EuroBench/eurobench-parlamint-power-lv huggingface dataset:
Sveicināti, kolēģi! Man, protams, ir ļoti žēl, ka šis, manuprāt, ļoti, ļoti svarīgais jautājums netiek skatīts šodienas sēdē. Kola kungs ir iebildis pret šī jautājuma skatīšanu. Es vēlos atgādināt, ka diemžēl mēs kā valsts neesam spējuši vairāku gadu desmitu laikā skaidri un nepārprotami paust savu nostāju pret vienu no pagājušā gadsimta tumšākajām vēstures lapaspusēm, proti, pret vēršanos pret armēņu tautu, pret šo nepiedodamo genocīda... traģēdiju. Mēs dzirdējām to, ko iepriekšējais debatētājs runāja, - to, ka mums ir nepieciešams vērtēt šos vēsturiskos aspektus; ka mums ir jāveic dziļš un pamatīgs izvērtējums. Kolēģi! Mēs šobrīd, runājot par to visu, operējam ar vispārzināmiem faktiem, ar vispārzināmiem un publiski pieejamiem vēstures zinātnieku pētījumiem, un diez vai Latvija šodien varēs izpētīt... izsecināt kaut ko citu nekā to, ko jau ir izdarījuši gan pārējo Eiropas, gan arī citu pasaules valstu vēsturnieki. Kā jau es teicu, šis ir viens no visvairāk pētītajiem notikumiem pagājušajā gadsimtā. Un vēlos atgādināt, ka par šī genocīda, kurš bija vērsts pret armēņu tautu, atzīšanu jau ir nobalsojušas vairāk nekā 30 pasaules valstis - gan <PARTY>TO valstis, gan Eiropas Savienības valstis. Un, manuprāt, tas, kas mums ir jādara, - mums drosmīgi jānosauc lietas īstajos vārdos un nav jāizliekas neredzam; nav jānodod tās vērtības un tie principi, kas mūsu valstij ir svarīgi. Manuprāt, tas ir jebkuras demokrātiskas valsts... nu, tāds obligāts nosacījums un obligāta rīcība. Tā ka es, kolēģi, aicinu atbalstīt, pilnīgi noteikti, šī jautājuma iekļaušanu nākamajā Saeimas sēdē. Un es lūgtu, lai Saeimas Prezidijs sasauktu, ja iespējams, speciāli šī jautājuma izskatīšanai Saeimas ārkārtas sēdi... šodien vai rīt. Tā ka aicinu Saeimas Prezidiju lemt arī par šo jautājumu. Paldies.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja un godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi un sagatavojusi izskatīšanai Saeimas sēdē otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””. Lai samazinātu darba devēju izmaksas par darbaspēku, kā viens no atbalsta mehānismiem darba devējiem ir paredzēts atvieglot viņiem slogu, kas saistīts ar darbinieku darbnespējas lapu apmaksu, nosakot, ka darbnespējas lapu no 10. darba nespējas dienas apmaksā valsts. Uz otro lasījumu tika saņemti seši priekšlikumi. 1. - deputāta Tavara priekšlikums. Vecāku pabalsta saņēmējam, kurš bērna kopšanas laikā ir nodarbināts un neatrodas bērna kopšanas atvaļinājumā vai bērna kopšanas laikā gūst ienākumus kā pašnodarbinātais, pabalstu izmaksā 80 procentu apmērā. Komisijā šis priekšlikums nav atbalstīts.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 4.septembra sēdē izskatīja likumprojektu “Grozījumi likumā “Par policiju”” (Nr.1269/Lp12) otrajam lasījumam. Uz otro lasījumu tika iesniegti četri priekšlikumi. 1. ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums, kas komisijā tika atbalstīts. 2. ir Saeimas deputāta Jāņa Ruka priekšlikums, kas komisijā tika atbalstīts. Mana priekšlikuma būtība ir šāda. Ja mēs šo normu no likuma izslēdzam, tad rodas tāda situācija, ka pašvaldības policija var savus pienākumus pildīt vispār bez formas tērpa. Un priekšlikuma būtība ir šāda: nav jau jāpāršuj visas formas, kā minēja mans kolēģis Seržanta kungs. Mums ir 119 pašvaldības, un, manuprāt, ja katra pašvaldība izvēlēsies pašvaldības policista formas tērpā iekļaut kādas papagaiļa vai pāva spalvas un tas būs leģitīmi, tad, visticamāk, nonākot kādā citā pašvaldībā, mēs šo amatpersonu neatpazīsim. Un šinī gadījumā es uzskatu, ka iekšlietu ministrs ir gana atbildīga persona, kas spētu sistematizēt šo lietu - visu to, kas attiektos uz uzvārdu izvietojumu, formas krāsu, uzrakstu “Pašvaldības policija” un atšķirošām zīmotnēm... Lai kur mēs Latvijā atrastos, tomēr šīs amatpersonas varētu atpazīt un cienīt. Tikko bija dziesmu svētki, un mēs zinām situāciju, ka pašvaldības policija pavadīja savus koristus un apsargāja tās skolas, kurās šie koristi un dejotāji dzīvoja. Tas nozīmē, ka pašvaldības policija pildīja savus pienākumus ne tikai savas pašvaldības teritorijā. Un tas vēlreiz apliecina to, ka šai formai vajadzētu būt atpazīstamai un vienādai un tai noteikti vajadzētu atšķirties no iekšlietu... no policijas formas. Paldies. Nē, paldies. 3. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums, kurš komisijā ir atbalstīts. 4. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums, kurš komisijā ir atbalstīts. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - 26.septembris.
Kolēģi! Kariņa kungs! Šodien mēs runājam par Kariņa kunga valdības apstiprināšanu, par to, kas tiks darīts. Bet rīt jau šīs sarunas būs vēsture, tāpat kā pēc kāda laika arī Kariņa kunga valdība būs vēsture. (Zālē smiekli.) Un ar ko Kariņa kunga valdība paliks atmiņā? Ar ministriem un deputātiem, kuri nav... vai aizmirst savus solījumus un nemaz netaisās pildīt. Paskatīsimies uz pirmsvēlēšanu laiku! (Dep. M. Bondars: “Krauzes kungs, jūs neesat vēsturnieks!”) Šeit, zālē, sēž ļoti daudzi, kuri solīja kaut ko saviem vēlētājiem, un mēs to esam aizmirsuši. Tātad tie pirms vēlēšanām bija meli. Paskatieties, tepat ir Bordāna kungs. Jūs skaidri un gaiši teicāt – būs astoņas ministrijas. Nē, tomēr ir 13 ministrijas. Es varētu uzskaitīt vēl. (Dep. K. Feldmans: “Uzskaiti!”) Deputātu algas, protams, pieaug. Bet kā ar ārstu algām? Ārstu algas bija solītas 1700 eiro. Finansējums zinātnei... starp citu, Beitneres-Le Gallas kundze, jūs solījāt pusotru procentu. Kam bija jānotiek jau šogad? Minimālajai algai jābūt 500 eiro, minimālajai pensijai – 200 eiro. Par pirmo bērnu – 50, par otro – 100, par trešo – 150 eiro. Tā teikt, solījumu ir ļoti daudz. Kas no tā ir deklarācijā? Deklarācijā faktiski nav nekā. Parunāsim par skaitļiem. Jūs esat ierakstījuši dažus ļoti svarīgus skaitļus. Divi faktiski bija zināmi, un par tiem bija jau nolemts iepriekšējās valdības laikā. Pirmais – jūs nodrošināsiet Norvēģijas finanšu instrumenta 85,4 miljonus... jau gan šīs sarunas, gan arī ar donoriem viss ir nolemts. Otrais būtiskais – aizsardzībai divi procenti arī jau kādu laiku it kā ir. Varbūt visai tautai sirdī tuvāks ir tas, ka mēs gatavosimies dziesmu svētku tradīcijas 150. gadadienai. Vismaz “150” ir pieminēts. Un vēl es... rūpīgi ar kolēģiem saskaitījām, ko tad jūs solījāt un kādi ir tie vārdi. Un tie vārdi deklarācijā ir tādi: vārds “nodrošināsim” lietots 46 reizes, “veidosim” – 40, “turpināsim” – 38 (tas ir patīkami, tātad tomēr jūs arī saprotat, ka ir jāturpina daudzi iesāktie darbi, un es domā
Labdien, kolēģi! Skatām otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Elektronisko sakaru likumā”, kas atzīts par steidzamu. Likumprojekts paredz, ka elektronisko sakaru komersantam pēc Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta paziņojuma saņemšanas par katastrofu, kas saistīta ar personas dzīvības, veselības vai īpašuma apdraudējumu, pēc iespējas ātrāk jānosūta saviem sakaru lietotājiem un abonentiem dienesta sagatavota informācija par rīcību šādā situācijā. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija nav saņēmusi nevienu priekšlikumu likumprojekta otrajam lasījumam. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Šis ir gadījums, kad man faktiski simtprocentīgi ir jāpievienojas Kiršteina kunga izteiktajiem argumentiem par to, kas būtu pareizais darāmais, lai gan savu farmācijas nozari atbalstītu, gan citādāk... Es saprotu arī, ko Aldis saka par vektoru samazināšanu, bet, manuprāt, šis priekšlikums nav īsti šajā vektorā. Un es pavisam īsi paskaidrošu, ko es ar to domāju. Zāļu nozare, ja tā var teikt, nav tā nozare, kurā, samazinot PVN, mēs izskaustu ēnu ekonomiku. Atšķirībā no daudzām citām šī nav tā. Un, ņemot vērā, ka importēto zāļu apjoms Latvijas mazumtirdzniecībā nospiedoši dominē pār mūsu vietējiem ražotājiem, es baidos, ka, samazinot PVN, mēs nevis padarīsim zāles lētākas, bet neiekasēsim budžetā naudu, un peļņa ražotājam no tā nekādā veidā nemainīsies. Tas ir, manuprāt, būtiskākais apsvērums, lai šobrīd šādu priekšlikumu noraidītu un strādātu pie tā, ko... starp citu, politiskās partijas “<PARTY>” kolēģi pirms vēlēšanām teica... Jā, zāļu cenas mums bija ļoti svarīgs jautājums, taču galvenais un primārais risinājums, ko mēs redzējām, bija bezrecepšu medikamentu pieejamība kā veids zāļu cenu būtiskai mazināšanai. Otra lieta, ko, es ceru, tālākās diskusijās vajag saprast. Viena lieta ir zāļu cenas, otra lieta, manuprāt, - sabiedrības izglītošana par to, kas vispār ir zāles, cik tās ir jālieto. Un vislabākais veids ir nevis tikai padarīt tās lētākas, bet varbūt nepirkt tās tad, kad tās nav jāpērk. Un kur nu vēl lietot. Tā ka es šoreiz tiešām... Manuprāt, Kiršteina kungs ļoti labi argumentēja attiecībā uz loģiku. Un pie tās loģikas būtu jāstrādā. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Šī noteikti nav tā reize, kad mēs varam runāt par koalīcijas disciplīnu – vismaz ne attiecībā uz Nacionālās apvienības frakcijas deputātiem. Frakcijas deputātiem es esmu skaidri apliecinājis un aicinājis, ka šeit nekādi koalīcijas apsvērumi nav jāņem vērā, ir jādiskutē un jāspriež par šo jautājumu pēc būtības. Nacionālās apvienības balsojums, visticamāk, būs atšķirīgs. Un neatkarīgi no balsojuma katrs viedoklis baudīs visdziļāko – visdziļāko! – cieņu. Te ir katrs par sevi. Un katram ir jāatbild uz jautājumu, kurš no soļiem (nevis kā brīnumnūjiņa, bet kā solis pareizā virzienā) dotu vislabāko pienesumu Latvijas studentiem un Latvijas sabiedrībai kopumā. Kā jau Ašeradena kungs teica, komisija aicina atbalstīt pirmajā lasījumā šo likumprojektu. Es mēģināšu interpretēt – savā redzējumā –, ko nozīmē komisijas atbalsts. Komisijas atbalsts nozīmē to, ka komisijas vairākums ir atzinis trīs lietas. Pirmkārt, – ka, jā, augstākās izglītības sistēmā ir problēmas un tās ir jāatrisina. Otrkārt, – ka, jā, ir nepieciešama lielāka sabiedrības pārstāvju iesaiste šajā sistēmā. Un, treškārt, – jā, ir nepieciešams definēt dažādu augstskolas tipu mērķus un kritērijus. Tas ir viss. Manuprāt, ne par ko citu komisijas vairākuma jāvārds šobrīd nav. Un, ja Saeimas deputātu vairākums šodien atbalstīs pirmajā lasījumā šo likumprojektu, tad, visticamāk, komisijai būs jāstrādā pie šī likumprojekta kā pie jauna likumprojekta – noteikti bez steigas, ejot cauri punktu pa punktam katrai no... katram no diskutējamiem jautājumiem. Mazliet atgriezīšos pie šiem trim “jā”... par izglītības sistēmas problēmām. Jāņem vērā, nu, kaut vai tas apstāklis, ka Latvijā, salīdzinot ar citām Eiropas Savienības valstīm, ir samērā augsts studējošo skaits, studētgribētāju skaits, bet tajā pašā laikā Latvija ir viena no tām valstīm, kurās ir viszemākais absolventu skaits attiecībā pret studējošo skaitu. Tāpat mēs esam viena no valstīm, kurās ir vislielākais augstskolu ska
Vēlreiz labdien! Mums vajag atcerēties to, ka Rīga un Latvija vienmēr ir bijusi daudznacionāla galvaspilsēta un valsts. Tā bija simtiem gadu. Un mums Rīgā tāpēc ir... un Latvijā arī saglabājušās vēl astoņas dažādas mazākumtautību skolas, un krievu mazākumtautības skolu arī ir ļoti daudz... Tāpēc ka ir tās tradīcijas. To, ka citi vecāki sūta savus bērnus, kur viņi vēlas, - tas ir viņu pienākums un vēlme. Katrs vecāks grib dot saviem bērniem labāko izglītību, un tas ir apsveicami, bet mums kā tautas kalpiem vajag nodrošināt, lai visiem būtu savas vienīgās tiesības dzīvot šajā valstī, nodrošināt viņiem gan izglītību, gan dzīvošanu. Par to mums maksā naudu, un tāpēc cilvēki, tauta, ievēlēja mūs. Paskatieties, kas tur... par uzrakstu uz sienas! Tā vajag rīkoties, nevis tā, ka katram ir... kādi, nezinu, tur apvainojumi... kādiem simtiem gadu atpakaļ, un tagad mēs dzīvojam ar to naidu. Mēs dzīvojam 21. gadsimtā. Tad, kad jūs atnācāt strādāt uz 13. Saeimu, šeit runāja, ka atnākuši jauni, spēcīgi deputāti ar Eiropas izglītību. Nu, parādiet, ka jums patiešām ir laba Eiropas izglītība! Paldies. Atbalstu Pimenova priekšlikumu.
Godātie kolēģi! Diemžēl man nebija iespējas klātienē kolēģiem komisijā precīzi un pienācīgi izskaidrot mana priekšlikuma būtību, jo aizstāvēju citus priekšlikumus Ārlietu komisijā. Bet, tā kā trešajā lasījumā turpinājās jau aizsāktā diskusija un mēs apspriedām situāciju ar Veselības ministrijas pārstāvjiem un Juridisko biroju arī ārpus komisijas, man ir jāsaka paldies komisijas locekļiem par to, ka viņi saprata manas bažas. Lai gan es joprojām neesmu droša par to, kā īsti darbosies pienākums fiziskajai personai pildīt epidemiologa un pretepidēmijas pasākumus veicošā veselības inspektora norādījumus, jo šie norādījumi joprojām nav definēti. Bet es esmu gandarīta, ka man ir izdevies ieviest zināmu skaidrību vismaz tanī apstāklī, kas nosaka - cilvēkam nebūs pret savu gribu jāveic medicīniskas manipulācijas pēc amatpersonas norādījuma. It īpaši runa ir par vakcīnām, jo otrā lasījuma redakcijas apspriešanā komisijā Veselības ministrijas pārstāvji vakcinēšanos minēja kā vienu no iespējamiem norādījumiem, kas būtu izpildāms saskaņā ar šo normu. Kā mēs zinām un kā to nosaka starptautiskās tiesību normas, vakcinācija nevar būt obligāta, piespiedu kārtā. Un tāpēc ir svarīgi uzsvērt, ka atteikšanos no medicīniskām manipulācijām nevar uzskatīt par likuma pārkāpumu. Tāpat mēs nedrīkstam aizmirst to, ka šāds amatpersonas norādījums ir uzskatāms par administratīvu aktu un, teiksim, sniedzot norādījumus fiziskajai personai atturēties no konkrētām darbībām, piemēram, neapmeklēt darbu, ir jāievēro tas, lai persona, pildot epidemiologa norādījumus, nenonāk situācijā, kad tā pārkāpj līgumu ar darba devēju. Ja regulējums paredz attaisnotu kavējumu, tas ir labi, bet, ja ne, tad tas attiecīgi ir jāsakārto. Mans konkrētais priekšlikums par to, ka personai ir tiesības atteikties no medicīniskām manipulācijām, ir precizēts 4. - komisijas priekšlikumā, kas ir nedaudz pārformulēts, bet es saprotu, ka 4. - komisijas priekšlikums ir pieņemams pilnīgi visiem. Tāpēc es arī neaicināšu balsot par ma
Labdien, kolēģi! Valsts kontroles likuma 45. panta pirmajā daļā ir noteikts Saeimas pienākums konkursa kārtībā izraudzīties zvērinātu revidentu vai zvērinātu revidentu komercsabiedrību Valsts kontroles gada finanšu pārskata revīzijas veikšanai. Lai izpildītu šo pienākumu un nodrošinātu atlases procesu godīgas konkurences apstākļos, Saeimas Publisko izdevumu un revīzijas komisija izveidoja darba grupu, kura kopā ar Saeimas Publisko iepirkumu nodaļas pārstāvi izstrādāja nepieciešamo dokumentāciju un veica dokumentu tirgus izpēti Valsts kontroles 2019. gada un 2020. gada finanšu pārskata revīzijas pakalpojuma iegādei. Par tirgus dalībnieku, kuram būtu piešķiramas līguma slēgšanas tiesības, tika izraudzīta sabiedrība ar ierobežotu atbildību “Auditorfirma Padoms”. Aicinu Saeimu par Latvijas Republikas Valsts kontroles 2019. gada un 2020. gada finanšu pārskata revīzijas veicēju apstiprināt zvērināta revidenta komercsabiedrību, sabiedrību ar ierobežotu atbildību “Auditorfirmu Padoms”. Publisko izdevumu un revīzijas komisija šā gada 22. oktobra sēdē izskatīja jautājumu “Par Latvijas Republikas 2018. gada pārskata par valsts budžeta izpildi un par pašvaldību budžetiem apstiprināšanu”, izvērtējot Valsts kontroles veiktās revīzijas rezultātus un uzklausot kompetentu institūciju pārstāvjus. Vēlos sniegt īsu kopsavilkumu par konstatēto. 2018. gadā turpinājās Latvijas ekonomikas izaugsme. Iekšzemes kopproduktam pieaugot, pārliecinošu ekonomikas izaugsmi galvenokārt veicināja pieaugusī Eiropas Savienības fondu investīciju plūsma. Vispārējās valdības budžets bija ar deficītu 1 procenta apmērā no iekšzemes kopprodukta, kas atbilst likumā noteiktajam. Latvijas vispārējās valdības parāds 2018. gada beigās bija 10,6 miljardi eiro. 2018. gadā Latvijas Republikas valsts budžets izpildīts atbilstoši likumam, kā arī īstenotas likumā noteiktās prioritātes - valsts aizsardzības spēju palielināšana, iedzīvotāju ienākumu nevienlīdzības mazināšana un citas. Konsolidētā kopbudžeta ieņēmumi pērn
Kolēģi! Šajā brīdī, šajā momentā šis priekšlikums rada vairāk problēmu nekā iespēju un ieguvumu. Es skaidri saprotu, ko priekšlikuma iesniedzēji ir vēlējušies panākt, taču šajā brīdī nav izstrādāti skaidri mehānismi, nav izstrādāti skaidri kritēriji, kādā veidā noregulēt atkritumu apsaimniekotāju tiesības, pienākumus attiecībā pret pašvaldību un sniegtajiem pakalpojumiem. Jā, skaidrs, arī priekšlikumā ir minēts, ka Ministru kabinetam būtu jānosaka šie kritēriji. Taču šādā izpildījumā, kā priekšlikums šobrīd to situāciju ataino, striktu kritēriju neesība šajā potenciāli brīvajā tirgū rada ļoti nekontrolētu atkritumu plūsmu, un vai mēs to gribam Rīgas... nevis Rīgas, bet Latvijas lielākajā pilsētā? Tajā pašā laikā šeit iezīmējas arī virkne citu problēmu, ja šajā momentā mēs priekšlikumu atbalstām. Ko mēs darīsim tad, ja komersants atteiksies sniegt pakalpojumu kādam no patērētājiem? Vai ja patērētājs nevarēs izvēlēties, viņaprāt, sev atbilstošu pakalpojumu sniedzēju? Atkritumu kaudzes vai kā citādi? Vai tas ir tas, ko mēs tiešām gribam redzēt? Ļoti... Jo šajos pieminētajos priekšlikumos gan par elektroenerģijas tirgu, gan par gāzes tirgu eksistē tā sauktais universālā pakalpojuma sniedzējs, kurš jebkurā gadījumā, ja notiek kaut kādas problēmas un konkrētais uzņēmējs nespēj sniegt pakalpojumu... stājas vietā kāds cits un veic šo pakalpojumu. Šajā momentā šis te nav paredzēts. Un arī jāsaka, ka ne vienmēr un... bieži sanāk būt ar Valaiņa kungu pretējās pusēs un ļoti bieži mums viedokļi nesakrīt, bet tiešām, ja runājam par dalīto atkritumu vākšanu, tad arī konkrēti šis priekšlikums rada problēmas. Un attiecībā uz Rīgas pilsētu, attiecībā uz dalītu atkritumu vākšanu un šķirošanu nenosaka absolūti nekādas procedūras, kādā veidā Rīgai atkritumu šķirošana būtu jānodrošina. Un ja mēs šobrīd redzam, ka 2025. gadā 50 procentiem no sadzīves atkritumiem būtu jābūt sašķirotiem un pārstrādātiem... Rīgā kopējais atkritumu apjoms sastāda aptuveni 40 procentus no kopējā Latvijas atkri
Kolēģi! Likumprojekti “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā” un “Grozījumi Izglītības likumā” ir vienotā paketē. Tāpēc es iepazīstināšu Saeimas deputātus ar abiem šiem likumprojektiem vienlaikus. Likumprojekti izstrādāti Izglītības un zinātnes ministrijā, nosakot pakāpenisku pāreju uz mācībām valsts valodā vispārējā izglītībā vidusskolas posmā un arī izmaiņas bilingvālajā izglītībā. Tagad konkrētāk par katru likumprojektu. “Grozījumi Izglītības likumā” nosaka pakāpenisku pāreju uz valsts valodu vidusskolas klasēs līdz 2021./2022. mācību gadam. 2021./2022. mācību gadā ir jābūt spēkā šādām mācību valodas proporcijām bilingvālajā izglītībā un latviešu valodā 10.-12.klasē. Tātad pirmsskolā saglabājas bilingvālā apmācība. Pamatskolas 1.-6.klasē proporcija starp latviešu valodu un mazākumtautību valodu ir 50 procenti pret 50 procentiem. 7.-9.klasē proporcija latviešu valodā un mazākumtautību valodā ir 80 procenti pret 20 procentiem. Vidusskolas 10.-12.klasē mācības notiek latviešu valodā. Tātad es šobrīd runāju par 2021./2022.mācību gadu. Pāreja notiek četru gadu laikā, un likumprojektos ir skaidri atspoguļota pakāpeniska jaunā satura ieviešana. Piemēram, 2018./2019.gadā izmaiņas ir tikai 12.klasē - eksāmeni notiek latviešu valodā. Pārējā izglītības sistēma paliek iepriekšējā, un gribu arī atgādināt, ka pirmsskolā nekas netiek mainīts. Tālāk. “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā” noteic, ka vidusskolas posmā tiek izveidota vienota vispārējās vidējās izglītības programma visām izglītības iestādēm. Tiek paredzēta iespēja izglītības iestādēm turpināt mācīt mazākumtautības dzimto valodu un ar mazākumtautību identitāti un integrāciju Latvijas sabiedrībā saistītu mācību saturu. Anotācijās norādīts, ka valsts valodas pakāpeniska ieviešana notiek saskaņoti ar vispārējās izglītības satura reformu. Kolēģi, paralēli notiks arī pedagogu apmācība. Paredzēts apmācīt astoņus tūkstošus pedagogu, kuri strādā mazākumtautību izglītības programmās. Indikatīvais finansējums ir gandrīz 3,
Labdien, kolēģi! Klausoties šīs debates... Mēs daudz runājam par profesionālismu. Tikai es gribētu tiem, kas jau runāja un teica, ka runa ir tikai par profesionalitāti, pajautāt - kur tad mūsu bēdīgi slavenajā spriedumā četriem no sešiem tiesnešiem bija profesionalitāte, ka viņi nespēja saskatīt nepieciešamību juridiskajai saiknei starp bērnu un vecāku. Kur bija profesionalitāte? Jo tāda saikne ir nepieciešama. Ja viņi šo saikni ignorēja, tas nozīmē, ka viņi jau jaucās politikā. Viņiem bija visas iespējas spriest šauri, viņi izgāja ārpus robežām, viņi ielīda... vai iejaucās politikas laukā. Un ļoti pareizi šeit Dombrovska kungs, manuprāt, atzīmēja, ka šīs diskusijas šobrīd notiek tieši tāpēc, ka notika iejaukšanās politikas sfērā no tiesnešu puses. Ja mēs runājam par profesionalitāti un mēģinām sašaurināt mūsu kā likumdevēja konkrēta kandidāta vērtēšanu līdz šai profesionalitātei, es gribētu teikt, ka ar to ir par maz. Ir nepieciešama vēl arī objektivitāte, lojalitāte konkrētajai sabiedrībai un konkrētajai kultūrai. Es gribētu teikt, ka ļoti profesionāls tiesnesis vai jebkura ļoti profesionāla amatpersona ar nepareizu vērtību sistēmu ir vēl lielāks drauds valstij un sabiedrībai nekā jebkurš parasts kaitnieks. Manuprāt, lojalitāte, objektivitāte un politiskā neitralitāte ir tās īpašības, kas ir savienojamas šajā konkrētajā kandidātā. Šeit ļoti pareizi arī tika atzīmēts šis veco zēnu tīkls (angliski tā var pārtulkot) jeb blatu sistēma, ka visi vienā institūcijā nāk no vienas universitātes - klasesbiedru salidojums. Piedodiet, konkrētajā gadījumā man gribētos redzēt, ka visu šo ideoloģiski noskaņoto Satversmes tiesu, kas mums ir šobrīd, kura apkalpo vienu šobrīd dominējošo ideoloģiju Eiropā, ka to vajadzētu tomēr līdzsvarot arī kādam ļoti profesionālam cilvēkam, kurš plašāk apzinātos, kurā sabiedrībā viņš dzīvo. Viņš saprastu, kā šobrīd uztver sabiedrība to vai citu lietu, viņš būtu lojāls šai sabiedrībai un valstij un pirmajā vietā liktu konkrētās sabiedrības interese
Kolēģi! Mēs, protams, varam mēģināt radoši, kā kolēģe aicināja, interpretēt Eiropas Savienības direktīvas, bet, es domāju, pirms mēs vingrināmies šajā sporta veidā, man silts ieteikums kolēģiem no frakcijas <PARTY> - parunāt ar saviem pārstāvjiem Rīgas domē un šo triecienu PVN pieaugumam apsaimniekošanas pakalpojumiem dot caur māju siltināšanu Rīgā, kas noteikti samazinātu izdevumus par mājokli. Un otrs. Ja jūs apņemtos sakārtot uzņēmumu “Rīgas namu pārvaldnieks”, tad, ticiet man, rēķini samazinātos nesalīdzināmi straujāk, nekā piemērojot PVN apsaimniekošanas pakalpojumiem. (Dep. A.Elksniņš: “Varēji kaut ko gudrāku pateikt!”) Paldies.