EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani koji nas pratite. Postavlja se elementarno pitanje, ima li RH jasnu vanjsku politiku, a u tom kontekstu sam se javio ispred kluba Promijenimo Hrvatsku da pitam, kakva je naša strategija vanjske politike prema Sloveniji? Ja smatram da mi strategije vanjske politike nemamo. Jednu politiku vodi premijer, drugu predsjednica, treću Ministarstvo vanjskih poslova itd. Možda ta strategija vanjske politike i nije potrebna, ali onda treba reći zašto i koga se sluša onda. Možda je dovoljno slušati Bruxelles ili neki drugi centar moći. A pogledajte s druge strane malu zemlju, duplo manju od Hrvatske, ali ona zna što hoće, Sloveniju i izuzetno aktivno radi na tome na ostvarenju svojih vanjskopolitičkih ciljeva. Dakle Slovenci znaju što hoće. Evo narednih već danima i tjednima najavljuju da će biti priopćeno odluka Arbitražnog suda o graničnom sporu sa Hrvatskom i stalno se to plasira u javnost, a posebno sada kada dolazi vrhunac turističke sezone. Mi znamo da je u 2015. godini ovaj Sabor odbio sudjelovati i priznati odluku Arbitražnog suda o tome, ali se postavlja ključno pitanje sada, kakav je naš stav, kakav je plan nakon toga, što mi hoćemo, kako ćemo riješiti probleme sa Slovenijom? Hoće li Vlada i predsjednica i ovaj Sabor trpati taj problem pod tepih na neko neodređeno vrijeme ili će proaktivno djelovati i dati prijedlog kako riješiti te probleme. Mi očito sa susjedima pa tako i sa Slovenijom moramo riješiti te otvorene i najveće probleme, sjesti za stol, ali evo za desetak dana će ta odluka o Arbitražnom sudu, rješenje biti priopćeno. I već se jučer vidjeli ste govori kako će početi primjena kontrola na granici, a to u prijevodu znači da će Slovenci početi snažno gnjaviti turiste koji dolaze u Hrvatsku ne bi li to iskoristili kao pritisak da Hrvati prihvate odluku Arbitražnog suda. I svi kod nas šute. Pa jel se mi plašimo toga? Naravno nećemo oko za oko, zub za zub, međutim m
Hvala lijepa. Pa upravo želim ispraviti netočan navod gospođe Majdenić pa vam zahvaljujem što ste unaprijed rekli da ću dobro ukazati na ispravak, nadam se da neće biti povrede Poslovnika, a to je da je kolegica Majdenić ustvrdila da su građani manje trošili radi psihološkog pritiska iz ove sabornice. To je očito jedna insinuacija koja će se danas protezati u raspravama kolega iz <PARTY>-a. Mislim da je to podla jedna manipulacija jer lijepo znamo da je smanjena potrošnja građana zato što su jednostavno smanjeni njihovi neto primici.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Evo ja bih isto se pridružio svojim kolegama prije i rekao bih da je ovo izvješće jedno od dosada najboljih izvješća, da je opsežno, sveobuhvatno i da nam daje podlogu za jednu evo temeljitu i meritornu raspravu koja se odvija sada po tom izvješću ovdje u Parlamentu. Naime, ja ne bih ponavljao citate svojih prethodnika i diskusije, ali bih rekao da je možda 3 su najvažnije stvari od prošle godine iz ovog izvješća vidljive, a to je da je 01.04.2009. godine Hrvatska pristupila NATO paktu, drugo da naše Oružane snage sudjeluju ravnopravno u svim mirovnim misijama i to na način kako je ovdje prezentirano u ovom izvješću, a ono treće o čemu bi možda danas i najviše govorio, a to je da je na temelju odluke Vlade RH od 30. srpnja 2009. godine pokrenuta izrada popisa i kategorizacija neperspektivnih vojnih nekretnina te pronalaženje načina daljnjeg postupanja za svaku neperspektivnu nekretninu. Evo ovdje piše da je trenutno u evidenciji 216 nekretnina za koje je izrađen i dostavljen elaborat Središnjem državnom uredu za upravljanje državnom imovinom. Mislim da je to jedna važna tema i da je dobro da se to malo bolje pokrenulo obzirom, kao što su moji prethodnici govorili, da te nekretnine ne samo da na neki način propadaju nego i čine nekakvu dodatnu možda štetu široj društvenoj zajednici. Evo isto tako na tragu toga i koristim ovdje sada priliku, s obzirom da je nazočan gospodin ministar, danas je baš jedna radna skupina Ministarstva obrane u posjeti općini Gornji Kneginjec na Varaždin bregu, radi se o vojnom skladištu Varaždin breg koje isto tako, koliko sam ja upoznat jer dolazim iz tog područja, spada u tu kategoriju neperspektivnih nekretnina mada je još uvijek u uporabi i mislim da je općina Gornji Kneginjec sposobna preuzeti tu nekretninu onog momenta kad se steknu uvjeti. Gospodine ministre ja vas molim u ime svoje općine da nas podržite u tome. Općina ima planove, imamo ideje. Eto prije par godina od Vlade
Hvala potpredsjednike Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega, evo ja ću se nadovezati na kolegicu Jelaš. U replici vi ste isticali iznimno puno riječ odgovornost pa onda malo decentralizacije, naravno, dosta ste razgovarali o lokalnoj upravi i samoupravi pa bih ja vas rado isto pitao, političku odgovornost ste na izborima imali kad vam građani nisu dali podršku da ostanete gradonačelnik, ali što je s onom odgovornošću što se ima nakon što državna revizija utvrdi da imate nekakvo uvjetno mišljenje, da su vam sporna i sumnjiva potraživanja, skoro 10% proračuna, kakva je onda odgovornost lokalnih čelnika koji onda eventualno traže da im se još od strane države pokrivaju ta sredstva? Ja isto tako smatram u tom segmentu da ta odgovornost mora biti puno stroža, ne samo politička čekajući 4 godine, nego da ta odgovornost mora biti i ili materijalna ili u situaciji da onda država kad se traži decentralizacija jasno kaže, prvo uredite svoje poslovanje unutar kuće, a onda možete dobiti sredstva. Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub <PARTY>-a podržat će Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama zakona o fiskalnoj odgovornosti. Ja ću u ime kluba iznijeti određene argumente pa koji su i vezani za dio rasprave koji su bili prije mene u ime klubova. Dakle, ono što je suštinski jasno da fiskalnu odgovornost koju smo i imali do sada sa postojećim zakonom i sa ovim izmjenama zakona ojačavamo na način da, već je rečeno, ali moram ponoviti, unutar Hrvatskog sabora osniva se povjerenstvo koje u biti većinom od stručnjaka <PARTY>h koji ima i jača ulogu samoga Hrvatskog sabora u kontroli rada kako Vlade, tako i lokalne samouprave i razmatrat će i procjenjivati primjenu fiskalnih pravila i planiranja i dokumenata koji se donose vezano za ovaj zakon. I to je jedna novina koja u potpunosti isključuje ona razmišljanja i naravno po meni politiziranja u smislu ništa od ovoga, nikakve koristi, nikakve odgovornosti, pa
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Vrlo kratko ću dati svoj doprinos ovom kratkom zakonu koji ustvari izaziva niz pitanja i mogućih rasprava i oko uloge javne televizije u hrvatskom društvu, oko stanja u elektroničkim medijima uopće i stupnja njihovog razvoja i suodnosa i zakonske regulative koja uspije pratiti sve te novine na tom području, oko pravednosti i moguće drugačije preraspodjele tereta pa i te pretplate na uslugu javnog servisa do cijelog onog niza na koji način jednolično razvijati državu. Dakle, kojeg god područja bih se sad ja u svojoj mogućoj deset minutnoj raspravi prihvatila imala bih naravno niz pogleda koji reflektiraju na ovaj kratak zakon. Da li je ovo kako god se zvalo, najbolji način i metodologija obračuna apsolutnog iznosa kojeg barem određeno vrijeme plaćamo mi kao građani, da li je TV prijemnik kao kategorija i kao početna točka najbolji model? To bi mi trebali možda razgovarati. Dakle, ako krenemo samo od toga dakle da je bez obzira, govorim o metodologiji i to uvijek apsolutni iznos kojeg plaćamo. On je do sad bio 59 kuna, on je sa i biti će neko dogledno vrijeme 63 kune, on je ipak pojedinačni teret ali za TV prijemnik u domaćinstvu. Ako govorimo o prosječnoj plaći kao kategoriji onda možemo govoriti dakle samo o onima koji tu plaću primaju. Pa možemo doći do jedne nakaradne situacije da u pojedinoj županiji imate izuzetno mali broj zaposlenih sa relativno visokim primanjima, a onda se postavlja pitanje šta sa onima drugima koji su nezaposleni, koji su penzioneri, koji primaju plaće na crno a isto gledaju televiziju. Dakle onda bi pravednija kategorija bio prihod Domaćinstva prosječni u toj županiji, ne samo zaposlenih, ako već o nekakvoj pravednosti govorimo. Koliko daleko ići i da li je to moguće ja ne znam. Po meni osobno gledajući najpravednija naknada bi bila minuta gledanosti. Kao što smo u HT-u došli na to sa konkurencijom, naravno da te pretplate ne treba biti nego da se plaća minuta razgovora, tako bi pretpostavljam pravedn
Poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi potpredsjedniče Vlade. Ovo je projekt koji rješava ne samo Grad Pulu nego sve općine južne Istre iz razloga što ta zaobilaznica predstavlja sigurno najveći cestovni problem u Istarskoj županiji. Prema tome, mi govorimo na koji način možemo potaknut gospodarstvo, na koji način možemo potaknut turizam. Sigurno je da rješavanje prometa je nešto što te destinacije mogu biti konkurentnije na turističkom tržištu. Sam grad ovo isfinancirati samostalno ne može. Obratili smo se više puta i u ministarstvo. Dobili smo nekakve naznake da bi se pomoglo pomoći, međutim te stavke u proračunu nema. Stoga tražim izjašnjavanje o ovom amandmanu. Hvala lijepa.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodo ministri evo spadam u one zastupnike koji se baš prečesto ne javljaju za raspravu u ovoj sabornici. Ali spadam u one zastupnike koji u ovoj sabornici borave gotovo od početka do kraja dana, a tek sam 30. prijavljeni u pojedinačnoj raspravi za raspravu. Mogao sam se prijaviti i ranije. Nisam imao namjeru učestvovati u ovoj raspravi. Nije me inspirirala na prijavu za raspravu ni ova dekoracija koja nas je jutros dočekala u ovoj sabornici međutim obavezu da se javim i da kažem nekoliko riječi nametnuo mi je premijer doktor Ivo Sanader svojim bahatim istupom u ovoj sabornici pred nama zastupnicima jutros i još više od toga svojim potcjenjivačkim odnosom prema nama zastupnicima i nažalost za taj i takav odnos prema nama dobio je aplauz kolega iz Hrvatske demokratske zajednice. Ispraćen je iz ove sabornice aplauzom, ali mislim da ste se zaboravili ustali kad veliki gazda izlazi onda je red da se i ustane pogotovo nakon onakvog bahatog i potcjenjivačkog odnosa prema nama zastupnicima. I zato želim i to je jedini razlog, on me je naveo, nametnuo mi je obavezu da kažem nekoliko riječi o ovoj inače prevažnoj temi i u ovo poodmaklo vrijeme dosta je toga rečeno međutim ne mogu propustiti neke riječi da ne kažem. A ja osobno mislim i to sam u jednom ispravku netočnog navoda već i rekao da do ove rasprave o iskazivanju nepovjerenja hrvatskoj Vladi, izvinjavam se na izrazu hrvatskoj Vladi jer sam zaista bio uvjeren da se radi o hrvatskoj Vladi. A danas sam od te Vlade saznao da se ne radi o hrvatskoj Vladi nego o Vladi <PARTY>-a, u ovom Visokom domu da zaista nije ni trebalo doći. Da gospodo iz <PARTY>-ove Vlade o povjerenju odnosno nepovjerenju vama da imate imalo morala i osjećaja odgovornosti prema hrvatskim građanima nije trebalo doći. Već ste da imate odgovornosti trebali podnijeti ostavku. Ali što je za vas politička odgovornost? Što je za vas moralnost? Što je za vas odgovornost prema građanima Hrvatske? To su za vas nažalost
Uvaženi gospodine predsjedavajući, uvaženi kolega. Svjedoci smo upravo sad za vrijem agresije Rusije na Ukrajinu snažnih kibernetičkih i hibridnih napada na uopće javno mnijenje. Putem algoritama na našim zaslonima naših telefona se pojavljuju, su se pojavljivale vijesti koje su kondicionirale razmišljanje pa čak i nekih naših kolega koji su bili protiv glasovanja za Deklaraciju o Ukrajini, koji su govorili o nepotrebnoj demilitarizaciji hrvatskog društva jer se time eskulpira NATO. I upravo je NATO bio meta ovih napada u posljednje vrijeme u kojem smo imali prigodu čuti da bi eto ruski napad trebalo opravdati jer je Ukrajina napala Rusiju jer ima nuklearno oružje. Kako vi gledate na ove pokušaje i kako se tome oduprijeti? Jer riječ je o izuzetno fragilnim, neobično važnim i osjetljivim temama. Hvala.
Zahvaljujem zamjeniče predsjednika Hrvatskoga sabora. Uvaženi saborski zastupniče kako ste rekli Ministarstvo obrane je u ožujku sklopilo 38 ugovora i okvirnih sporazuma sa hrvatskim proizvođačima različite oprema koja je u svrhu opremanja Hrvatske vojske. Riječ je o ugovorima i okvirnim sporazumima u vrijednosti 284 milijuna kuna gdje Hrvatska vojska, Ministarstvo obrane je kroz procese koji su bili i prijašnjih godina pokazala da su ti, sve javne nabave su istinu javne, niti jedan postupak nije klasificiran oznakom tajnosti i kao takvima Hrvatska vojska u pravilu se pojavljuje kao kupac, potrošač opreme i gdje je izvrstan promotor prije svega u svim onim mirovnim misijama i operacijama u kojima sudjeluju hrvatske vojnikinje i vojnici, gdje sudjelujemo u promociji opreme koju rade naši proizvođači i samim time zainteresiramo naše saveznike za buduću opremu odnosno buduće proizvodnje. Osim te promotivne uloge, Ministarstvo obrane sa kupovinom odnosno nabavkom opreme hrvatskih proizvođača daje određenu referencu tim istim proizvođačima kada se mogu javiti i na međunarodni natječaj odnosno i opremili ostalu vojsku ili nekakve druge obrambene snage u drugim zemljama. I to je ono što smo do sada kažem radili sve ove godine. Ono što je naša budućnosti je Europski obrambeni fond i na tu temu smo imali nekoliko sastanaka sa našim hrvatskim proizvođačima. Naime, po prvi puta ćemo imati mogućnost korištenja europskih sredstava vezano za nabavku odnosno opremanje. Prva će komponenta biti istraživanje i razvoj na kojem već sada radimo sa hrvatskim proizvođačima i pojedinim državama članicama EU gdje bi išli na još intenzivniji razvoj hrvatske obrambene industrije kroz postojeće proizvode, ali isto tako razvojem novih. I to je ono u čemu vidim dodatnu priliku, gdje Hrvatska vojska i Ministarstvo obrane neće više biti samo potrošač odnosno kupac direktni nego će uistinu biti još jedan od suporta koji će dati mogućnosti boljem izvozu njihovih proizvoda u druge zemlje u ovom sluča
Ja bih se isto malo osvrnula na iskaz gospodina Davorka Vidovića. Vrlo me smeta ovo kad se govori stalno da siju se iluzije. Mislim da tu nikakvih iluzija nema i sve što je donešeno donešeno je na, na osnovi nečega što ima svoje itekako dobro uporište. Ja bih se samo osvrnula na nekoliko od tih. Kaže, citiram: “da ženu tjera se sa posla”. Mislim da se ženu ne tjera sa posla, da je to njen izbor. Ja ću samo govoriti o sebi. Radila sam i rađala sam. Ako sam bila ambicioznija od drugih Da. Znači da mogu prekinuti svoj porodni dopust i sa dva mjeseca i vratila sam se na posao, ali ja sam to tako htjela. S druge strane kaže da je najbolje da ukinemo i da ne bude, da se ne spominju jednohraniteljske obitelji, nego da oba roditelja rade. Pa čujete, i ja bih voljela da je tijekom ove četiri prošle godine i da moj suprug i dan danas radi, možda bih ja još rodila dvoje.
Poštovani, ja bih se mogao složiti sa takvim planovima. Ali s obzirom da je Hrvatska gorska služba spašavanja pokazala da kao udruga građana zapravo funkcionira kao najelitnija postrojba. Pretpostavljam da je i ovaj plan zapravo rađen po sistemu da se neće dogoditi katastrofa. Ja se nadam da iskustva koja imamo od prošlog ljeta dovoljno dobro govore zašto bi tu situaciju trebalo promijeniti i da se ne može dogoditi da sigurnost građana u najtežim uvjetima zapravo gradimo na volonterskom pristupu članova udruge i u tom smislu sam predložio ovu izmjenu. Molim glasanje.
Hvala. Vi ste gospodine Vukšić rekli da smo svi mi na neki način krivi za sadašnji relativno slab status pučkog pravobranitelja, odnosno posebice aj recimo nove pučke pravobraniteljice a da ona za to nije odgovorna. Ja se uopće ne slažem, ja ni na koji način se ne osjećam odgovornim za njen status i za njen rad niti ću se nadalje osjećati odgovornim. Vladajuća većina joj daje određene, određen prostor, definirali su ga a o tome koliko će ona biti glasna u javnosti u prvom redu će ovisiti koliko će biti spremna izložiti svoju fotelju i svoje mjesto koje danas obnaša. Prema tome, ona ukoliko će biti tiha i čuvati svoje radno mjesto u godinama koje dolaze naravno da nitko za nju neće čuti. Jer treba kao pučki pravobranitelj ne prelijevati mlijeko iz jedne posude u drugu, već jasno reći koji su problemi, ovog društva i tih malih građana koje ste vi spomenuli a to je naravno problem što se taj pučki pravobranitelj uvijek mora konfrontirati sa pozicijom. To jest problem i to jest nezgodna pozicija. Međutim ako si, nezgodni, naravno utoliko što te pozicija bira, možda bi bilo sretnije da oporba bira pučkog pravobranitelja u Republici Hrvatskoj neovisno o tome tko je na vlasti. Jer u ovom trenutku pučki pravobranitelj je taj koji treba reći da, ovi deseci tisuća radnika rade ali ne primaju plaću. Pa ako treba i nabrojiti 10 tisuća ili 50 tisuća radnika u Republici Hrvatskoj. Da, ove djelatnice u ovim trgovačkim centrima, na tim lokacijama rade prekovremeno, rade stotinu radnih sati i ne primaju plaće za taj prekovremeni rad. Da, treba to javno konfrontirati te probleme i to kao pučki pravobranitelj, kao dio sustava ne kao oporba. Hvala.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade kako danas stalno netko ima deja-vu dobro bi bilo da se prisjetimo jedne izjave koja je bila ne tako davno. „Mislim da je to dobra stvar za Hrvatsku i širenje hrvatske proizvodnje. Svi ćemo od toga imati koristi.“ kazao je premijer o prodaji Mercatora Agrokoru prije tri godine točno 26.62014. godine. Poštovani predsjedniče Vlade, je li tadašnja odluka bila dobra ili ne vidimo danas u trenutcima kada vaša Vlada, naša Vlada treba spašavati hrvatsko gospodarstvo u najvećoj krizi do sada. Razlog zašto je to gospodin Milanović prije samo tri godine mislio, da je odluka o preuzimanju Mercatora dobra možda leži u činjenici da je upravo u Agrokoru prije desetak godina radio njegov brat. To su kolege iz <PARTY>-a danas slučajno zaboravile spomenuti. Jer kao što ste rekli vrijeme je razotkrivanja gospodine predsjedniče.
Poštovani gospodine predsjedniče odnosno potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici, državni tajniče! Činjenica je da smo se mi našli u jednom pravnom vakumu kojeg naprosto moramo riješiti izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina jer kao što je rečeno u uvodnom obrazloženju a i kasnije čuli smo u raspravama. Dakle, izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu prestale su važiti neke odredbe koje raniju komunalnu djelatnost opskrbe plinom nisu regulirale u novom Zakonu o energiji i novom Zakonu o tržištu plina i dakle taj pravni vakum sada jednostavno treba riješiti i mislim da trebamo prihvatiti tu činjenicu, poglavito što dakle početkom 2006. godine očekujemo novi cjeloviti Zakon o tržištu plina koji će onda sve to skupa uskladiti i regulirati. Naravno i ova činjenica koja je ostala u Zakonu o komunalnom gospodarstvu gdje je naknada za priključak na plinski sustav prihod jedinica lokalne samouprave a ne mogu je oni koji će financirati, dakle koristiti kao instrument sufinanciranja mora se uskladiti i ispraviti. Sama odredba i nakana kojom se želi smanjiti broj distributera može biti dobra, no ja mislim da sam broj distributera ne mora značiti automatizmom i povećanje kvalitete distribucije. Kud i kamo je važnije pouzdanost i kud i kamo je važnija kvaliteta opskrbe plinom i mislim u ponderiranju značaja pojedinih elemenata da to treba biti u prvom planu u odnosu na broj odnosno veličinu distributera. Zakon o tržištu plina postojeći, dakle iz 2001. godine donio je promjenu i on je regulirao da jedinica područne samouprave, dakle županija donosi odluku o koncesiji, dakle da daje koncesiju. Ranije su to činile jedinice lokalne samouprave, dakle gradovi i općine temeljem Zakona o komunalnom gospodarstvu. To dakle ostaje ali je važno naglasiti, no stavak 3. novog članka 10. gdje se regulira da poglavarstva dviju ili više jedinica područne samouprave mogu zajedničko donijeti odluku o distribuciji na zajedničkim područjima ili da poglavarstvo jedne je
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Dozvolite mi isto također par riječi vezano za Prijedlog Zakona o općoj sigurnosti proizvoda s Konačnim prijedlogom zakona. Ovdje se radi o sigurnosti proizvoda koje je jedno od prioritetnih pitanja kako u državama članicama Europske unije, tako i u Republici Hrvatskoj. Iz tog razloga Zakon o općoj sigurnosti proizvoda propisuje da svi proizvodi koji se stavljaju na tržište moraju biti sigurni. S druge strane potrošači trebaju raspolagati sa svim bitnim informacijama koje se odnose na sigurnost proizvoda ili usluga koje se nude na tržištima. Ovaj se Zakon primjenjuje na one proizvode na tržištu čije je područje sigurnosti nije uređeno posebnim propisom i u slučajevima kada rizici, odnosno vrste rizika koje bi proizvod mogao predstavljati u odnosu na potrošača nisu predviđeni posebnim propisom. U protivnom navedeni proizvodi ne mogu predstavljati rizik za zdravlje i sigurnost potrošača što se mora spriječiti. Kada govorimo o sigurnosti proizvoda glavna stečevina Europske unije koja se odnosi na mjere sigurnosti obuhvaća nekoliko smjernica kao što su smjernice opće sigurnosti proizvoda koje su unesene već u hrvatsko zakonodavstvo kroz važeći Zakon o općoj sigurnosti proizvoda, a koji je donesen u listopadu 2003. godine. Zatim su tu dvije smjernice koje se odnose na odgovornosti za neispravan proizvod koje su također prenesene u hrvatsko zakonodavstvo kroz Zakon o obveznim odnosima te smjernica koja se odnosi na proizvode koji zbog toga što nisu onakvima kakvi se prikazuju ugrožavaju zdravlje ili sigurnost potrošača još uvijek nije prenesena u hrvatsko zakonodavstvo, a što će biti učinjeno usvajanjem ovog Zakona. Ovom se smjernicom države članice obvezuju primijeniti mjere kojima bi se s tržišta uklonili takvi proizvodi koji predstavljaju opasne imitacije. Smjernica posebnu težinu stavlja na pravo javnosti da bude obaviještena o opasnim proizvodima te sadrži odredbe kojima se javne vlasti obvezuj
Poštovani predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Državni odvjetnik nije sportaš pa da ga slavimo i ucjenjujemo na temelju zadnjih rezultata u zadnjem kolu. Izvješće Glavnog državnog odvjetnika nije burzovno izvješće, tu ne vrijedi logika burzovnih dionica. Ocjena rada državnog odvjetnika je uvijek i isključivo ocjena njegovog rada u totalu. Trenutno stanje dionica je samo informacija. Nas zanima cijela dionica, cijeli put, a ovdje se radi o dugoj dionici na kojoj je bilo puno posrtanja, oklijevanja i padova. O tome mi danas kao i prošle i pretprošle godine kada smo iskazali nepovjerenje i kada izvješće nismo prihvatili, o tome mi danas govorimo. Želim izraziti podršku svim onim brojnim, anonimnim, neovisnim i profesionalnim državnim odvjetnicima, općinskim i županijskim, koji svoj posao rade kvalitetno bez obzira i bez obazira na politiku i na očekivanja politike. Kazneni zakon se treba provoditi stalno i bez kompromisa. Kompromis može biti sredstvo politike dok god se ne krši zakon. Ali ne smije biti sredstvo državnog odvjetnika kada odlučuje da li postupiti ili ne postupiti. Ukoliko to nije slučaj, ukoliko se ne postupa i ukoliko se kalkulira kvalitetni dokazi koji su ključ uspjeha u kaznenom postupku u demokratskim državama, kvalitetni dokazi, propadaju, ne nastaju, gube se. Kriminalci i kriminalni političari dobivaju predah i drugu šansu. Nemaju pravo na to. O policiji kao o vitalnom suradniku Državnog odvjetništva ćemo drugi put kada to izvješće dođe ovdje na dnevni red Sabora i kada ta točka dođe na dnevni red. O kvaliteti suradnje s Državnim odvjetništvom i utemeljenosti kaznenih prijava koje policija podnosi i o tome ćemo drugi put. O mogućim elementima kaznenih djela lažne kaznene prijave ili zlouporabe položaja i ovlasti u kaznenim prijavama koje je odvjetništvo odbacivalo i o tome ćemo drugi put. Ali, o tome bismo mi danas rado čuli koju riječ od državnog odvjetnika. Mi nećemo stajati na putu pravdi i zakonu. Nikada nismo i mi ćemo taj put i osv
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Klub <PARTY>-a podržat će i Prijedlog izmjena Zakona o obrani i Zakon o službi u Oružanim snagama. Ono što sam raspravljao na zadnjem izvješću za 2014. godinu, izvješće o stanju u Oružanim snagama i ono što sam istaknuo u ime Kluba <PARTY>-a očito i ovim zakonom je posebno uključeno, što vidim i svi klubovi su pohvalili, a to je dodatna izobrazba, još kvalitetnije, puno jače, puno snažnije da to tako kažem mogućnost specijalizacije, način na koji će se educirati, stupnjevati kadeti kao vojne osobe, civilne osobe u Oružanim snagama. Ono što je jako bitno, tu treba istaknuti da i Hrvatsko vojno učilište Petar Zrinski sve više postaje centar znanja vezanih za vojne vještine, ali i centar stvaranja i razmjene znanstvenih saznanja iz svih područja obrane i sigurnosti. To je ono što je u biti sigurno ključno i najvažnije jer sigurno uz svo oružje šta bi rekli ovoga svijeta, znanje i tehnologija koja u biti počiva na znanju je ključna za obrambenu sigurnost i naše zemlje, ali naravno i NATO pakta. S ovim zakonom, Zakonom o obrani mi još više učvršćujemo svoju poziciju unutar NATO saveza, dobivamo svoju još veću odgovornost, neovisno naravno o tome šta određene ovlasti prenosimo na glavnog zapovjednika, ali u biti naše vojne snage u ovom slučaju radi se o zrakoplovnim i proturaketnim zračnim sustavima, dobivaju svoju poziciju i još veću odgovornost i naravno odgovornost i Ministarstva, a sutra i Hrvatskog sabora u donošenju odluka i jačanju tih snaga da budemo zaista na onome nivou koji je potreban, visokom nivou da se to zadovolji. A to u prijevodu opet znači dodatno jačanje Hrvatskih oružanih snaga na čemu u biti smo svi suglasni svaki put kad raspravljamo neovisno da li o izmjenama i dopunama zakona ili o izvješćima, tražimo, želimo da naše Oružane snage budu što kvalitetnije i opremljenije. Ali još jedanput naglašavam, sama činjenica uvođenja još bolje i kvalitetnije strukture obraz
Gospodine predsjedniče. Kolega Lesar nije točno da tsunami donosi zakone u Hrvatski sabor. Predlaže ih hrvatska Vlada i šalje po svojoj proceduri. Istina vi niste bili u prošlom sazivu Sabora, prošli saziv Sabora je završio sa izvanrednom sjednicom poslije ponoći. Sada usporedba, iziđite vani, na jednom stolu su prijavnice za sadašnje prijedloge zakona koje ćemo završiti vi htjeli ili ne htjeli danas, odnosno sutra, za razliku od prije četiri godine kada su bili četiri stola puni prijavnica jer je vaša koalicijska vlast donijela tri, ne pet minuta prije dvanaest nego tri minuta prije dvanaest. Kako ste tsunamijem došli tako ćete malom poplavom otići iz Hrvatskog sabora.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodo državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo danas pred nama imamo ovdje izmjene Zakona o porezu na promet nekretnina. Predlagatelj je uvodno rekao da će izmjene ovog Poreznog zakona značiti prije svega lakše utvrđivanje, odnosno točno utvrđivanje porezne osnovice, s jedne strane. A s druge strane isto tako omogućiti će da porezni obveznici na neki način, odnosno da službenici porezne uprave nemaju više mogućnost, odnosno diskrecijsku ocjenu za utvrđivanje tržišne cijene koja porezna osnovica za … poreza na promet nekretnina. Ja bih na samom početku htjela reći kakvo je stanje danas vezano uz … poreza na promet nekretnina, znači važećim zakonom. Inače porezna osnovica znači se utvrđuje kao tržišna cijena, u pravilu se uzima kao isprava o stjecanju nekretnina, ali isto tako ostavlja se mogućnost poreznoj upravi znači da djelatnik porezne uprave, upravni referent sam utvrđuje poreznu osnovicu. I što se događalo? Događalo se sljedeće. Upravni referenti koji rade u ispostavama porezne uprave znači na utvrđivanju poreza na promet nekretnina prije svega su referenti, imaju završenu srednju stručnu spremu, prije svega uopće znači nemaju potrebna znanja da bi mogli na pravilan način utvrditi tržišnu cijenu za određenu nekretninu, jer uglavnom se radi o referentima koji imaju završenu znači gimnaziju, ekonomsku školu ili nekakvo drugo usmjerenje. S druge strane događalo se da je naravno postojao, i mislim da to je poznato i predstavnici Ministarstva financija, uvijek je postojala mogućnost znači dogovora sa poreznim obveznicima, znači postojalo je plodno tlo za korupciju i u mnogim slučajevima upravo se događalo to da su referenti u ispostavama dogovarali cijenu pojedine nekretnine, što je u konačnici značilo, odnosno rezultiralo manjim iznosom poreza i za državu, a s druge strane dovodilo je u nepovoljniji položaj ostale porezne obveznike koji tu mogućnost nisu imali. Iz uvodne riječi predlagatelja eto moglo se na ne
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, poštovana pučka pravobraniteljice, poštovani kolege zastupnice i zastupnici. Mi ćemo prihvatiti ovo izvješće, <PARTY> Nezavisnih lista će prihvatiti ovo izvješće. Ono je napravljeno doista studiozno. Imamo par nelogičnosti koje ćemo ovdje iznijeti i primjedbi ali to neće na neki način promijeniti mišljenje o vašem radu i o izvješću koje mislimo da je doista u redu napravljeno. Tijekom 2015. godine ured je postupao ukupno 4655 predmeta, to je već bilo rečeno što je 80% više u odnosu na 2012. godinu. To je brojka koja zabrinjava. Istina u izvješću se navodi da je vjerojatno ta brojka povećana zbog povećanog broja ureda koje se, ljudi mogu tužiti. Ali opet smatramo da brojka od 19% na 2013. i 13% na 2014. su brojke koje bi nas trebale zabrinjavati. Najviše predmeta je i dalje u područjima pravosuđa, radnih i službeničkih odnosa te diskriminacije a i u porastu su oni u područjima imovinskih pravnih odnosa i postupanja policijskih službenika te ovrha. Mislim ova činjenica pokazuje da su današnje naše rasprave totalno promašile temu jer mi smo o svemu raspravljali a najmanje o ovim područjima. Ono što također zabrinjava je činjenica da tijekom 2015. godine na upit nisu odgovarali ažurno ali i uopće ministarstvo graditeljstva, prostornog uređenja, Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta, Ministarstvo pomorstva, prometa i veza, Sveučilište u Zagrebu, KBC Zagreb, i Državni ured za upravljanje državnom imovinom. To je nepoštivanje vas kao institucije koja ima nemjerljiv učinak u ovom društvu i to je vrlo zabrinjavajuća situacija. Nadam se da ova Vlada neće ići u istom smjeru. Građani se i dalje najviše pritužuju na diskriminaciju u području rada i zapošljavanja što predstavlja 43% svih pritužbi i diskriminaciju. Ono što također smatramo neadekvatnim i zabrinjavajućim je da nije napravljen nacionalni plan protiv diskriminacije, tj. prestaje važiti 2013. godine a novi dokument još nije izrečen. Pravosuđe. Tijekom 2015. pučka je pravobran
Hvala lijepo. Potpuno je netočno da je ovo što su naši članovi Istražnog povjerenstva, naročito članovi iz <PARTY>-a kao što je to prethodnik rekao, da zaslužuje pažnju Državnog odvjetništva jer nije nađeno ništa, a kamoli u vezi kriminalnih radnji. Također nije ustanovljeno niti da je predsjednik Sabora utjecao na to da firma "Capital Ing" u kojoj on ima 22% dobije posao. Pa naravno da nije nađeno ništa jer nije niti utjecalo. Zadatak povjerenstva je bio da to utvrdi, ukoliko utvrdi da kaže nedvosmisleno, a ukoliko to ne nađe da kaže toga nije bilo i ovo je potpuno u političko obraćanje što smo čuli od gospodina Markovinovića, naročito što je unutar čitave priče uveo i pismo ne znam čije gdje se tvrdi da je bilo i kriminala i da su eventualno i članovi Povjerenstva o tome nešto znali, pa ako su znali naravno da im je posao bio da to u izvještaju i kažu i napišu, ali očito da ništa nisu znali jer toga nije ni bilo u primjeru "Capital Ing-a".
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Hrvatski vojnik je najvažniji dio obrambenog sustava RH. Hrvatska je bila kroz povijest od Nikole Šubića Zrinskog, Trenkovih Pandura, hrvatskog Bana Josipa Jelačića i u novijoj povijesti i danas u sastavu Međunarodnih snaga prepoznata po vrsnim vojnicima. Također kroz povijest je prepoznata po kvalitetnim vojnim pilotima sve do Perišina u okviru multinacionalnog zrakoplovnog programa Zemunik će biti centar za teorijsku i letačku obuku, za provedbu nekonvencionalnih zadaća, zračnih, helikopterskih snaga. Kako napreduje provedba toga programa?
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi članovi hrvatske Vlade. Metalna industrija važna je grana hrvatskog gospodarstva. Željezaru "Sisak" kao jedan veliki metalni kompleks bivša Vlada je privatizirala 2002. godine, na način da ju je prodala strateškom partneru "Mečiar" iz Rusije. Ta firma "Mečiar" je ušla u željezaru "Sisak", otpustila većinu djelatnika, izrezala najveći dio onih pogona, prodala na tržištu zalihe a djelatnost je nastavila samo u valjaonici cijevi koja proizvodi bešavne cijevi u Sisku. 2003. godine ta firma je napustila Sisak i valjaonicu cijevi vratila Republici Hrvatskoj. Pitanje je za ministra gospodarstva sljedeće. Gospodine ministre u kojoj fazi je postupak privatizacije valjaonice cijevi Sisak d.o.o. iz Siska? Gospodine ministre drago mi je da ministarstvo i Vlada poduzimaju takove mjere da se stabilizira stanje u valjaonici cijevi u Sisku, jer ta valjaonica ima zaistinu kvalitetan proizvod koji ima tržište i u Republici Hrvatskoj, ali ima ga i u svijetu. Radi se o proizvodu iza kojeg stoji ime, stoji kvaliteta a evo sami ste tu naveli da ta valjaonica zapošljava tisuću 209 djelatnika i mjere koje je poduzela Vlada i koje poduzima ministarstvo da se izvrši privatizacija na jedan drugi način od ona protekla dva načina koja nisu uspjeli, daju jedan osjećaj sigurnosti da će ta tvrtka naći svoje mjesto i u Hrvatskoj i na svjetskom tržištu. Ja sam zadovoljan sa vašim odgovorom i hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, čuli smo izlaganje državne tajnice gospođe Bušić o ovim prijedlozima zakona o potvrđivanju sporazuma, o partnerstvu EU-a sa zemljama Afrika i Kariba i Pacifika, nema potrebe puno se iscrpljivati sa obrazloženjima, radi se sporazumima koji su važni, kad je u pitanje EU, oni imaju više dimenzija, imaju političku dimenziju, imaju gospodarsku dimenziju i dimenziju razvojne politike. Radi se o sporazumima koji bi trebali, čija bi implementacija trebala omogućiti, znači ne samo trgovinu sa skupinama zemalja koje su obuhvaćene ovim sporazumima nego i omogućiti da se te zemlje bolje razvijaju. EU ima isto tako jedan instrument da dođe do obustave suradnje ukoliko se konstatira da se ne poštuju vrijednosti koje zastupa EU a time i RH. S toga, plediram da usvojimo ove prijedloge zakona u sklopu sporazuma iz Cotonoua. Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, čuli smo obrazloženje gospođe državne tajnice, Zdravke Bušić. Znači ovaj sporazum je prošle godine potpisan na marginama samita NATO saveza u Varšavi i obuhvaća 4 područja suradnje, sigurnost, razvoj, razvojnu pomoć, gospodarstvo i investicije i kulturu obrazovanje. Isto tako je predviđeno da se formira povjerenstvo za bilateralnu suradnju, koju bi jasno i provodilo, nadziralo projekte na ova 4 područja. Hrvatska na ovaj način pokazuje da je ne samo vojno prisutna u sklopu NATO saveza u Afganistanu, nego da kao post konfliktno društvo koje je danas jedna vrlo razvijena država zapadnoga svijeta, članica NATO saveza i EU, da želi svoje iskustvo staviti na raspolaganja vrlo fragilnom društvu Afganistana, stoga mi u Klubu zastupnika <PARTY>-a predlažemo da podržimo ovaj sveobuhvatni sporazum između Hrvatske i Afganistana. Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ispravila bih netočan navod da je cijena kvadrata u gradu Zagrebu porasla za 400 EUR-a. Mislim da je važno reći da se radi o dva posve različita modela stanogradnje. Društveno poticajna stanogradnja ne može se uspoređivati sa zagrebačkim modelom stanogradnje. Dakle radi se o dva posve različita modela. Po zagrebačkom modelu stanogradnje grade se stanovi za prodaju, tržišnu prodaju. Zatim su tu socijalni stanovi i stanovi u najmu. A uz komunalnu opremljenost to naselje već danas više puta spomenuto imat će i sve potrebne objekte društvene namjere. Dakle radi se o dva različita objekta i ne, modela stanogradnje i ne može se reći, uspoređivati ova dva modela i reći da se za 400 EUR-a povisila cijena korištenja kvadrata.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. FINA je prepoznatljiva kao pružatelj financijskih administrativnih i informatičkih usluga. Svoje poslovanje iz godine u godinu mijenja prilagođavajući se tržišnim uvjetima i promjenama prvenstveno u bankarskom sustavu i sustavu platnog prometa. U 2007. godini predstavljen je niz novih proizvoda. Od Info bis servisa koji omogućuje pristup informacijama, o uspješnosti poslovanja poduzeća kao i usporedbu podataka poduzeća, a i hrvatskog gospodarstva u cjelini. FINA opcija usluga besplatnog informiranja o financijskom investiranju, FINA računovodstveni servis, usluga kojom se FINA pozicionira na tržištu kao pružatelj usluga, vođenja financija i financijskih knjiga, otvaranje mreže mjenjačnica, aplikacija za elektronički potpis namijenjen privatnim i poslovnim korisnicima. U 2007. godini završen je i proces certificiranja sustava upravljanja kvalitetom prema normi ISO 9001, čime je FINA dokazala da ima dobro organiziran poslovni sustav u kojem su svi procesni poslovni potpisani i opisani, u kojem nema preklapanja i točno se zna tko što radi i tko je za što odgovoran. Ovo je preduvjet dobrog poslovanja i pokazatelj da FINA ima potencijal za daljnje reforme i dobro pozicioniranje na tržištu. Svoju modernu orijentaciju FINA pokazuje i kroz razvoj centra za edukaciju. U centru se provodi edukacija za zaposlenike FINA-e i vanjske polaznike iz različitih područja informatičkih znanja te komunikacijskih i prezentacijskih vještina. S obzirom na kvalifikacijsku strukturu zaposlenih, od kojih je 64% srednja stručna sprema, dodatna specijalistička znanja mogla bi povećati konkurentnost i produktivnost FINA-e te zato podržavam razvoj i jačanje centra za edukaciju. Izvješće o poslovanju FINA-e za 2007. godinu daje kvalitetan pregled ukupnog poslovanja s financijskog i sadržajnog aspekta. Poslovanje se mijenja, modernizira i unapređuje. Financijski rezultat pokazuje da su potrebne daljnje reforme i inovacije u radu. Sve ovo je prepoznato,
Moram reći da naravno kada govorimo o socijalnoj skrbi onda govorimo o onome što svako društvo pa i Hrvatsko može i treba napraviti za one koji su najslabiji u ovom društvu. To odražava što mi zapravo jesmo, koliko smo humani, koliko polažemo na upravo te temeljne vrijednosti. Međutim, možda bih trebao podcrtati da sada i ovdje upravo moramo reći koliko Hrvatsko društvo ima problema. To je problem koji je utoliko važniji, kada imamo 340 tisuća ljudi na Zavodu za zapošljavanje, kada staračka obiteljska domaćinstva u gradovima ili u selima zapravo počinju prevladavati i upravo taj odnos treba se provesti kroz ovaj Zakon. Način koji je tu predviđen zapravo ne odudara od prošlog zakona. Rečeno je da on ima iste odrednice i shodno tome zapravo na taj način o ovom zakonu nemamo što puno pričati. Možda bih samo pohvalio jednu stvar a to je taj izvaninstitucionalni okvir koji se proširuje jer moramo socijalnu skrb imati u svojoj obitelji, pa onda u zajednici, pa onda tek u nekakvom centru za socijalnu skrb ili nešto drugo. Međutim, kada govorimo o ovom zakonu govorimo o konačnom zakonu ali danas je ovdje u obrazlaganju ovog Zakona rečena jedna stvar, a to je da se ovim zakonom tek stvaraju preduvjeti za zakon koji će doći. Ako gledamo na taj način onda mi ne govorimo o zakonu koji će trajati nego o zakonu koji je zapravo privremen i to zapravo predlagač jasno naznačuje. Ako prvo trebamo riješiti preduvjet, onda moramo riješiti uvijet i onda tek možemo i trebamo rješavati sam problem. Iz toga bi proizašlo da mi zapravo ovog trenutka ćemo imati još tri zakona koje će ovaj Zakon raspraviti. I stoga ja ne bih toliko o socijalnoj skrbi jel nadam se da će se sve ono što treba biti napravljano biti razrađeno u onim drugim zakonima koji su najavljeni i koji tek trebaju doći. Ali prva nit vodilja u obrazloženju zakona koji je ovdje naznačeno je vezano uz lokalnu samoupravu uz decentralizaciju. I to je točno. U zakonu se navodi da je ovo priprema za decentralizaciju. Međutim decentra
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Mislim, moram ispraviti netočan navod kolegice Sobol koja je na jedan poseban način iskazala svoj stav o vladinim mjerama, naglašavajući da se radi o antirecesijskim namjerama. Očito je kolegica Sobol da to nije istina. Radi se o mjerama, a vi kao i do sada, i to je očito, uvijek optužujete Vladu i ne znam koga drugoga za sve, kao da ne shvaćamo mi drugi, kao vi sve znate, mi ne znamo da je globalna kriza i da ona dolazi iz svijeta i da je mi ne možemo zaustaviti na našim granicama. Vama je kriva Vlada za sve, vama je kriv premijer, još samo malo biti će krivi zato što udišete vi zrak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre! Poštovani zastupnik Kolar je govorio o nedostatnim sredstvima koji se odnose na segment u dijelu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva i nedvojbeno ću se složiti sa uvaženim kolegom Hebrangom koji je rekao da u apsolutnom iznosu se ova stavka povećava, no nažalost definitivno stojimo čvrsto na stanovištu da je to povećanje nedostatno i ono nije dovoljno. I zato smo mi još kada se donašao ovaj proračun vrlo jasno išli sa amandmanima znajući što će se dogoditi sada. Ja znam da je onda naši amandmani su bili odbačeni, rečeno je bit će dovoljno novaca. No evidentno nije jer se sada i Vlada uvidjela da nije dovoljno novaca i povećala poticaje za cirka 100 milijuna kuna. No međutim, uvjeravam vas ovih 100 milijuna kuna ni najmanje nije dovoljno. Prijenos proračuna i obveza koje su bile u 2005. godini u 2006. godinu premašio je cifru od milijardu kuna. Jedan dio novaca je isplaćen u ovom dijelu ali tek nakon pritiska seljačkih udruga koje su prosvjedovale. Nije dovoljno se opravdavati time da je u 2003. prenesen određeni dio obveza nego treba jasno reći da se ovaj dio bez znatnih sredstava neće moći sanirati i ovaj proračun što se tiče segmenta Ministarstva poljoprivrede i šumarstva nije dovoljan. I on jasno pokazuje da se ne posvećuje dovoljna briga poljoprivredi i da ostajemo jasno na obećanjima. Ako imamo novaca u tom segmentu za isplatu samo do 9., 10. mjeseca koliko će biti onda razmak mogućnosti isplate, sa koliko zaostataka će nažalost poljoprivrednici dobivati svoje subvencije i koliko će to negativno utjecati na ukupnu poljoprivrednu proizvodnju možemo samo svi zamisliti. Nažalost, bit će to vrlo negativno i bit ćemo sigurno u velikim problemima. Hvala.
Hvala poštovani predsjedniče. Drago mi je da je kolega Lalovac ovako kvalitetno govorimo što i je zapravo njegov resor. Slažem se sa ovim što je rekao kolega Lovrinović i zapravo mi je na neki način uzeo moju repliku vezano za ovo pitanje oko Europske komisije ali ja se mogu nadovezati. Europska komisija je čini se nedovoljno organizirana na ovu temu i to je definitivno tako zato cijela ova priča ide preko ove tri agencije i SAD-a a HNB samo nastavlja ovu priču iz Europske komisije. Dakle samo radi taj posao u tom smislu. Nobelovac Paul Krugman je nedavno rekao da su kreditne agencije klaunovi zato što nisu htjele ili nisu željele predvidjeti onu dužničku krizu koja se onda dogodila u SAD-u. Ja se nadam da se vi samnom slažete kada kažem da je zapravo Hrvatska nedovoljno suverena po ovom pitanju ali naravno niti ne može biti jer ni Europska komisija nema definiranu strategiju oko ovoga zato nema ni svoju kreditnu agenciju. I sada je pitanje da li će ove reforme koje će ići, koje se rade da li idu u smislu povećanja ekonomskog rasta ovo što ste vi rekli ili se opet rade nekakvi rezovi na teret građana kako bi kreditni rejting tih istih takvih agencija bio bolji jer su nam one prije par mjeseci ne znam konkretno u ožujku snizili. Mislim da to nije put, mislim da te agencije naravno u tolikoj mjeri uopće ne bi smjele utjecati i ta sprega bankarskog logija i kreditnih agencija, držati pojedine države na neki način u dužničkom ropstvu. Mislim da trebamo imati monetarnu politiku, financijsku i gospodarsku koja je suverenija. Pa čak i ako Europska komisija nema zašto ne bi inicijativa došla od Hrvatske i mi smo članica EU. Evo ja se nadam da se slažete sa time pa bih voljela čuti komentar vezano za ovo.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zahvaljujem se da ste mi vjerovali jer držao sam. Ali prešao bih na konkretno ovo što je kolegica Mirela rekla, da ima potrebe za poboljšanje, posebno u dijelu nasilja nakon završetka, smatram nakon završetka izvanbračne zajednice. Zašto? Pa upravo zbog toga što vidimo iz ovoga da izvanbračni partneri nad izvanbračnom partnericom imaju nasilja u 5,29% slučajeva. Mislim da su ta nasilja vjerojatno i viša i češća, međutim upravo u tome segmentu završetka i nasilja koje se odvijaju, često puta nisu registrirana, ali ona nažalost kao što vidimo i slučajevi, često puta čitamo da su upravo najteži slučajevi nastali kada je izvanbračni partner ne znam, da ne kažem ubio ili kao ovi slučajevi doveo da najvećeg nasilja nakon završetka takvih izvanbračnih zajednica. Upravo zbog toga i ove konstatacije žena i muškarac u izvanbračnoj zajednici bez obzira na njezino trajanje itd. i onda čine obitelj. Možda bi tu trebalo ipak malo definirati konkretnije oko toga jer što znači da je obitelj ako njihov jedan dio života koji je završio poslije toga nemaju ništa zajedničkoga, a jedan od tih partnera, bilo to muškarac ili žena, vrši određeno nasilje nad drugim. Zbog toga i ove zakonske odredbe trebale bi na neki način i definirati kvalitetnije koje su te zaštitne mjere u takvim slučajevima i upravo zbog toga mislim. Hvala.
Kolega Kovačević, nemojte se ljutiti, ali kada ste nabrajali one sve pikanterije iz udžbenika da primjerice u udžbeniku stoje riječi koje stoje, pa ste onda to dovodili u koleraciju sa zakonom. To veze sa zakonom nema, to se niti u zakonu ni na koji način ne može riješiti, to se rješava kroz dva instituta. Prvo, da se promijeni nastavni program koji u velikom broju slučajeva određuje da moraju upravo biti ti i takvi pojmovi. I drugo, udžbeničkim standardom koji govori između ostalog i o spoznajnim i o znanstvenim standardima. Prema tome, to nikakve veze sa zakonom nema i mislim da tu pogrešno na neki način miješate te lončiće, to su podzakonski akti koje donosi ministar. Iz svega toga skupa, a da je iz vaše diskusije proizašao na neki način apel ministru ili na koncu konca zahtjev da Hrvatski sabor raspravi između ostalog i o udžbeničkom standardu to bi donekle bilo i u redu, na ovaj način mislim pokazujete, ponovno kažem nemojte se ljutiti, ali jedno elementarno nerazumijevanje u samoj biti i neznanje onoga što to udžbenici jesu, na koji način su udžbenici u vezi sa nastavnim programom i planom i što se zapravo i kako i zbog čega u školi uči. Netočan je navod kolege Kovačevića da smo dobili <PARTY>-ov zakon. Dobili smo u drugom čitanju zakon koji je bio konsenzus, na neki način osim vas konsenzus struke i ovdje u većini političkih stranaka obzirom da rasprava u prvom čitanju i nije bila politička nego je zapravo bila bazirana na stručnim kriterijima koji veze s politikom nema. To što ste vi sve stranke i struke na jednoj strani, a stranka <PARTY> na drugoj strani, mislim to više govori o vama, a ne o <PARTY>-u i o samoj struci.