums. Nav atbalstīts. 23. - finanšu ministres priekšlikums. Nav atbalstīts. 24. - deputāta Pimenova priekšlikums. Nav atbalstīts.
Juridiskās komisijas šā gada 12. maija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Diānas Liepiņas apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Diānu Liepiņu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Vai dzirdat mani? Paldies. Godātie kolēģi! Juridiskās komisijas šā gada 12. maija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Lindas Dīzenbergas apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Lindu Dīzenbergu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Juridiskās komisijas šā gada 12. maija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Silvijas Salenieces apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Silviju Salenieci par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Juridiskās komisijas šā gada 12. maija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Daiņa Loca apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Daini Locu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma.
Cienījamie klātesošie! Kad Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā skatījām grozījumus likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”, kuru mērķis ir ierobežot iespējas ārzemniekiem izpirkt lauksaimniecības zemi un veicināt šīs zemes izmantošanu lauksaimniecības produkcijas ražošanai, saņēmām informāciju, ka Nekustamā īpašuma valsts kadastra informācijas sistēmā ir reģistrētas 10 400 zemes vienības īpašumtiesību atjaunošanai, tai skaitā 4700 zemes vienības nav uzmērītas, taču tiek gaidīts un cerēts, ka valsts izpildīs savu solījumu un šo mērīšanu veiks par valsts budžeta līdzekļiem. Pēdējos piecus gadus ik gadu par valsts budžeta līdzekļiem tiek uzmērītas vidēji 74 zemes vienības. Šādā tempā pildot solījumus, paies vēl 60 gadi. Protams, ja šie zemes īpašnieki zaudēs ticību valstij un atradīs līdzekļus savos maciņos, šis process tiks veikts ātrāk. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu un piešķirt līdzekļus.
Labdien, kolēģi! Es runāšu tikai par diviem deklarācijas aspektiem, proti, par demogrāfiju un par izglītību. Demogrāfijai deklarācijā ir veltīti tikai četri punkti. Piemēram, 116.punkts: “Būtiski paplašināsim valsts atbalstu daudzbērnu ģimenēm.” Bet kad mēs to darīsim? To mēs redzējām jau iepriekšējā deklarācijā un arī pirms tam. Varbūt tas ir pateikts citos vārdos, bet ir viens un tas pats. Reizi pēc reizes... Redziet, man jau šķiet, ka tieši demogrāfija ir lielākais apdraudējums mums, jo demogrāfijas jautājumi ir arī drošības jautājumi. Un man šķiet, ka tie ir daudz svarīgāki par tankiem un raķetēm, jo cilvēki ir tie, kas veido valsti. Un vienlaikus cilvēki un demogrāfijas jautājumi ir arī drošības garants. Tā ka, es domāju, demogrāfijas jautājumi un problēmas ir daudz plašāki jautājumi, nekā tie ir ietverti Valdības deklarācijā. Un ar četriem punktiem te nepietiek. Runājot par izglītību, es uzskatu, ka izglītība ir tas rīks, ar kuru mēs varētu šeit panākt dzīves līmeņa celšanu, jo izglītība ir vienīgais veids, kā nodot prasmes un zināšanas no vienas paaudzes citai paaudzei. Un atkal: izglītība ir drošības garants, jo izglītoti cilvēki saprot, ko viņi dara, un viņi paredz, kādi būs viņu darbības rezultāti. Runājot par izglītību, mēs atkal atveram deklarāciju un lasām... deklarācijas 34.punkts: “Izveidosim Nacionālo augstākās izglītības akreditācijas aģentūru”, par ko jau runāja iepriekšējais debatētājs. Šo jautājumu apņēmās risināt jau izglītības un zinātnes ministrs Ķīlis, pēc tam to turpināja darīt <PARTY>S kolēģe - ministre Druviete. Un šī jautājuma risināšanā mēs šobrīd esam nonākuši tik tālu, ka mums valstī nav iestādes, kas atbild par akreditāciju... augstskolu akreditāciju. To nedara Augstākās izglītības padome, to nedara Valsts izglītības satura centrs - neviens to nedara! Pēc būtības... es atvainojos, bet būtībā pēc Boloņas standartiem ir apdraudēta mūsu izsniegto izglītības diplomu atzīšana citās valstīs. Nu cik ilgi to jautājumu var risināt? Mēs jau trī
Labdien visiem! Es saprotu, ka pirmsvēlēšanu laiks - Saeimā bez populisma un bez klaunādes neiztikt... Un tas ir... Godātā Nacionālā apvienība! Kolēģi! Šodien jūs uzvedaties reāli kā klauni! Vai jūs paši saprotat, ko jūs panāksiet ar šo priekšlikumu?! Vispirms - ko jūs panāksiet ar šo priekšlikumu? (Dep. R.Kols: “Izlasi anotāciju!”) Jūs ko, domājat, ka ar šiem...? Pirmkārt, kā jūs domājat īstenot šos ierobežojumus? Ja jūs pie pilna prāta tiešām domājat, ka uzņēmēji tos ņems vērā, kā jūs domājat, kāds būs viņu nākamais solis? Jūs ar to ne jau latviešus esat pasargājuši. Tieši otrādi! Jūs esat izdarījuši to, ka šie uzņēmēji... viņi vienkārši latviešu vietā, ja nedrīkstēs prasīt krievu valodas zināšanas, viņi vienkārši ņems darbā krievus. Viss! Latvieši būs otrajā... Viņi skatīsies pirmām kārtām uz to, kāda ir tautība šim cilvēkam. Jo viņiem būs svarīgi tas, vai darbiniekam ir krievu valodas zināšanas. Tas, ko jūs tagad panāksiet ar savu likumu, - jūs diskriminēsiet latviešus, mazināsiet viņu iespējas dabūt šeit normālu darbu, tāpēc ka uzņēmējam... ja viņam būs svarīgi, lai darbinieks zinātu krievu valodu, tad viņš izvēlēsies krievvalodīgo, tādu cilvēku, kurš tiešām zina krievu valodu. Un kāpēc jums vispār vajadzīgi šādi priekšlikumi? Kāpēc šī jūsu liekulīgā attieksme, šīs jūsu rūpes par latviešu valodu? Patiesībā jums nerūp latvietība, jums nerūp latvieši. Tas, kas jums rūp, - jums rūp, lai latvieši būtu pēc iespējas dumjāki, aprobežotāki, lai viņi būtu pēc iespējas mazāk konkurētspējīgi, justos apdraudēti savā zemē un tādējādi būtu pamatojums, kāpēc ir vajadzīgi tādi vareni aizstāvji kā jūs. Jūs patiesībā... (Starpsauciens: “Jūs melojat!”) patiesībā uzvedaties attiecībā pret latviešiem tāpat kā savulaik Amerikas, Ziemeļamerikas, kolonizatori uzvedās pret indiāņiem: viņi indiāņiem arī nodrošināja iespēju dzīvot viņu etniskajā, pareizajā vidē, sadzenot viņus rezervātos un padarot viņus par nožēlojamiem. Tas ir tas, ko jūs cenšaties izdarīt, jo tādi latvieši jums ir vaj
Godājamie kolēģi! Grozījumi Augstskolu likumā, trešais lasījums. Dokuments Nr.4474. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - izglītības un zinātnes ministra priekšlikums. Ir atbalstīts. 3. - izglītības un zinātnes ministra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā. 4. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums... 5.? Jā! 5. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir iekļauts 10. - komisijas priekšlikumā. 7. - kultūras ministres priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 10. - komisijas priekšlikumā. 8. - kultūras ministres priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 10. - komisijas priekšlikumā. 9. - kultūras ministres priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 10. - komisijas priekšlikumā. 10. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 11. - kultūras ministres priekšlikums. Nav atbalstīts. Un 12. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Lūdzu balsot par likumprojektu trešajā lasījumā.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamās kolēģes un godātie kolēģi! Saeimas Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 10.marta sēdē izskatīja likumprojektu “Grozījumi Ieroču un speciālo līdzekļu aprites likumā” un to sagatavoja trešajam lasījumam. Tika izskatīti seši priekšlikumi. 1.priekšlikums ir iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums. Atbalstīts. 2.priekšlikums ir iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums. Atbalstīts. 3.priekšlikums arī ir iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums. Un ir atbalstīts. 4.priekšlikums arī ir iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums. Un komisijā atbalstīts. 5.priekšlikums ir Saeimas deputāta Ineša Boķa priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Un 6.priekšlikums ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Paldies. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Ieroču un speciālo līdzekļu aprites likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Cienījamie kolēģi! Ņemot vērā tirgus norises, tirgus dalībnieku un uzraudzības iestāžu līdz šim gūto pieredzi, kā arī, lai novērstu neatbilstības starp Eiropas Savienības dalībvalstu noteikumiem attiecībā uz ieguldījumu turētājbankas pienākumiem un atbildību, atlīdzības politiku un sankcijām, Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome 2014.gada 23.jūlijā pieņēma attiecīgu direktīvu. Pieņemtā tiesiskā regulējuma mērķis ir vienotu tirgus nosacījumu noteikšana Eiropas Kopienas līmenī, vienlaikus nodrošinot efektīvāku aizsardzību fonda ieguldītājiem. Izstrādājot normatīvo bāzi, tiek ņemts vērā, ka attiecībā uz ieguldījumu fondiem pastāv ne tikai investīciju riski, bet arī citi riski, tādi kā likviditātes, operacionālie un glabāšanas riski. Ņemot vērā iepriekš teikto, atbilstoši Eiropas Savienības direktīvām ir izstrādāts likumprojekts “Grozījumi Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumā”. Izstrādātais likumprojekts nosaka septiņas prasības. Pirmā. Tiek noteikts pienākums ieguldījumu pārvaldes sabiedrībai nodrošināt tās amatpersonu un darbinieku atalgojuma politiku un iekļaut atalgojuma politikas kopsavilkumu ieguldītājam paredzētajā pamatinformācijā. Otrā. Papildus tiek noteiktas jaunas prasības attiecībā uz fonda turētājbanku, tostarp nosakot skaidru uzdevumu un funkciju nošķiršanu starp turētājbanku, fondu un sabiedrību. Trešā. Tiek precizēta turētājbankas atbildība par tās turējumā pieņemto fondam piederošo finanšu instrumentu vai trešajai personai turēšanā nodoto fonda finanšu aktīvu zaudējumu... kā arī maksātnespējas gadījumā - fonda aktīvu aizsardzību. Ceturtā. Tiek ieviesti papildu nosacījumi attiecībā uz aktīvu turēšanu pie trešās personas. Piektā. Tiek ieviesti noteikumi, kas nodrošina iespēju jebkurai juridiskajai vai fiziskajai personai ziņot FKTK par iespējamiem vai faktiskiem likuma un uz tā pamata izdoto normatīvo noteikumu pārkāpumiem. Sestā. Lai nodrošinātu minimālus kopējus sankciju režīmu standartus Eiropas Savienības dalībvalstīs, tiek papildināts
Labdien, cienītā priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Elektroenerģijas obligātā iepirkuma komponente jeb OIK bija politika, kas veidojās visās Eiropas Savienības dalībvalstīs, tādā vai citādākā veidā ar tarifa atbalstu nodrošinot straujāku atkāpi no energoresursu... ieviešanas. Jāatzīst, ka šī politika Latvijā tika ieviesta ar rupjām kļūdām, varbūt arī ar daļēji apzinātu ļaunprātību. Tas būs jānoskaidro parlamentārās izmeklēšanas komisijai. Gāzes lobija dēļ OIK tika attiecināta uz augstas efektivitātes koģenerācijas stacijām, tai skaitā lielas jaudas stacijām. Tas nebija pareizi. Taču arī atjaunojamo energoresursu jomā viss nebija kārtībā. Netika prasīts, lai operatori, ražojot elektroenerģiju, efektīvi izmantotu siltumu. Netika prasīts noteikts daudzums lauksaimniecības atkritumu biomasas koģenerācijas stacijās. Rezultātā stacijas tika darbinātas tikai ar zaļo biomasu. Tas nav ne videi draudzīgi, ne lietderīgi. Tika atbalstītas pārāk mazas biomasas koģenerācijas stacijas, kuras pēc OIK atbalsta pārtraukšanas nebija dzīvotspējīgas. Līdz ar to no šādām investīcijām nebija jēgas. Tāpat sākotnēji netika noteikti zināmi griesti OIK atbalsta instrumenta lietošanai, bet vēlāk, kad ierobežojumi tika noteikti, kvotas tika dalītas necaurskatāmā veidā tiem, kas it kā pirmie pieteicās. Netika arī pienācīgi izvērtēta šīs politikas ietekme uz ražošanas konkurētspēju. Vēlāk šīs kļūdas bija jau grūti labot. Sloga daļēja pārnešana no lielajiem uzņēmumiem uz pārējiem patērētājiem arī nav pilnībā taisnīga politika. OIK sistēma netika pienācīgi uzraudzīta, tāpēc atbalstu turpināja saņemt tie, kam pēc nosacījumiem to piešķirt nedrīkstēja. Jāatzīst, ka 12. Saeimas sasaukumā tika novērstas daudzas šīs problēmas. Bet parlamentārās izmeklēšanas komisijai būtu jāpārliecinās, vai pilnībā. Šīs politikas attīstību un atbildīgos ir būtiski izvērtēt, lai nekas tāds neatkārtotos, jo papildus negatīvajām ietekmēm uz konkurētspēju un izmaksām sabiedrībai kopumā OIK veido neticību jebkādiem atbal
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi un sagatavojusi izskatīšanai Saeimā otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Ģeotelpiskās informācijas likumā” (Nr.1120/Lp12). Minētajā likumprojektā kā priekšlikums otrajam lasījumam ir iekļauts arī likumprojekts “Grozījumi Ģeotelpiskās informācijas likumā” (Nr.1193/Lp12). Kopumā komisija izskatīja trīs priekšlikumus. 1.priekšlikums ir nācis no likumprojekta “Grozījumi Ģeotelpiskās informācijas likumā” (Nr.1193/Lp12). Komisijā ir atbalstīts. 2.priekšlikums arī ir no likumprojekta “Grozījumi Ģeotelpiskās informācijas likumā” (Nr.1193/Lp12). Komisijā ir atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Godājamie kolēģi! Līdz ar to mēs esam izskatījuši visus priekšlikumus, un komisijas vārdā aicinu jūs atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumus gaidīsim līdz šā gada 2.maijam. Godājamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Oficiālās elektroniskās adreses likumā” (Nr.1195/Lp12). Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi šo likumprojektu. Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija ir konstatējusi nepieciešamību pilnveidot tehniska rakstura nosacījumus atbilstoši citos likumos veiktajiem grozījumiem, kā arī lai varētu sekmīgi ieviest normu attiecībā uz oficiālo elektronisko adresi, tai skaitā regulējumu par e-adreses veidošanas nosacījumiem, par informācijas dzēšanu, par e-adreses konta izmantošanas prioritāti gadījumos, kad iestādēm tehniski un normatīvajos aktos noteikti decentralizēti izveidoti elektroniskās saziņas instrumenti. Tāpat arī paredz pienākumu fiziskajai personai pēc oficiālās elektroniskās adreses konta deaktivizēšanas... Ja tā saziņai ar iestādi un dokumentu saņemšanai vēlas izmantot elektroniskos sakarus, tad ir jānorāda citi sakaru veidi. Komisijā šis likumprojekts tika atbalstīts pirmajā lasījumā. Aicinu jūs, kolēģi, atbalstīt
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija izskatīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām”” (Nr.1198/Lp12), nolēma to atbalstīt un virzīt izskatīšanai Saeimā pirmajā lasījumā. Šī likumprojekta sakarā iniciatīvas ir nākušas no Aizsardzības ministrijas un Satiksmes ministrijas. Aizsardzības ministrija rosina atzīt 10.jūliju par Latvijas karavīru dienu un svinēt to kā karavīru profesijas dienu, kurā sabiedrībai ir iespēja sveikt un godināt dienestā esošos un atvaļinātos Nacionālo bruņoto spēku karavīrus un zemessargus, un pateikties par ieguldījumu valsts aizsardzībā cilvēkiem, kas ar savu zvērestu apliecinājuši gatavību ziedot Latvijas valstij pašu dārgāko - savu dzīvību. 10.jūlijs ir zīmīgs ar to, ka 1919.gada 10.jūlijā, apvienojot pulkveža Jāņa Baloža Dienvidlatvijas latviešu atsevišķo brigādi un pulkveža Jorģa Zemitāna Ziemeļlatvijas brigādi, tika izveidota vienota Latvijas armija, par kuras virspavēlnieku iecēla ģenerāli Sīmansonu. Kopš 2010.gada šī diena tiek atzīmēta kā Latvijas armijas dzimšanas diena. Savukārt Satiksmes ministrija rosina noteikt 6.jūliju par Latvijas aviācijas dienu, lai godinātu Latvijas aviācijas pamatlicēju piemiņu un veicinātu nozares popularizēšanu. Satiksmes ministrija rosina septembra trešo svētdienu turpmāk noteikt par Autotransporta darbinieku dienu. Šādi profesionālie svētki nozarē tiek atzīmēti jau no 1976.gada. To mērķis ir sekmēt un celt autotransporta nozares un tajā strādājošo darbinieku prestižu sabiedrībā, un veicināt darbinieku motivāciju, kā arī ieinteresēt jauniešus apgūt ar autotransportu saistītās specialitātes. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.