EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Lucić, sami ste rekli da je jedan od osnovnih ciljeva ovog zakona okrupnjavanje poljoprivrednih površina u cilju povećanja konkurentnosti OPG-a. Selo kakvo je bilo više ne može bit, ne može takvo egzistirati, ne možemo se vraćat u povijest. Mislim da je kolegica Škare-Ožbolt ovdje u svom govoru rekla da mladi ljudi sa pola hektara neće moći preživjeti, međutim posve je jasno da ne mogu ni svi mladi ljudi koji bi se željeli baviti poljoprivredom ne mogu dobiti veće površine. Dakle ako svi žele živjeti od poljoprivrede neće živjeti nitko. Na našim selima za opstojnost je bitno da se uz poljoprivredu veže i posebno prehrambena industrija i to je onaj dio priče o novom selu koje treba živjeti jer danas na selu žive ljudi koji se ne bave poljoprivredom. I kad govorim o općinama i gradovima, jedinice lokalne samouprave, vi ste ovdje dotakli porez na dohodak pa ste spomenuli cifru koju su izgubile, međutim to nije do kraja točno jer prema indeksu razvijenosti mnoge, posebno slavonske županije, evo i naša županija, moja županija, mnoge su općine i gradovi ušle u onu prvu skupinu. Dakle značajna sredstva oslobođena došla na raspolaganje. I gledajte, uređenje poljskih puteva ionako i sad općina ima u obvezi uređenja poljskih putova a ovim zakonom bi se te stvari uredile, pa bi zapravo bilo manje površina koje treba onda uređivati jer mnogi poljski putovi zapravo i ne postoje. Oni nisu nigdje ucrtani, ali su, s vremenom su nastali pa općina ima i za takve recimo puteve obvezu uređenja puteva. Što se tiče kanala, naravno da će ovaj zakon i tome pomoći, a stanje je stvarno kako vi kažete, stanje je tu dosta loše a posebno s tim što prijete nam poplave, pa onda u tom smislu mislim da će ovaj zakon puno dobroga donesti. Hvala.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi kolega Vidović, kad bi ja stvarno iznosio repliku na sve što ste rekli to bi trebalo jedno 10-15 minuta, ali suštinski zapravo o svemu što ste rekli ste dokazali da vi jednostavno u <PARTY>-u ne razumijete što znači poticati investicijsku i poduzetničku klimu. A replicirat ću vam samo konkretno na jednu rečenicu koju ste rekli, da ovaj zakon bi trebao biti u funkciji zapravo privlačenja i stranih ulagača. Zamislite da jedan ozbiljan strani ulagač dođe u Hrvatsku i pročita, naravno u ovom zakonu piše da treba priložiti njegova uprava, ajmo reći General Electric, potvrdu o nekažnjavanju, BON 1 i BON 2, a nakon toga će Vlada RH u "Narodnim novinama" objavit detalje njegovog investicijskog projekta. I onda pored toga gledam Mađarsku, Češku, Slovačku, Poljsku i razmislite što će on odlučiti.
Dakle Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Iznos minimalne plaće previsok je da bi ga neko zarađivao i u isto vrijeme bio u evidenciji nezaposlenih osoba HZZ-a. Osobe koje bi zaradile manje od minimalne plaće ne bi imale motivaciju za traženje posla ukoliko bi im zakonodavstvo omogućilo rad i istodobno status nezaposlene osobe. Dakle to jednostavno ne bi imalo smisla. Hvala lijepa. Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Iznos minimalne plaće još jednom, previsok je da bi ga neko zarađivao i u isto vrijeme bio u evidenciji nezaposlenih osoba HZZ-a. U tom kontekstu kada bi osoba zaradila nešto manje ili minimalno manje od minimalne plaće ne bi imala motivaciju za aktivno traženje posla. Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Ovlast za donošenje pravilnika o načinu prijavljivanja i vođenju evidencije za nezaposlene osobe, osobe ostale tražitelja zaposlenja i druge osobe koje koriste usluge zavoda dana je ministru nadležnom za rad sukladno članku 18. Zakona o sustavu državne uprave. Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman budući da povećanje iznosa novčane naknade predstavlja pasivnu mjeru, a preporuke Europske komisije kao i naše intencije usmjerene su na poticanje aktivnih, a ne pasivnih mjera. Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Kao i u slučaju prethodnog amandmana povećanje iznosa novčane naknade predstavlja pasivnu mjeru a preporuke EU i naše intencije usmjeren su na poticanje aktivnih a ne pasivnih mjera. Ovaj amandman Kluba zastupnika <PARTY>-a se ne prihvaća. Ovlast za donošenje pravilnika o uvjetima i načinu isplate novčane naknade u jednokratnom iznosu dana je ministru nadležnom za rad sukladno članku 18. Zakona o sustavu državne uprave. Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Naime, iznos minimalne plaće previsok je da bi ga netko zarađivao i u isto vrijeme bio u evidenciji nezaposlenih osoba Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Osobe koje bi radile nešto, odnosno koje bi zaradile nešto manje od minimalne plaće ne bi imali motivacije za a
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade. Moja rasprava o pedagoškom standardu ipak bi se u najvećem dijelu odnosila na srednjoškolski sustav odgoja i obrazovanja s obzirom na rasprave koje su se vodile do sada i gdje se uglavnom obrađivao pedagoški standard predškolskog odgoja i obrazovanja i osnovnih škola gotovo da do pred kraj nije bilo puno riječi o srednjoškolskom odgoju i obrazovanju do kolege Matkovića koji je dao svoj doprinos. Slušajući, ispalo bi da tog dijela ovog pedagoškog standarda nema. No on je isto tako jako važan. I mi koji smo radili u tom dijelu obrazovanje, jer u obrazovanju i o pedagoškom standardu i u školi, mnogi su uključeni od djelatnika, učenika i roditelja. Prema tome, svatko sa svoje pozicije može raspravljati o pedagoškom standardu. Prema tome, ovaj standard ima svoju povijest i predpovijest, znači on se temelji na nekim zakonima i on je već do sada imao mogućnost, što je mene iznenadilo da u proteklom razdoblju, proteklih godina, nije bilo žučnih rasprava i da nema sada na kraju ovoga dijela rasprave, ispalo bi da postoji samo jedna vrsta škola, gimnazije koje su u nekom mjestu postigle značajni standard. A moramo također reći da postoje i druge škole vrlo značajne, dakle, uz gimnazije, uz mješovite postoje i strukovne škole za koje smatram da su itekako važne. Njihova važnost je isto tako sa pozicije ulaganja i pedagoški standard. Moram reći strukovne škole su vrlo skupe, u njih treba puno ulagati i ona traže velika sredstva pa makar se radilo o onim najobičnijim zanimanjima. Dakle, treba reći da gimnazije kao škole koje bi održavale jedan prioritet, da kažem i elite, obrazovanja kao što je to u Zapadnoj Europi, dakle, kod nas, dakle, postoje mješovite škole i postoje područja onih gradova i općina koja su dakle, manja, koja ne mogu po broju učenika, što sam često čuo ovdje i što zbunjuje kada se govori o tome da li može biti 14 učenika, 20 ili 25. Dakle, postoje i takva područja i ja sam dolazim iz jednog ta
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi ravnatelju sa suradnicima! Uvodno bih htio istaknuti da Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2005. godinu koje sistematično obrađuje stanje sustava mirovinskog osiguranja međugeneracijske solidarnosti, ali isto tako ustrojstva i vođenja zavoda, upravljanje zavodom, financijsko poslovanje, ostvarivanje prava i rad stručne službe zavoda. Ono je kvalitetno sačinjeno i metodološki apsolutno prihvatljivo. O predmetnom izvješću očitovala se i Vlada Republike Hrvatske koja je, koja ga podržava bez primjedbi i u kom smislu treba naglasiti ovom prigodom da je Vlada Republike Hrvatske u lipnju 2005. godine prihvatila studiju, dakle studiju «Osnove preustroja Hrvatskog zavoda mirovinskog osiguranja» čime je započet opsežan rad na: 1. preustroju i modernizaciji Zavoda i 2. mijenjanju načina, načina funkcioniranja i postojeće strukture Zavoda sa svrhom da se Zavod transformira u suvremenu javnu ustanovu za provedbu mirovinskog osiguranja. Naravno u konačnici i za skraćenje trajanja postupaka za ostvarivanje prava iz mirovinskog osiguranja i naravno smanjenje troškova samog poslovanja Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Iz samog izvješća je razvidno da na kretanja u mirovinskom osiguranju utječu propisi koji uređuju mirovinski sustav te naravno gospodarska i demografska kretanja. Posebno je važno naglasiti da od 1. siječnja 1999. godine zakonom su uvedeni stroži uvjeti za ostvarivanje invalidske mirovine, postupno povećanje dobnih granica za starosnu i privremenu starosnu mirovinu te postupno širenje obračunskog razdoblja što je usporilo nepovoljna kretanja u mirovinskom sustavu. Valja istaknuti i to da je stopa rasta broja umirovljenika usporena. Stabilizirao se broj umirovljenika te omjer broja umirovljenika i broja osiguranika posljednjih godina se blago poboljšava i u 2005. godini iznosio je 1:1,39. Međutim to je i na
Kolegice Sumrak ja nisam uzalud rekao da je nadlženi saborski odbor trebao dati vjerodostojno tumačenje jer da je to napravljeno da je ustvari predsjedništvo Sabora zatražilo i predsjednik Sabora to od tog mjerodavnog odbora, mi bi danas imali njihovo mišljenje i onda sva ta priča ja to ne mogu dati zbog ovog, onog pada u vodu, a mi bi pokazali odlučnost hrvatskim građanima, a isto tako i hrvatskoj Vladi da ono što smo zaključili da se to mora provesti, provesti isključivo u interesu hrvatskih građana. I to je onda transparentnost, a ne što nam netko želi prodati pod transparentnost. I ono što mene čudi jer kada pogledati životopis i karijeru čelnog čovjeka HRT-a ona je pa htio to netko priznati ili ne ona je impresivna. On je bio godinama na čelu jedne od najjačih tvrtki, prema tome vjerojatno se ovakvom načinu ponašanja nije naučio tamo jer da je na takav način tamo djelovao brzo bi odletio. Očigledno ovo njegovo ponašanje je posljedica nečijeg političkog pritiska da se narod zabavi s tim. I opet se vraćamo na onom rimskom, kruha i igara problemi prođoše. Dakle kolega Bačić, ovdje je jasno ovo je stvar političke odluke jer ako se ne varam, ako se sjetite rasprave u ime najvećeg kluba vladajuće koalicije onda iz te rasprave s moglo zaključiti njihovo nezadovoljstvo. Međutim očigledno ta rasprava nije bila u dogovoru sa velikim vođom i onda je uslijedila zaštita jer da nema te zaštite onda bi mi ovaj zaključak davno proveli. Zašto? zato što postoj tisuću i jedan instrument da se on provede. Jer ja sam rekao u ovom Visokom domu su se isključivale kamere i mikrofoni da bi se rasprava … zato što je netko mislio da će dokazati nešto i na kraju se to nije dokazalo. Pa ako je tolika tajna onda bi se dogovorili pa bi jednostavno maknuli medije van pa bi mi to raspravili pa da vidimo što se tu taji. Da li je stvarno onakva plaća kao što je rečeno ili je nešto drugo ili se s ovom plaćom želi skrenuti pozornost s nečeg drugog, a ja mislim da je ovo drugo.
Uvaženi gospodine predsjedavajući i potpredsjedniče sabora, uvaženi gospodine ministre Horvat, državni tajniče Poljičak, uvažene kolegice i kolege, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara je također danas tema ove rasprave. Najmanje se o njemu govori jer je on najmanje dvojben. On je potreban i nadasve koristan. Klub <PARTY> će za njega glasovati te poziva sve vas da isto tako date potporu jednom zakonu koji će ubrzati i olakšati proceduru u postupanju uklanjanja zgrada koje su pojedinačno zaštićeno kulturno dobro. Postoji razlika između kulturnih dobara unutar zona zaštite i pojedinačnih, pojedinačnih kulturnih dobara odnosno pojedinačnih zgrada. Za informaciju u zoni, zaštićenoj zoni Grada Zagreba je oko 19.900 pojedinačnih zgrada, a zaštićeno pojedinačno oko 300. I sada kada vidite koliko je posao pred konzervatorima potpuno je jasno da su ove olakšice itekako bitne. Na ovome mjestu koristim prigodu zahvaliti brojnim konzervatorima, restauratorima, arhitektima i svima koji su u prvim danima nakon potresa izašli na potresnom pogođena područja i pomogli hitnim službama u uklanjanju pojedinih opasnih zgrada kako bi se moglo pristupiti ozbiljnoj, ozbiljnoj obnovi. Ovaj, ove izmjene zakona omogućuju i ministru zaduženom za kulturnu baštinu donošenje konzervatorskih smjernica za svako pojedino područje kako bi se nadalje i dodatno olakšala i ubrzala procedura koja je do tada bila na Hrvatskome vijeću za kulturna dobra koja je o svakome uklanjanju morala pojedinačno raspravljati. Kako bi se izbjegla takva, to zatrpavanje Hrvatskog vijeća za kulturna dobra pristupa se ovoj izmjeni koja je savršeno dobro uklopljena u cijeli sustav, dobro postavljanje službe zaštite. I na kraju, nemam previše vremena, kazat ću i slijedeće. Neobično je važno da se ovim zakonom daje dodatni značaj Hrvatskome restauratorskom zavodu iznimno vrijednoj državnoj ustanovi koja skrbi o našim kulturnim dobrima kako pokretnim tako i nepokretnim koji ovim z
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre i ostali članovi Vlade koji su nazočni ovdje, poštovane kolege i kolegice. Ja sam novi zastupnik u ovom Saboru i sigurno da ću govoriti o području s kojeg i dolazim, a to su područja ratom postradala. Prije svega to se odnosi i na Pakrac i Lipik i osvrnut ću se sigurno kao što je i tema Državni proračun za ovu godinu. Dozvolite mi da naglasim, valjda je već bezbroj puta bilo govora i o ratom postradalim područjima da su Pakrac i Lipik, Pakrac sa 325 milijuna EUR-a i Lipik sa 305 milijuna EUR-a direktnih šteta sigurno bili jedan veliki problem u razvoju tih, tih krajeva i normalno razvoj najvećeg problema i jednog i drugog kraja, a to su i samim time i zona od posebne državne skrbi dakle razrušeno, razrušenost gospodarstva. Dakle problem gospodarstva nisu loša gospodarska politika nego razrušenost. Mi smo iz zona od posebne državne skrbi i prema najavama naše aktualne Vlade preći ćemo u zonu od posebnog državnog interesa što mi na tim zonama posebno pozdravljamo i sigurno da ćemo ukoliko i Vlada nastavi ovakvu politiku koja je započela prema tim područjima zdušno i podržavati rad ove Vlade. No postoje i ostale stvari kojima bih ja želio ovdje reći nekoliko rečenica. Dakle ovdje kao novi zastupnik Hrvatske demokratske zajednice, a ima nas dosta mladih i dakle novih zastupnika čuli smo i o ovim dugovima koji su naslijeđeni. Ne želim se upuštati u tu raspravu upravo iz ovih razloga jer nismo bili ni u prošlom sazivu niti ne želim voditi raspravu u tom području, ali može samo primjer da možda nije bilo takvih obveza koje su prebačene u ovu godinu sigurno da bi bilo više i sredstava za zone iz posebne državne skrbi. No ja vjerujem da će se i ta situacija bitno promijeniti i popraviti i da će već 2005. godina biti presudna godina. Zato mi na područjima iz posebne državne skrbi smo kao i do sada strpljivi i vjerujemo da će poslije ovih velikih zahvata, a prije svega to se odnosi na izgradnju autocesta, na, možem
Cijenjeni gospodine predsjedniče, kolege i kolegice, predstavnici Vlade ja ću ponoviti od sinoć trebalo je voditi objedinjenu raspravu jer jedan zakon bez drugog ne znači ništa, ali moram vas i upozoriti na jednu stvar. Mi imamo sad raspravu o izmjeni i dopuni Zakona o financiranju vodnog gospodarstva a sve ono što iz njega proizlazi ugrađeno je u Proračun državni odnosno u proračun Hrvatskih voda. Dakle ovo što sad imate tu već je ugrađeno u proračun koji ste vi donijeli, Hrvatskih voda kao u to doba virtualna sredstva. Pod stavkom ostali prihodi. Naime o čemu ja govorim? Stvari se zapravo mijenjaju u odnosu na postojeći zakon vrlo malo. Naknada za korištenje voda, naknada za zaštitu voda su isti parametri su isti jer ne znamo hoće li Vlada ili neće mijenjati te parametre. Dakle to ostaje na 0,8 kuna za korištenje, 0,9 za zaštitu. Proračunska sredstva su predviđena u principu za izgradnju komunalne, komunalne infrastrukture dakle iz Kalmetina Ministarstva, bivšeg Kalmetinog, ja ne znam više je li to sad u Kalmetinom ili u ovom Ministarstvu poljoprivrede i vodnog, poljoprivrede i vodnog gospodarstva, ali ono što je bila obaveza proračunska i što bi trebalo iznositi oko 400 milijuna predviđeno je sa 71 milijun kuna dakle održavanje vodnih građevina na dosad državnim vodama, sad na vodama prvog, prve kategorije nije predviđeno ništa nego su predviđeni ostali prihodi kao prihodi iz vodnog doprinosa za koji, koji bi trebao se obračunavati na novoizgrađene investicije. E sad vidite. Imamo Vladu i Premijera koji tvrdi da ćemo sve omogućiti investitorima da smanjimo i olakšamo ulaz i u novu investicijsku izgradnju, a sad donosimo izmjenu Zakona kojom kažemo da ćemo podići troškove investicijske izgradnje. Jer do sad vam je otprilike komunalni doprinos po kubiku, po kubiku prostora u određenim gradovima i općinama iznosio oko 150 kuna. Sad ćete imati dodatni, dodatnu onda dakle još dodatnu obavezu za investitora 50, 60, 70 kuna zavisi koliko će Vlada reći, može i 100 kuna r
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege zastupnici. Evo, možemo reći sa veseljem da je došao dan, kada smo konačno dobili priliku raspravljati o Zakonu o upravljanjem državnom imovnom. Ja ću reći da od početka ovoga mandata ali i puno ranije, Klub <PARTY>-a, <PARTY>-a i LRI-a, neprestano naglašava važnost donošenja ovog zakona i ponavljamo, koliko je bitno učinkovito upravljanje i stavljanje u funkciju neiskorištene državne imovine. Ovim se zakonom najavljuje da će donijeti više reda i pozitivne pomake u upravljanju i stavljanje u funkciju državne imovine. Treba reći, da on sa svojim novim odredbama, zapravo predstavlja određeni pomak u odnosu na dosadašnji zakon, kao i u odnosu, na dosadašnje, više nego nezadovoljavajuće upravljanje državnom imovinom. Pozdravljamo donošenje novog zakona, jer je dosadašnji bio kočnica stavljanja u funkciju neiskorištene državne imovine. Kvalitetno i transparentno upravljanje imovinom RH, u službi gospodarskog rasta, pokretačka je snaga razvoja i jedinica lokalne, područne, regionalne samouprave. Podsjećam još jednom , da su upravo gradovi i općine nositelji gospodarskog razvoja. Učinkovitom i upravljanje državnom imovinom, stvaramo novu vrijednost za zajednicu, stavljanjem u pogon postojećih, neiskoristivih resursa i tako osiguramo prosperitet lokalnih jedinica na gospodarskom, kulturnom i socijalnom planu, bez nepotrebnih daljnjih zaduživanja. Sigurno te želje i namjere su pozitivne. Međutim, moram konstatirati da ni nakon gotovo 3 desetljeća, bezuspješnih pokušaja, da se ovo područje značajno unaprijedi, ni sada ministarstvo, tj. Vlada nije smogla dovoljno hrabrosti da to područje prepusti barem u jednoj od većoj mjeri jedinicama lokalne i područne samouprave koje bi itekako znale kako državnu imovinu privesti funkciji i pritom dovoljno puniti državni proračun. U ovom prijedlogu zakona, je izostala nažalost, decentralizacija. Ako se ovakav prijedlog zakona usvoji, država će i dalje prov
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a. Poštovana kolegice u svom izlaganju ste problematizirali pronos nanosa rijekama, naime sami ste rekli da je rijeka živi organizam i taj pronos nanosa je sasvim normalan, tamo gdje utječu rijeke u druge u rijeku Savu pojavljuje se nanos koji može biti smetnja, ali evo u onim vremenima kad je kolega govorio o plovnosti Siska kao jake luke i velike flote taj nanos se redovno održavao, vadio, premještao na druga mjesta jer ono kako ste rekli pogrdni naziv za šljunčarenje u biti bi se trebao odvijati samo unutar plovnog puta, a ne van toga i onda bi te rijeke bile u redu i onda bi se nanos taložio tamo gdje treba, izgradnjom bi … poprečni gradnji te ste struke otprilike znate o čemu govorim, tako da se to može riješiti upravo zbog toga što se sve brzo mijenja. A upravo je jedno sustavno gospodarenje vodama potrebno da gospodare vodom kako bi se nosili sa tim izazovima ekstrema.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog zaključaka vezanih za suradnju RH sa Hrvatima izvan RH koji je dostavio Odbor za Hrvate van RH. Odmah u početku želim reći tko su ti ljudi na koje se odnose ovi zaključci. Gospodin Bagarić ih je poredao u 3 skupine, a evo ja ću to staviti u 4 skupine. Prvu skupinu čini hrvatsko iseljeništvo i čine je prvi hrvatski iseljenici. Dakle, bili su moreplovci, trgovci i mornari koji su svoj kruh zarađivali na lađama i brodovima. Pored njih su sigurno i tisuće hrvatskih vojnika koji su ratovali diljem Europe, činili iseljeništvo. Iseljeništvo uglavnom čine Hrvati iseljeni u prekooceanske zemlje i u europske zemlje i njihovi potomci. Njihov odlazak sa svojih povijesnih prostora uglavnom je prouzročilo gospodarsko, ali i političko stanje. Ozbiljniji proces iseljavanja počeo je sredinom 19. stoljeća i nažalost nastavio se kroz cijelo 20. stoljeće. Hrvati naseljeni u tim novim domovinama nikada nisu zaboravljali svoju staru domovinu iako su u tim državama većina njih dostigli blagostanje. Svoju ljubav prema Hrvatskoj kao i ljubav prema svom narodu vjerno su prenosili na svoje potomke. Velika većina njih koji su ostvarili tzv. "američki san" dala je nemjerljiv doprinos u obrani RH za vrijeme Domovinskog rata i stvaranju države Hrvatske. Njima, ovim zaključcima ne želimo uzvraćati pomoć, prije svega pomoć u materijalnom smislu jer im nije potrebna. Ali, im sigurno trebamo zahvaliti na učinjenom što ovim putem i činim. Međutim, u istim tim zemljama u kojima su se jedni uspješno integrirali, postoji i jedan dio njih koji se nisu uspješno integrirali i kojima je potrebna pomoć i potpora RH. Člankom 10. Hrvatskog ustava jamči se skrb Republike Hrvatske za takve dijelove Hrvatskog naroda koji žive izvan Republike Hrvatske. Kada je u pitanju ova skupina Hrvata izvan Republike Hrvatske Vlada Republike Hrvatske mora iznaći rješenja te usporiti i zaustaviti daljnji pro
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, pitanje širenja terorističkog sadržaja na internetu samo je jedan od oblika širenja terorističkog sadržaja i propagande na internetu. Ovim zakonom osigurava se također mogućnost svake osobe da nadležnom tijelu podnese pravni lijek protiv ograničenja sadržaja. Ovakvim sadržajima osigurava se transparentnost i također se štiti osoba od cenzuriranja sadržaja koji je iznijela. Potrebno je naglasiti da ovakvim zakonom predviđa suradnja MUP-a, Vijeća za elektroničke medije, a sankcije mogu biti upravne i kazneno pravne. Također, iznimno pozitivna stvar je da se predviđa mogućnost dobrovoljnog uklanjanja sadržaja bez da se provodi nužni postupak. Ovaj zakon je iznimno bitan u današnjem vremenu koji se iznimno, koja su iznimno izazovna, a nažalost s informacijama se manipulira i zloupotrebljava ih se svakodnevno. Ovim zakonom stvara se temelj i podloga da se efikasno suočimo sa svakom vrstom informacije i propagandom organizacije i pojedinca koji veličaju i propagiraju terorističke organizacije i ideje. Sredstva za provedbu zakona osigurana su u okviru redovnog poslovanja ministarstva i Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti te nije potrebno osigurati dodatna sredstva. Kako je kolega iz kluba istaknuo Klub zastupnika <PARTY>-a podržat će ovakav prijedlog zakona koji se zbog roka primjene uredbe donosi po hitnom postupku. Hvala.
Zahvaljujem. Izraz obje zaraćene strane je totalno netočan iz razloga što bi se mogao protumačiti da je Hrvatska nekome obznanila rat ili da je bila sa nekom državom isključivo u radu. Dakle, Hrvatska je u okviru svojih granica bila samo napadnuta, ne samo napadnuta nego da se samo branila a bila je napadnuta i to ne od jedne strane nego od više strana. A Splitskim sporazumom je na poziv Bosne i Hercegovine pomagala i u obrani Bosne i Hercegovine. Prema tome, obje zaraćene strane je sasma netočan ... Bila je jedna strana napadnuta i jedna strana koja se je branila. Hvala.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Moram napomenuti da su do sada raspisana dva javna natječaja za izgradnju i modernizaciju ribolovne flote, na temelju kojih je do sada za ovu namjenu iz proračuna isplaćeno u 2006. godini 38 milijuna kuna, u 2007. 10 milijuna kuna i u 2008. predviđa se 40 milijuna kuna. Ovo Ministarstvo nije nadležno za izgradnju ribarskih luka nego je nadležno Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture te iz tih razloga ne prihvaćamo ovaj amandman. Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Također radi se o amandmanu koji se ne odnosi na Ministarstvo poljoprivrede, ribarstvo i ruralnog razvoja. Radi se o planu navodnjavanja u Istarskoj županiji i odnosi se na drugo ministarstvo.
Gospodine predsjedniče, gospodo predstavnici Hrvatske narodne banke, kolegice i kolege. Klub <PARTY>-a će podržati Izvješće Hrvatske narodne banke za prvo polugodište 2007. godine. Izvješće je napravljeno stručno, Izvješće je napravljeno iscrpno, ali uz te karakteristike imamo i neke primjedbe. Prva primjedba se odnosi na to da ovo Izvješće liči na biltene Hrvatske narodne banke koje svaki mjesec izdaju. I ono je po tome i stručno, ali možda bi se trebalo malo više prilagoditi saborskoj namjeni i svrsi kojoj ovo Izvješće služi. Jer ipak ovdje mi nismo svi stručnjaci za monetarnu politiku na način da se ide u duboke detalje i analize pa se izgubi suština možda onoga što bi trebao ovaj Sabor razmatrati ovdje u ovom Izvješću. Drugo. Isto me malo zbunilo Izvješće, ono glasi na, za prvo polugodište a podaci idu do 10. mjeseca tako da zadire i u drugo polugodište. A gospodin Vujčić je ispričao sada cijelu 2007. godinu, pa ne znam sada svrhovitost izrade izvješće za drugo polugodište hoćemo li ponoviti istu diskusiju? Hoćemo li raditi izvješće za drugo polugodište? Hoćemo li raditi za cijelu 2007. godinu. I treća primjedba, a to ću i na kraju reći je zapravo da mislim da bi bilo dobro da ovakvo Izvješće ima jednu skraćenu verziju gdje bi sa nekim zaključcima o ocjenama efikasnosti monetarne politike ili uloge Hrvatske narodne banke, onako kako je to propisao Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci. Tako da bi za nas i većinu nas ovdje u Saboru trebalo možda biti skraćeno Izvješće, da vidimo koji su ciljevi Narodne banke, možda koji su instrumenti, kako Hrvatska narodna banka ostvaruje te ciljeve za koje je ovlastio ovaj Hrvatski sabor u skladu sa Zakonom o Hrvatskoj narodnoj banci. Naime, u članku 3. Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, piše da je i osnovi cilj Hrvatske narodne banke, postizanje i održavanje stabilnosti cijena, je li. Tako da bi to trebalo staviti u fokus, jer tako je propisano i u Zakonu o Hrvatskoj narodnoj banci. Sada je kolega, gospodin Vujčić je na kraju spome
Pa ju će pridružiti u nastavku zapravo izlaganja kolege i reći neke male ispravke. Ne ispravak krivog navoda ali u replici. Informiran sam ovih dana da se krenulo sa projektiranjem svođenja napona na pruzi Zagreb-Rijeka na jedan jedinstveni, to je možda dobar pokazatelj, bez obzira što je izvjesno da u ovoj godini neće biti zahvata. Međutim, želio bih naglasiti da zaista mi trebamo učiniti više i zbog toga mi iz Zagorja podržavamo mjere koje se odnose na modernizaciju željeznice, prvenstveno iz razloga jer smo granično područje. Činjenica da bi intermodelni prijevoz, da bi prijevoz kamiona željeznicom od "Spačve" sada govorim od istoka Hrvatske, prema sjeverozapadu, odnosno zapadu jer europskim granicama u ovom trenutku, nadam se u unutrašnjim granicama za kratko vrijeme, riješili prijevoz do graničnog prijelaza Macelj sa željezničkim vozilima. To podrazumijeva elektrifikaciju i modernizaciju pruge do Zaboka i zatim na potezu između Zaboka i Krapine projektirati ili predvidjeti mogućnost da se ukrcaju kamioni. Takvih inicijativa od privatnih poduzetnika ima. Ima inicijativa od strane ljudi koji se bave problemima željeznice i prijevoza. I mislim da zaista uz podrške ovom projektu i programu mislim da zajednički trebamo učiniti sve da što brže nadoknadimo taj zaostatak koji je evidentan u preuzimanju od strane željeznice transportnih usluga kamionskog prijevoza kroz teritorij Republike Hrvatske i zbog ekologije i zbog ekonomskih razloga. Hvala.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom. Evo pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o minimalnoj plaći. I kao što su brojni kolege to spomenuli zapravo stavljamo u odnos poslodavca cijenu koju poslodavac treba platiti i isto tako radnika koji zarađuje tu svoju plaću i koji treba ostvariti veći dohodak. Prvo i osnovno treba prethodno napomenuti da ono što smo u prethodnom razdoblju napravili, a to je da se ugovara bruto plaća je najznačajniji iskorak. Naime, sve ono što smo radili u poreznom sustavu i oslobođenjima, povećanju osobnog odbitka nije imalo toliko efekta upravo zato što nije bio ugovoren bruto vrijednost posla. Jer tada je poslodavac mogao namještati zapravo bruto iznos upravo onoliko koliko je želio da mu bude trošak. Ovako kada je to ugovoreno kao bruto, onda porezna olakšica od 4000 kuna itekako ima puno veći efekt i daj bože da se i poveća, tada će svi imati bolji i veći efekt nego je to bilo do sada. Mi kažemo da i pogotovo oporba kaže zbog čega se povećava. S druge strane želi imati puno veće plaće. Ja bih rekla i postavila pitanje da li mi imamo uopće za sve djelatnosti u Hrvatskoj cijenu pojedinog sata rada bilo koje struke. Nemamo. Dakle, sada o tome razgovaramo samo na nivou studentskog rada i studentske naknade koju on ima za vrijeme rada kao student. Prema tome, to je ona polazišna osnova o kojemu možemo govoriti i za razliku od zapadnih zemalja koje imaju ugovoreno upravo cijenu sata rada određene struke. Stoga kada pogledamo u ovom razdoblju koliko je došlo do povećanja ove minimalne plaće i kada je to sada na nivou od 500 eura neto plaće i kada se uspoređujemo sa drugim državama onda moramo reći da je ovo 500 eura neto plaće, a nekih 567, 70 eura bruto plaće. Kada gledate usporedbe drugih država isto tako moramo reći da je npr. bruto plaća u Irskoj tisuću 724 eura, u Sloveniji je tisuću i 100, a neto je 736. Dakle, moramo jako precizno se odnositi prema brojkama i reći što
Zahvaljujem predsjedniče. Mislim da je kolega Leko u zadnjoj rečenici rekao a ovdje se uvijek nešto zaboravlja dakle kroz sve rasprave. Mislim da nije točno da je dovoljno raspisati nove izbore u jedinicama lokalne samouprave u kojima se sumnja da je bilo trgovine. Što će se novim izborima riješiti i tko garantira da se sve skupa "ta trgovina" neće ponoviti. Kada bi to bilo tako jednostavno onda bismo mi kao društvo vrlo jednostavno mogli dokazati a onda bismo riješili na najjednostavniji i najbezbolniji način mito i korupciju. Ali zamislite da bi prije raspuštanja takvih vijećnika i raspisivanja novih izbora tijela Vlade za to ovlaštena trebala imati i dokaze za tu trgovinu a to je ono što je teško dokazivo i nema toga zakona koji to može iskorijeniti. Jedini koji takve vijećnike i stranke mogu sankcionirati su birači na izborima. To će vjerujte, ovo će nešto poboljšati ali nijedan zakon to neće iskorijeniti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Pa čisto moram se osvrnuti i odgovoriti kolegi Novaku i u svim raspravama koje je dosad imao u ovom Saboru uglavnom kod donošenja kritizirali ste sve zakone skoro, a kamoli ove zakone koje smo donosili po hitnom postupku. Istina je da smo donijeli veliki broj zakona koje smo izglasali i pored tolikog broja zakona dešavaju se i pogreške, ali ne u ovom smislu kako vi kažete za zakon ne vrijedi nego jednostavno pogreška tehničke naravi. Prema tome, onaj tko radi taj i griješi i mislim da se takva greška može uvažiti. Ali ne decidirano govoriti kao što vi kažete da zakon ne vrijedi. Hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, predstavniče Vlade, poštovani kolegice i kolege. Ja ću u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice pošto je ovo prvo čitanje ova dva Zakona nastojat se u svojoj raspravi držati se u okvirima načelne rasprave. Naime, moji prethodnici manje više iz svih klubova složili su se da uistinu postoji potreba donošenja ovakvoga Zakona. Naravno da mi iz Kluba Hrvatske demokratske zajednice dijelimo takvo mišljenje, i ne samo da dijelimo ovo je prvi put da se kao predlagatelj ovakvoga Zakona pojavljuje Vlada. Istina inicijativa od 2001. u ovom Saboru i u ovoj formi prijedloga postoji od Kluba zastupnika <PARTY>-a ali ja bih rekao upravo vladin prijedlog predstavlja jednu ozbiljnost i zapravo daje garanciju da će Hrvatska konačno dobiti Zakon koji će urediti pitanje primopredaje vlasti. NO, razmišljajući o ovome kao pravnik teško mi se bilo složiti u eksplicitnu ili naglašenu konstataciju da uistinu postoji velika potreba za donošenje ovoga Zakona. Zašto? Naime, kao pravnici već kao studenti u predmetu Osnove države i prava zapravo učili smo kakva je osnovna razlika između demokratskih i totalitarnih režima, između demokratskih i totalitarnih država, između pravno uređenih i totalitarnih država. Osnovna razlika kako su nas profesori podučavali po pitanju ljudskih prava jeste sljedeća, u demokratskim sistemima čovjek se bavi politikom a u totalitarnim obrnuto, znači politika čovjekom. Što se tiče drugih osnovnih razlika u demokratskim državama i režimima vlast se bira na određeno vrijeme i podložna je promjenama i prije isteka vremena na koje je izabrana. U našem slučaju mandat je Sabora 4 godine, Vlade isto toliko, predsjednika 5 godina, nekih drugih ustavnih faktora drugo vrijeme. U totalitarnim režimima na vlasti se u pravilu ostaje doživotno, tu vlast prekida smrt, najčešće nasilna. Onda se postavlja pitanje kako smo mi to u nizu dosadašnjih izbora na jedan uljuđen i na jedan politički uljuđen način, na jedan politički kulturan način bez ve
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Također u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina tražimo stanku od 5 minuta. Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Naime, ja ću se prije svega pridružiti osudi ovog nemilog događaja koji se jučer zbio i zamoliti vas sve da damo svoj doprinos da ova zemlja postane konačno zemlja pravne sigurnosti za sve njene građane. No, ono što osjećam potrebu i želim reći je da i poruke koje idu pa i iz ove sabornice i od nekih naših uvaženih kolega vrlo često idu u tom smjeru da su ja bih rekao prikriveni šovinizam u rukavicama, a onda na terenu dobijamo različite reakcije. Nekoliko pitanja o kojima se posljednjih mjeseci govorilo o ćirilici ja vas pozivam da objasnimo ljudima u Vukovaru da je ova zemlja poslije osamostaljenja suverena zemlja, postigla je sve političke ciljeve samostalna je u AVNOJ-evskim granicama, članica NATO pakta i uskoro članica EU. Jedini politički cilj koji još imamo ili dva koja još imamo jeste da ovo bude zemlja ekonomskog blagostanja za sve njene građane i zemlja pravne i svake druge sigurnosti za sve njene građane pa i pripadnike nacionalnih manjina. Da se mene pita ja bih na Bajakovu na ćirilici obzirom da je ovo turistička zemlja velikim slovima napisao dobro došli dragi građani Srbije, dobro došli jer mi i vas trebamo u turističkoj sezoni i vas trebamo danas kada naši mladi ljudi odlaze u Europu, vjerojatno ćemo popunjavati redove i u našim poduzećima stručnjacima iz Srbije i BiH dakle ti ljudi moraju ovdje biti ovdje dobrodošli. Mi svjedočimo i na Odboru za ljudska prava od pojedinih kolega koji tamo sjede da naprosto nam se prebacuje sa koliko glasova ulazimo u Hrvatski parlament, ali se isto tako treba reći, hrvatska javnost, a pogotovo hrvatska mladež mora znati da su primjerice Bošnjaci daleko najviše ginuli za ovu zemlju i da nakon 1100 žrtava i 25 tisuća učesnika od 52 tisuće ljudi koji rade u javnoj upravi, državnoj upravi 70 je Bošnjaka. Napravite omjer. Mladež u ovoj zemlji i
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni odvjetniče, uvažene kolegice i kolege. Na području Republike Hrvatske u 2007. godini prosječno je primljeno 2 tisuće kaznenih prijava na 100 tisuća stanovnika. Uspoređujući prosjek prijava u Hrvatskoj s ostalim susjednim zemljama, bez obzira na moguća različita praćenja stope kriminala, stopa kriminaliteta u Hrvatskoj može se reći da nije posebno zabrinjavajuća. Međutim, stanje je različito na pojedinim područjima. Turistička područja i veća tranzitna područja u pravilu imaju veću stopu kriminaliteta od prosjeka. Malo ću se više osvrnuti na maloljetne osobe počinitelje kaznenih djela. Kao i kod odraslih najbrojnije su prijave za imovinska kaznena djela njih gotovo 40,8%. Druga su bila kaznena djela vezana za zlouporabu opojnih droga 26,5%. Broj prijavljenih mlađih punoljetnih osoba se smanjuje ali kao i kod drugih dobnih skupina u porastu su kaznena djela protiv života i tijela. I to čak za 91%. Razlog je što se kazneni progon za kazneno djelo lake tjelesne ozljede članak 98. Kaznenog zakona, kada je djelo počinjeno prema djetetu ili maloljetnoj osobi, kazneni postupak pokreće po službenoj dužnosti. Ukoliko razmotrimo 241 maloljetničku sankciju, tada proizlazi da su sudovi u najvećem broju slučajeva izrekli posebne obveze u prosjeku za oko 41,1%, dok je prema 11,6% mlađih punoljetnih osoba izrečen maloljetnički zatvor. Prijave za kaznena djela protiv života i tijela su nakon višegodišnjeg kontinuiranog pada, na žalost u porastu. Prvenstveno zbog izmjene Kaznenog zakona, obzirom kao što sam već rekla da se sada progoni po službenoj dužnosti za laku tjelesnu ozljedu, ako je oštećeno dijete ili maloljetna osoba. Kaznena djela protiv života i tijela su zastupljena u svim dobnim skupinama. U odnosu na strukturu prijavljenog kriminala u ovim kaznenim djelima je nešto veće učešće mlađe populacije. Uvidom u konkretne predmete vidljivo je da su oštećenici i kod najmanjih ozljeda zatražili liječničku pomoć. Manji udarci
Zahvaljujem. Poštovani kolega, vi ste naveli sada samo 3 elementa, koja, to je moglo proći u izmjenama i dopunama Zakona o šumama i to su većinom, ovo što ste naveli, radi se o izmjenama o cilju poticanja gospodarstva i privrede, a ovdje radimo, ovdje se radi o Zakonu o šumama, koji ne treba biti usmjeren samo u cilju iskorištavanja i gospodarenja, nego i održavanja šuma. Tako da se ovdje radio o jednom, o zakonu koji je trebao biti puno sveobuhvatniji i ovo su samo, ja ostajem kod toga da su to samo kozmetičke promijene, odnosno, samo djelomične izmjene koje su mogle ići i sa izmjenama i dopunama. Zahvaljujem.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo predsjednice Državne komisije sa suradnicama, gospođe i gospodo zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice prihvaća Izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2008. godinu. Ovo izvješće koje je pred nama predstavlja zapravo jedno specifično izvješće budući da je 1. siječnja 2008. godine stupio na snagu novi Zakon o javnoj nabavi. Taj zakon uz neke promjene i još neke dodatne zakone donio višestruke izmjene u sustavu javne nabave, a koje su imale značajan utjecaj na rad same državne komisije. Zakon o javnoj nabavi koji je u primjeni od 2008. godine doprinijelo je daljnjem razvoju sustava javne nabave. Objave postupaka javne nabave u elektroničkom oglasniku javne nabave Narodnih novina detaljnije opisivanje dokaza o sposobnosti, moderno uređena pravna zaštita, ozbiljniji pristup edukaciji obveznika primjene Zakona o javnoj nabavi i bolja suradnja samih institucija koje su nadležne za javnu nabavu, svakako predstavljaju pravi smjer u razvoju kvalitetnog sustava. Javna nabava predstavlja značajan dio gospodarstva svake zemlje, a unapređenje sustava javne nabave ima izravan utjecaj na ekonomičnost, efikasnost i zakonitost odvijanja postupaka javne nabave i trošenje novaca poreznih obveznika. Izmjenama zakonskog okvira povećana je transparentnost žalbenih postupaka, povećan je i broj osoba s aktivnom legitimacijom i proširena je mogućnost ulaganja žalbe tako da se žalba može uložiti tijekom cijelog postupka trajanja javne nabave. Navedena promjena je rezultirala većim brojem potencijalnih žalitelja, a pravo ulaganja žalbe tijekom postupaka javne nabave prošireno je na Državno odvjetništvo i Upravu za sustav javne nabave Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva. To je rezultiralo velikim povećanjem broja predmeta u državnoj komisiji, a ukupna vrijednost postupaka javne nabave koja je 2008. godini kontrolira državna komisija iznosi negdje oko 13 milijardi i 300 milijuna k
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja mislim da je nužno ispraviti netočan navod poštovanog kolege koji je branitelje, organizirani otpor neprijatelju doveo isključivo u vezu sa nošenjem oružja. Dakle ispada po vama i vi ste tako kazali kako je branitelj samo onaj koji s puškom u ruci sudjelovao ne znam ni ja pucao i branio se na taj način. To je apsolutno netočno. Iz čega? Pa stoga što je za Boga dragoga organiziran otpor sve ono što je bilo u službi obrane ove zemlje. Pa vi biste sveli obranu ove zemlje samo na ljude koji su nosili oružje. Ja vas pitam da li su po tome liječnici koji su u ratu sudjelovali, bili branitelji? Istina, formacijski liječnici nose oružje, međutim šta je sa onim liječnicima između ostaloga koji su operirali u poljskim bolnicama na samim gotovo linijama bojišnice? Je li Siniša Glavašević branitelj? Pa nemojmo tako razgovarati! Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolegice, samo sam htjela možda u dijelu vaše rasprave oko posvojenja možda istaći neke podatke, pravobraniteljica se osvrnula na broj posvojene djece koja su baš smještena u ustanovama. Međutim, u 2019. g. mi imamo prema podacima 117 djece koja je posvojena, u 2020. do sada dok je ministarstvo davala podatke 90, ali od ukupno 196 djece koja su ostvarila preduvjete za posvojenje. Naime, treba razlikovati djecu koja nemaju roditeljsku skrb, ali su kod rodbinskih posvojitelja i oni niti žele niti ih treba posvojiti. Kod posvojenja je problem u tome što svi žele malu djecu i nesrazmjer je između broja djece koja su za posvojenje pripremljena i broja zainteresiranih potencijalnih posvojitelja. Hvala lijepa. Evo ja bih još u svojoj pojedinačnoj raspravi možda pojasnila neke teme koje su bile vezane i u prijašnjim raspravama i otvoriti još možda neka pitanja vezana za ovo naše izvješće. Naime, bilo je u prethodnim raspravama nekih možda netočnosti ili različitog nesnalaženja u konkretno mjerama i naknadama koje proizlaze iz sustava socijalne skrbi, a želim posebno naglasiti da nije samo sustav socijalne skrbi taj koji sa svojim politikama i mjerama može u potpunosti zaštititi sva prava i interese djeteta, njihove mjere i naknade su usmjerene na one koji po zakonu spadaju pod taj, ajmo reći tako, kišobran. Naime, govorilo se o udomiteljstvu, to je jedna vrlo važna i značajna mjera. Zakon koji je donesen imao je za cilj stimulirati udomiteljstvo s time da su se značajno povećale naknade eventualnim specijalnim udomiteljima i profesionalnim udomiteljima, ali treba razlikovati i tradicionalno udomiteljstvo koje ima drugačiju naknadu, a ono je predviđeno za djecu ili odrasle osobe koje nemaju tako zahtjevne, zahtjevne njegu odnosno skrb i tu to ne smije se jer iz rasprave se zaključilo jedne ranije da se to brka sa statusom roditelja njegovatelja. Status roditelja njegovatelja ostvaruje roditelj za dijete koje ima izuzetno teške, složene i s
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Izbori su sigurno najviši demokratski čin u jednoj zemlji, u jednoj državi, temelj demokracije i zbog toga mi u <PARTY>-u smatramo da je ovom Zakonu kao i svim drugim zakonima koji reguliraju ovu materiju potrebno pristupiti vrlo pažljivo, temeljito i da moramo dobiti što je moguće kvalitetnije zakone kako bi na što je moguće manju mjeru sveli manipulacije koje su ipak dešavaju, dešavale su se u našem izbornom sustavu. Po <PARTY>-u je temeljno da svaki građanin Republike Hrvatske koji ima pravo glasa treba prije svih izbora dobiti na kućnu adresu obavijest o održavanju izbora, dobiti izvod iz biračkog spiska koji se odnosi na njega i obavijest o biračkom mjestu jer smatramo da su najveća provjera zakonitosti provođenje izbora sami građani, sami birači. I ako oni dobiju obavijest imat ćemo sigurno nekoliko efekata. Prvo, kvalitetnu provjeru jer svaki građanin, barem polazim od toga želi sudjelovati na izborima, želi sudjelovati u tom procesu. I drugo, imat ćemo mogućnost da sami građani jasno provjere svoje podatke, ažuriraju a vjerujemo da na taj način ćemo ostvariti još nešto, a to je da će veći broj građana izaći na izbore što smatramo isto tako da je jedan od temeljnih uvjeta za kvalitetnu provedbu izbornih sustava i funkcioniranje sustava kako države tako i regionalne lokalne, pa i mjesne samouprave koju često zaboravljamo, a i tamo izbori su veoma značajni i važni. Drugo, <PARTY> se nada da više nećemo vidjeti da glasaju umrli, neće nam faliti, kako je netko već prije mene rekao, cijele ulice. Neće se dešavati da se naglo povećava broj birača na određenim biračkim mjestima ili čak što smo imali slučaj da ima više birača nego samih stanovnika. Jasno da ne smatramo da će to zakon sam po sebi riješiti i zakon sigurno neće riješiti sve ove probleme. Potrebne su izmjene i drugih zakona kao što je već rečeno, promjene Zakona o prebivalištima, o boravištima. I svjesni smo toga da su manipulacije jasno moguće. No naš c
Hvala gospodine predsjedavajući. Ispravljam netočan navod zastupnika Milanovića, ali manje zbog njega, više zbog svekolike hrvatske javnosti koja u negativnom kontekstu prokomentirao ne donošenje … planova. Upravo obrnuto. U mandatu ove Vlade i one prošle je kako pokrenuto kroz zakonske akte, veliki je broj prostornih planova i GUP-a koji su temeljem toga upravo i preduvjet daljnjega razvoja gospodarskog razvitka, radnih zona, a što je sve u kontekstu zapošljavanja, povećavanja društvenog bruto proizvoda, pa molim da se to kao takvo i zapiše. Hvala.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Odbor je raspravio na svojoj 47. sjednici 15. lipnja 2001. Prijedlog zakona o postupanju s nezakonitim zgradama u prvom čitanju kojeg je Vlada uputila Saboru. Raspravio ga je Odbor kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja istaknuo je da se Zakon o postupanju s nezakonitim zgradama predlaže zbog činjenice da je procijenjeno da danas u Hrvatskoj ima oko 150 tisuća nezakonitih zgrada, da je tijekom četverogodišnje primjene važećeg Zakona o prostornom uređenju i gradnji uočeno da je institut legalizacije zgrada izgrađenih bez, odnosno protivno aktu nadležnog tijela na temelju kojeg se može pristupiti građenju u praksi nije u dovoljnoj mjeri afirmirao nužnost rješavanja problema zbog kojih je ustanovljen. Naime, po postojećim prostornim planovima jedinica lokalne samouprave koje su išle na to da prošire građevinska područja kako bi se legalizirao dio objekata može se već danas po postojećem zakonu legalizirati blizu 30 tisuća objekata, ali se utvrdilo da ljudi nisu išli na legalizaciju uglavnom zbog neriješenih imovinsko-pravnih odnosa i nemogućnosti ili ne želje plaćanja komunalnog i vodnog doprinosa. Navedeno je između ostalog rezultiralo neažurnošću katastarskog aparatu i zemljišnih knjiga koje danas nisu prikaz stvarnog stanja zbog čega je veliki broj nezakonitih obiteljskih kuća i domaćinstava isključeni zbog mogućnosti prometovanja nekretninama ili obavljanja gospodarske djelatnosti u takvim zgradama. Temeljem predloženog zakona ozakonjenje nezakonite zgrade uključile bi se u pravni sustav, evidentirale u katastarskom aparatu i upisale u zemljišne knjige što bi rezultiralo usklađivanjem stanja u registrima sa stanjem u naravi i posljedično doprinijelo stvarnom povećanju tržišta nekretnina. Pojednostavljenim postupkom ozakonjenja postojećih zgrada koje služe za obavljanje poljoprivrednih djelatnosti omogućilo bi se ostvarenje nužnog preduvjeta legalnosti za pod