EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Štovani gospodine predsjedniče, gospodine tajniče, kolegice i kolege. Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 4. sjednici održanoj 22. ožujka 2004. godine razmotrio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske. Odbor je raspravu proveo u svojstvu matičnog radnog tijela sukladno odredbi članka 81. Poslovnika Hrvatskog sabora. Odbor se suglasio s postojanjem osobito opravdanih razloga za povratno djelovanje odredbe članka 7., stavka 2. predloženog Zakona. Sjednici Odbora nazočni su i bili i predstavnici udruga proisteklih iz Domovinskog rata. Predstavnik predlagatelja u kratkim je crtama obrazložio predložene izmjene i dopune koje se ogledaju u obustavljajnju postupka prevođenja invalidskih prava hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i članova obitelji poginulog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata odnosno u poništavanju konačnih rješenja donesenih u prevođenju ukoliko je utvrđen prestanak priznatog prava ili je opseg prava smanjen. Predviđa se isplata neisplaćenih primanja u roku od 3 godine od stupanja na snagu Zakona svim korisnicima koji su oštećeni u prevođenju. Ostavljena je mogućnost prevođenja mirovinskih prava, ali samo u slučaju ukoliko je to za korisnika povoljnije. Predložene izmjene i dopune iziskuju znatnija financijska sredstva koja se kreću u visini od 105 milijuna kuna. Iznijet je i podatak da je u postupku prevođenja 62% prevedenih rješenja što se tiče osobne invalidnine bilo negativno tj. pravo je smanjeno ili ukinuto odnosno 41% što se tiče obiteljske invalidnine. Upravni sud RH zatrpan je tužbama branitelja proti nadležnog Ministarstva te se u skoro vrijeme očekuje i donošenje presuda po istim. Ovim izmjenama i dopunama Zakona između ostaloga nastoje se isprviti nepravde nanesene braniteljima te im vratiti ranije priznata odnosno stečena prava. Predstvnici udruga
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Počet ću s tim, zapravo pa tko lovi u ZERP-u, odnosno kakvo je sada stanje. Love Talijani i love Slovenci i onda sada odgoda ZERP-a znači odgoda osim za članice Europske unije, to znači da će oni i dalje moći loviti jel' i de facto odgoda će biti dok Hrvatska ne uđe u Europsku uniju, a kada Hrvatska uđe u Europsku uniju budući da su oni članovi Europske unije, to znači da de facto od ZERP-a neće ništa ni biti. No, međutim, postavlja se pitanje kad se to znalo. O.k. jel' se to znalo 2004.? Ja vjerujem da je. No međutim krenimo naivno da Vlada to nije znala 2004. jednom je odgodila to. Naivno, nije znala ni drugi put. I drugi put je odgodila. Pa treći put, pa četvrti put. Koji je rezultat iza toga, nakon četiri godine u ribolovnom smislu. Koji je rezultat? Hrvatska ima jedan otkupni ribni centar koji ne funkcionira, on je u Rijeci ili funkcionira jako loše. Police u hrvatskim lancima, tj. u stranim lancima riba koja dolazi je riba iz Italije. Hrvatski ribari prodaju ribu talijanskim ribarima. Hrvatska uvozna bilanca ribe, tj. izvozna je negativna. Znači mi puno više ribe uvozimo nego što izvozimo. A znate koji je interesantan podatak? Da najveći uvoz u Hrvatsku ribe ima Republika koja se zove Bosna i Hercegovina, što zbog riječne ribe što zbog dijelom posredovanja. To je rezultat u protekle četiri godine. Ja sam tu i kod čitanja proračuna predložio da se subvencije ribarima za jačanje ribarske flote koji su u odnosu na prošlu godinu, prošle godine su bile 23,5 milijuna kuna, za ovu godinu su predviđene za 2 milijuna kuna, stale barem na istu razinu kao i prošle godine. To nije prošlo. Znači nema vizije u jačanju ribarske flote. U četiri godine se ona nije ojačala unatoč ZERP-u, unatoč odgodi ZERP-a, unatoč svemu to što se znalo. Sada ja vas pitam tko je kriv za to stanje i tko će biti kriv za četiri godine.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, naime evo, isto tako jedan prilog raspravi. Smatram da je ovaj rebalans proračuna potvrda da fiskalna politika države itekako respektira gospodarsku situaciju u okružju i sve ove krize o kojima smo govorili. Znači od energetske, financijske do drastičnog poskupljenja hrane. Da su rashodi države i u ovom rebalansu planirani i dalje vrlo odgovorno i vrlo respektivno da je i ovim rebalansom u odnosu na planirani proračun za 2008. također se išlo na smanjenje deficita i sad je planiran na godišnjoj razini od 1,3%. Mislim da je to dobra poruka i u psihološkom smislu, dakle štedi država, dakle to je jasna poruka i svima ostalima. U situaciji kad povećanje cijena hrane i energenata čine dodatni inflacijski pritisak, fiskalna politika države i monetarna politika HNB-a trebaju s jedne strane biti respektivne, prije svega prema javnoj potrošnji i potrošnji kućanstava, a s druge strane, te dvije politike trebaju biti poticajne za razvoj gospodarstva, poduzetništva i povećanje zaposlenosti jer nema razvoja bez nove zaposlenosti. Ohrabruje zato podatak koji smo imali da je nezaposlenost ove godine, dakle u odnosu na ista razdoblja prošle smanjena za 30 tisuća, odnosno više od 11%. Ima danas u Hrvatskoj i onih ekonomskih stručnjaka koji zagovaraju snažnije zaduživanje države, povećanje deficita kao jedan od modela koji bi povećao potrošnju, posebice investicijsku, no u uvjetima povećane inflacije, inflacijskih pritisaka sa neizvjesnim globalnim gospodarskim kretanjima, proračun mora biti na tragu obuzdavanja državne potrošnje i još snažnije kontrole rashoda i smanjenja deficita. Naime, sigurno je da državna potrošnja može generirati i potražnju, može generirati i gospodarski rast, ali isto tako u ovoj situaciji i povećati inflaciju. I ako je birati, apsolutno sam za ovaj model, dakle ovakvog proračuna. Dakle, da bi očuvali makroekonomsku stabilnost i smanjili inflacijski pritisak, znači držali inflaciju koliko je god moguće pod nadzorom, prije
Željela bih reći, da ovaj zakonski prijedlog, je pokušaj da se unaprijedi postojeći zakonodavni okvir, kako bi se svima osiguralo ono što u Ustavu stoji, a to je zajamčeno pravo, na kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Vjerujemo da ovaj zakon može doprinijeti uspostavi, efikasnijeg i sveobuhvatnijeg sustava mjera za unaprjeđenje kvalitete zdravstvene zaštite u RH, na više načina, kojima se ovaj zakon vrlo konkretno i detaljno bavi. To je uvođenje kao što smo i čuli već, uvođenje certifikacije, te koordiniranja i upravljanja logističkim poslovima u zdravstvu. Sve što se prelaže u svrhu postizanja najviše razine sigurnosti pacijenata i smanjenja rizika po njihov život i zdravlje. Netko bi mogao reći, da su mjere koje se predlažu i poslovi koji spadaju u kvalitetu zdravstvene zaštite, već određeni i definirani drugim zakonima, općim aktivama ili pravilnicima. Ali, isto tako činjenica da nisu objedinjeni i uređeni specifično za zdravstvenu zaštitu, što je složiti ćete preduvjet efikasnog funkcioniranja cijelog sustava. Dakle, što se konkretno predlaže urediti ovim prijedlogom zakona? I načela za ostvarivanje kvalitete zdravstvene zaštite i nacionalno povjerenstvo Ministarstvo zdravlja, za unaprjeđenje sustava kvalitete zdravstvene zaštite, agencija za kvalitetu i logistiku u zdravstvu, mjere za osiguranje, unaprijeđenije, promociju i praćenje kvalitete zdravstvene zaštite, certifikacija i akreditacijski postupak, procjena zdravstvenih tehnologija, logistika u zdravstvu, te medicina i e-zdravstvo. Obzirom da prijedlog zakona i imate pred sobom, ja neću ulaziti u detalje, koji su vrlo precizno i jasno opisani, mogu samo za kraj reći, nije se teško složiti da bi cilj zdravstvenog sustava trebao biti odigrati svima, svim građanima i građankama RH kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Također, zdravstvena zaštita treba biti dostupna svima. Sustav mora biti financijski konsolidiran. Mi vjerujemo da ovaj prijedlog zakona može tome doprinijeti. Klub <PARTY>-a naravno će podržati prijedlog
Evo poštovani kolega zastupniče, ja vam čestitam na ovom izvještaju koje ste podnijeli. Međutim, ono se apsolutno nije odnosilo na ovu točku dnevnog reda. Vi ste podnijeli izvještaj o radu <PARTY>-ovih ministara koji su zaista stajali na čelu najuspješnijih resora u Republici Hrvatskoj, to je resor turizma. Međutim, resor turizma nije najuspješniji bio samo za prethodne hrvatske Vlade već je on unazad 2, 3 mandata najuspješniji resor u Republici Hrvatskoj. Kada biste govorili o izvješću, onda biste vidjeli da zapravo ti rezultati njihovog rada nisu rezultat nekog strateškog pristupa nego činjenice da se jednim velikim dijelom Republici Hrvatskoj turizam događa što iz razloga kriza na ostalim turističkim destinacijama što iz razloga što je Hrvatska zaista jedna poželjna turistička destinacija. Evo i ovdje vidite iz ovog izvješća da je samo Ministarstvo turizma formiralo Međuministarsko vijeće koje je trebalo skrbiti o provedbi Strategije razvoja turizma. Međutim, nije se sastajalo pune dvije godine. Dakle, oni koji su trebali skrbiti o strategiji uopće nisu skrbili. Toliko to govori o strateškom pristupu, pa bih ja utoliko zaželio da novi ministar koji također dolazi iz Istre puno više pozornosti posveti Strategiji razvoja turizma i također ovdje je ovaj nalaz revizije kao i gotovo svi nalazi koje smo do sad imali vrlo dobro primijetio da ne samo da se strateški ne postupa na razini države nego niti na razini regionalnih ni lokalnih uprava nemamo donesene strategije nižeg reda. Pa tako recimo u Dubrovniku koji je Strategijom razvoja turizma definiran kao destinacija izvrsnosti imamo turiste koji apsolutno se ne uklapaju u tu kategoriju turizma. Toliko o strateškom razvoju turizma u Hrvatskoj. Svakako moj je apel na ovo ministarstvo da se posveti, da poštuje Strategiju razvoja turizma koja je zaista jedan kvalitetan argument i kvalitetan argument budućeg razvoja Republike Hrvatske pa ćete onda vidjeti koliko i u trenucima krize znači primjena strateški uređenog okvira
… i kojih nas svih treba biti sram! Čuli smo homofobiju, čuli smo prostakluk, čuli smo prostote, prostačke izraze pogrdne o ljudima, čuli smo nešto što nije dostojno ni najgore birtije, a kamoli institucije kao što je Hrvatski sabor niti bilo koje druge javne institucije u ovoj zemlji. Ovo što smo danas čuli u Hrvatskom saboru u suprotnosti je sa svim zakonima, prvenstveno zdravog razuma i pristojnosti, ali osim toga u suprotnosti je sa hrvatskim Ustavom, sa hrvatskim zakonima i sa svim međunarodnim konvencijama i deklaracijama koje je RH potpisala i kojih se pravi barem da se drži. Čuli smo još jednu skandaloznu stvar danas u Hrvatskom saboru, čuli smo gradonačelnika jednoga grada koji unaprijed poziva na zabranu javnog okupljanja građana koji traže svoja politička prava. Hoćemo sindikatima zabraniti? Hoćemo profesorima, ljudima iz brodogradilišta, radnicama Kamenskoga? Kome ćemo sve zabraniti javno okupljanje zato jer nam se ne sviđa ono što oni imaju reći? Kome ćemo to dozvoliti kolegice i kolege u Hrvatskom saboru? Pitanje o kojem raspravljamo nije pitanje sviđanja ili nesviđanja. Svima nama se u naša četiri zida, to je ono što vi volite ljudima govoriti, u naša četiri zida mi imamo pravo da nam se sviđa ili ne sviđa što god hoćemo. Ali mi smo ovdje predstavnici hrvatskih građana, mi smo ovdje predstavnici Hrvatske države utemeljene na međunarodnim ljudskim i građanskim pravima, na zakonima, propisima, zdravom razumu i poštivanju pojedinaca, poštivanja jednih drugih. I ovakve ispade si zaista ne možemo dozvoliti. Ovo o čemu sad raspravljamo je pitanje naše temeljne humanosti, naše sposobnosti da čak i ako se ne slažemo, da čak i ako nam se ne sviđa da smo u stanju humano svojim sugrađankama i sugrađanima omogućiti da imaju prava, omogućiti da svoj život organiziraju onako kako žele ili jedino kako mogu u situacijama u kojima nemaju izbora da drugačije organiziraju svoj život da im to omogućimo u skladu sa svim pravilima humanosti i zdravog razuma. Ovo nije pitan
Hvala gospodine potpredsjedniče. Zar ne bi bio kriterij ocjenjivanja uspješnog političara, ali nećemo o tome. Dakle, kolega Beljak. Ja sam završio elektrotehniku, nisam političke znanosti. Ali evo nešto sam malo usput dok sam se bavio politikom naučio da je recimo jedan od ključnih trenutaka kada se definira opozicija i pozicija i glasanje u Vladi. Evo tako je mene neka povijest naučila ili recimo glasanje o proračunu. Ja to gledam da se tada definira kao, pripada koji dio? Biti opozicija da ću ja svaki put reći sve što rade vladajući ne valja neću to raditi, niti će <PARTY> to raditi. Ovdje ima niz mjera dobrih. Ima dva ogromna upitnika? To je pozicija poreznog uskoka i NPL-ovi od banke koji ćemo dobiti odgovore. I ima nekoliko strateških korekcija. Pa zašto bih ja na prvom čitanju definirao svoj status opozicije da kažem apsolutno sam protiv svega. Nisam, nismo mi. Ima tu mjera koje se mogu podržati, a podsjetit ću vas a vi me ispravite. Učili ste više o političkim sustavima nego ja, da li je definiranje pozicije i opozicije glasanje o Vladi i o proračunu ili o pojedinom zakonu koji dolazi u saborsku raspravu.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče Nacionalnoga vijeća za visoko obrazovanje sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. U cijelosti podržavam Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje u 2007. godini, kao i dokument Projekcija mreže javnih visokih učilišta u Republici Hrvatskoj koje je Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje dostavilo Hrvatskom saboru na raspravu i usvajanje i o kojem su svoje pozitivno mišljenje dali i matični saborski Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu kao i Vlade Republike Hrvatske. Tijekom 2007. godine Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje održalo je devet sjednica na kojima je u okviru svoje nadležnosti nastavilo obavljati zadaće propisane Zakonom o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Krajem ožujka 2007. godine došlo je i do imenovanja sedam novih članova Nacionalnog vijeća jer je dijelu dotadašnjih članova istekao dvogodišnji mandat. Pohvalit ću u svojoj raspravi i metodologiju izrade izvješća koja pregledano i jasno podastire prednost zastupnice i zastupnika u Hrvatskom saboru, sve teme o kojima je na svojim sjednicama vijeće raspravljalo kao i dokumente koje je donijelo. I iako je pred nama godišnje izvješće, ono u sebi sadržava iznimak stanja postignuća reforme visokoga obrazovanja koji je Republika Hrvatska pokrenula 2005. godine, opredjeljenjem za razvoj binarnog sveučilišnog i veleučilišnog sustava i policentričnog sustava visokog obrazovanja. Ne treba zaboraviti da smo prema zadnjem popisu stanovnika iz 2001. godine imali svega 11,8 više i visoko obrazovanih stanovnika u Republici Hrvatskoj. Razvijenoj Europi kojoj težimo, a na najboljem smo putu da postanemo 28. članicom Europske unije, najbolji način približavanja jest da joj konkuriramo znanjem. Određenje Hrvatske države društvom znanja značilo je pokretanje sveobuhvatnih promjena u sustavu koje sežu od predškolskog odgoja, osnovnog i srednjeg obrazovanja pa sve do znanosti i visokog obrazovanja. Up
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Rošin je ispravio taj navod, ja ću ga ponoviti. Zaista je netočan navod gospodina Kajina kad kaže da se prodajemo za trićavih 200 milijuna eura. To mene kao Hrvaticu, isto tako i kao zastupnicu u Hrvatskom saboru, ali doista boli, boli utoliko što umjesto da kažemo hvala Vladi RH koja je napravila takav program koji je dobio pozitivno, odnosno zeleno svjetlo kod Međunarodne banke za obnovu i razvitak i hvala za sve napore koje smo učinili mi izlazimo sa ovakvim porukama. To nam ne treba jer to zaista, opet ću reći, boli. Hvala vam lijepa.
… Evo već je poodmaklo vrijeme pa ću skratiti svoju raspravu, no svakako želim reći sljedeće. Uvodno ću odmah reći da podržavam Prijedlog odluke o proglašenju 2008. godine "Godinom Hrvatskog crvenog križa" u Republici Hrvatskoj i mislim da to za nikoga u ovoj sabornici nije sporno. Svakako da je Hrvatski crveni križ to zaslužio jer je njegova uloga kroz povijest nezamjenjiva, a posebno uloga u Domovinskom ratu. Iako su prethodnici govorili o tome, nisu rekli jednu činjenicu koju ja ovdje javno želim izreći, da je Hrvatski crveni križ zaista preuzeo sve međunarodne standarde i da pristupa čovjeku poštujući njegova ljudska prava, njegove slobode neovisno o njegovoj rasi, o boji kože, o spolu, o jeziku, vjeri, političkom ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom podrijetlu, imovini, rođenju, naobrazbi ili društvenom položaju. Smatrao sam ovo važnim reći jer su ti postulati Hrvatskog crvenog križa bili prisutni i za vrijeme Domovinskog rata. No, ja sam se zapravo javio zbog nečeg drugog o čemu nitko u ovoj sabornici nije govorio, a naslućujem određene probleme u provedbi ove vrijedne akcije, proglašavanjem ove godine "Godinom Hrvatskog crvenog križa". Gledajte o čemu se radi. U lokalnim sredinama neću reći da je započeo proces, ali postoje slučajevi gdje gradske ili općinske organizacije crvenih križeva tuže grad ili općinu koje ih financiraju. To svakako nije dobro. Tu već postoje i sudske presude, a postoj i aktualni procesi koji se vode i ja to samo napominjem, ja znam da je to problem lokalnih sredina ali to govorim tako da gospodin državni tajnik i Ministarstvo zdravstva to znadu kao što to mora znati i rukovodstvo središnjice, odnosno Hrvatskog crvenog križa. Taj problem će biti riješen iako on nije dobar i podsjeća me na jednu situaciju iz povijesti kada je odbijena pružena ruka dobre volje i kada se zapravo vrlo grubo odnosi prema onom tko te financira neću reći tko te hrani. U bližoj prošlosti znamo do čega je to dovelo i te postupke svakako treba zausta
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovani ministre i potpredsjedniče u vladi, kao što ste i sami rekli unatoč svim izazovima koji su nas snašli od korone do Covid krize do potresa koji su učinili financijsku štetu kao 3 korone, a sami ste naveli da je, da nas je korona dosada koštala više od 42 milijarde kuna, dakle unatoč svemu tome mi imamo rekordan broj zaposlenih čak 42.000 više u odnosu na isto vrijeme lani i 80.000 više zaposlenih u odnosu na isto vrijeme predlani. Ovim rebalansom osiguravaju se dodatna sredstva za rast plaća koje su u mandatu ove vlade već rasle za 32%, za daljnji rast mirovina koje su u mandatu ove vlade rasle za između 20 i 26%. A isto tako ono što želim posebno pohvaliti jest KBC Rijeka, klinički bolnički centar koji je najveća investicija u hrvatskom zdravstvu ikad i pohvaljujem posebno dodatna sredstva za to.
Ja ću po lokalpatriotskoj liniji uvijek bit blaži malo jer je u mojoj svijesti, u mojoj duši prema Marinu Jurjeviću malo niža intonacija. Neka on <PARTY>-u mačem što se kaže crijeva miješa, ali ja neću nikad na način kao što on. Samo bih htio gospodinu Jurjeviću reći, on je rekao šta bi bilo da smo govorili u kampanji. Marine, izgubili bi izbore, ne bi dobili izbore. Vi gospodine znate da se izbori ne dobivaju samo na bazi programa, programi su bili slični, ovi su izbori dobiveni ili izgubljeni manje-više zbog drugih razloga, to mi svi znamo. A sad ću vam reći nešto, još jednu rečenicu. Meni je žao ovdje što se većina govornika s lijeve strane javlja i hvali se s time da je ovo prvi ministar i prvi koji radi manji proračun od prethodnog. Pa to je ljudi žalosno, to je loše za sve nas. Pa bolje bi bilo da je proračun veći. U uvjetima kad nije bilo recesije, u uvjetima kad je rastao BDP i proračun 10 milijardi godišnje ili nešto manje, <PARTY> je ostavio 2004. Vladi 330 tisuća nezaposlenih više nego što je ova Vlada vama ostavila u uvjetima krize, oko 330 tisuća. Marine, to je bit stvari. Znači u uvjetima rasta vi ste ostavili više nezaposlenih nego što je ova Vlada u uvjetima krize koja jest bila prije 2 godine, nije se imenovala kako treba istina, ali je bilo ostavljeno nezaposlenih gotovo manje ili isto nego što ste vi nama ostavili u doba rasta. Pa normalno da su ministri stavljali viši proračun jer je rastao BDP itd., jer je proračun rastao. I tko sad više treba se hvalit s time da je ovo prvi ministar koji radi manji proračun. To se uopće nije za hvalit, ponavljam. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnom odvjetništvu koji se predlaže donijeti kako je navedeno, po hitnom postupku. U uvodnom obrazloženju državne tajnice i dosadašnjoj raspravi, mislim da je o razlozima za njegove donošenje i pitanjima koja se njime žele urediti više-manje sve rečeno pa ću se u svojoj raspravi samo vrlo kratko dotaknuti i ponoviti ono što držim najbitnijim za ovaj prijedlog zakona. Kao što je rečeno, zbog reći ću nespretnih interpretacija u pristupnim pregovorima za ulazak Hrvatske u Europsku uniju, pojavilo se mišljenje kako zamjenici državnog odvjetnika nisu samostalni i neovisni u donošenju odluka u pojedinom predmetu. A da bi se otklonile takve dvojbe i pogrešna tumačenja, predlaže se preciznije odrediti sam izričaj i sadržaj članka 13. ovog zakona koji uređuje odgovornost i postupanje zamjenika državnog odvjetnika za rad u predmetu koji mu je dodijeljen. Neovisnost zamjenika državnog odvjetnika ograničena je samo u nekim slučajevima, primjerice kod davanja obvezne upute za postupanje u skladu s člankom 26. Zakona o državnom odvjetništvu kad odgovornost za odluku preuzima državni odvjetnik. S obzirom da državni odvjetnik odgovara za ukupan rad i odluke državnog odvjetništva, predlaže se propisati da je zamjenik državnog odvjetnika na zahtjev državnog odvjetnika dužan upoznati ga sa radom u pojedinom predmetu i odlukom koju namjerava donijeti, a posebno o stanju predmeta od posebnog državnog interesa ili predmeta u kojem se pojavljuju složena činjenična i pravna pitanja. Dalje se ovi zakonom propisuje da je razlog za prestanak državno-odvjetničke dužnosti zamjeniku državnog odvjetnika po sili zakona i njegovom neimenovanju nakon proteka roka od pet godina nakon prvog stupanja na dužnost. Uređuje se mogućnost upućivanja državnih odvjetnika i njihovih zamjenika u međunarodna pravosudna tijela i međunarodne misije. Uređuje
Gospođo dopredsjednice, dame i gospodo, uvažena kolegice. Nije točno da se ne uklanjaju arhitektonske barijere za osobe sa invaliditetom. Na primjer, Ministarstvo kulture radi na uklanjanju arhitektonskih barijera i uvođenja elemenata informacijske podrške za gluhe i slijepe osobe. U nacionalnom parku, npr., Krka prilagodili su stazu na Skradinskom buku za kretanje osobama s invaliditetom. U parku prirode Medvednica pokrenut je projekt približavanja parka osobama sa svim vrstama invaliditeta. Ministarstvo zaštite i okoliša i prostornog uređenja donijelo je novi zakon o gradnji u kojem su učinjeni bitni pomaci za osobe sa invaliditetom. Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka kontinuirano radi na obilježavanju hotelskih soba i drugih prostorija reljefnim i simbolima i zvučnim uređajima za osobe sa oštećenjima vida, informacijskim porukama za gluhe osobe, pristupačnost i prilagodbi unutrašnjosti objekata i pristupačnosti ostalim turističkim sadržajima. Novosagrađeni brodovi opremljeni sa sanitarnim prostorima, a veći brodovi liftovima za osobe s invaliditetom. Zračne luke namijenjene za redoviti i čarter prijevoz posjeduju infrastrukturu koja omogućava kretanje putnika sa smanjenom pokretljivošću bez većih poteškoća. Ovo su primjeri, a to vam sve piše u izvješću koje je pred vama kao i preda mnom.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni kolega Grubišić. Podupirem ove navode koje ste u ime vašega kluba iznijeli, ali smatram da mi zastupnici izabrani u 5. izbornoj jedinici moramo voditi brigu o svojim građanima koji su nas izabrali. I u tom smislu vam dajem potporu na ono što ste izrekli. No međutim, smatram da ovaj problem nećemo riješiti apelima nego taj problem moraju riješiti na razini dvaju ministarstava, a ako ne ide tako onda na razini dviju država. Gradi se navodno još jedna mjerna postaja u istočnom dijelu grada Slavonskog Broda, ali ona će samo mjeriti količinu onečišćenja u tom dijelu grada. Ali mislim da problem treba riješiti ako Bosna i Hercegovina želi, a želi približiti se EU, u nju ući, da njihova poduzeća u ovom konkretnom slučaju rafinerija Bosanski Brod mora poštovati sve ekološke norme i pravila koja ta proizvodnja zahtijeva. Da bi situacija bila još teža nego što ste rekli ide jedan program ljepenki, a osnovno sredstvo za izradu ljepenki je bitumen. Mislim da će zrak u Slavonskom Brodu i okolici biti još dodatno onečišćen. Stoga je potrebita hitna intervencija po meni dvaju država da se taj veliki problem razriješi. Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče, cijenjeni zastupnici. Samo u par riječ na sve to skupa, na cijelu inicijativu. Ja sam shvatio da klubovi zastupnika podržavaju ovaj odgovor Vlade na inicijativu <PARTY>-a, inače da podržavaju inicijativu Vlade, znači to što je već pokrenula postupak izrade posebnog zakonskog okvira. Znači koji bi dodatno, znači osigurao nazovimo tu aktivnost javno-privatnog partnerstva. A ovdje bih još jedan puta htio naglasiti da znači ovo što je do sada napravljeno, znači napravljeno je u skladu sa zakonskim okvirima. Znači, koristeći nekoliko zakona. Znači, budući da je Vlada svjesna važnosti te aktivnosti, javno-privatnog partnerstva, znači pokrenula inicijativu za izradu posebnog zakona što vidim da svi klubovi zastupnika i podržavaju kao takav. Evo, hvala vam.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege. Osjetili smo potrebu da moramo reagirati na način na koji je danas u ovom Parlamentu postavljeno pitanje, a naročito obrazloženje. Radi se o pitanju postavljenom premijeru vezano za avionsku liniju <PARTY>ar – Zagreb. Uvaženi kolega Filipović koji je postavio to pitanje odmah da kažem da ja tu ideju i želju da ta linija postoji apsolutno podržavam, a vjerujem i sve moje kolege iz kluba nacionalnih manjina jer ta linija <PARTY>ar – Zagreb neće samo činiti dobro mostarcima, nego će činiti dobro Tribinjcima, činit će dobro Gačanima, Crnogorcima koji ne žive daleko. Činit će dobro naime svim ljudima koji tamo u toj regiji žive neovisno da li se nalaze u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori ili našoj zemlji Republici Hrvatskoj. Međutim, ono što ste vi danas u okviru svog obrazloženja rekli ja moram izraziti svoje veliko nezadovoljstvo jer smatram da ste na vrlo grub način govorili o suverenoj, neovisnoj i nama prijateljskoj i susjednoj zemlji Bosni i Hercegovini. Bosna i Hercegovina je suverena zemlja danas organizirana po Daytonskom sporazumu ili ustavu. Taj Daytonski ustav je potpisan i u to vrijeme i predsjednika ove zemlje, pokojnog gospodina Tuđmana i on je danas na snazi. Bosna i Hercegovina po tom Ustavu se sastoji od dva entiteta. Sastoji se od jednog distrihta i tamo ne postoje nikakvi, ali nikakvi ni srpski, ni bošnjački, ali ni hrvatski prostori kao što ste vi danas eksplicitno rekli da ne postoje. Dakle, avionska linija koja treba da poveže hrvatske prostore u Bosni i Hercegovini sa maticom zemljom ili sa glavnim gradom Zagrebom. Dakle, to smatramo za grubo narušavanje integriteta i cjelovitosti. Bosna i Hercegovina je danas organizirana tako kako je. Kakva će joj budućnost biti to ćemo vidjeti. Ali mi u ovom Parlamentu moramo taj integritet uvažavati. Ono što možemo reći na nekakvom političkom skupu pa da to možda zazvuči i biračkom tijelu simpatično ne možemo dozvoliti da se o suv
Kolega Mesiću, između onoga što ste vi pročitali i s pravom nas podsjetili iz ove knjižice o Ustavu RH vezano za izmjene 2010. i onoga što smo čuli od predlagatelja pa i od kluba većinske stranke u koaliciji, nema puno razlika, osim u faktima. Dakle, sada nemamo predsjednika Republike koji je dao svoj doprinos već je u završnici uspio nekako do Sabora poslati svoje primjedbe, nemamo okrugle stolove po Hrvatskoj, nemamo ustavnopravne stručnjake sa katedri u Zagrebu, Rijeci, Splitu, Osijeku i zapravo sve ovo ide veoma loše. Kao bivši ministar kulture vjerojatno ste čuli, čitali neka od djela Theodora Seussa, to je jedan dječji pisac koji kaže: ''Nemoj plakati jer je gotovo, smij se jer se dogodilo''. Naravno, mi se na sve ovo ne možemo smijati jer sve ovo loše se događa nama.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Juričev slažem se sa vašom raspravom u potpunosti. Dobro ste primijetili problem koji se javlja u toj cijeloj priči, a to je obitelj. Obitelj se, ono što mi tražimo s ove desne strane a što bi bilo dobro da je i Ministarstvo obitelji da postoji. Zašto ukidati obiteljske centre? To je malo nejasno, kaže se pripaja se a s druge strane sami ste rekli da će to iziskivati onda i otvaranje novih radnih mjesta, odnosno ne samo to nego promjenu direktora pa je vjerojatno to. Ali ono što bi trebalo biti u fokusu i to ste dobro kroz svoju raspravu naznačili u Hrvatskoj jest obitelj koja je zaista ugrožena, kojoj zaista treba sva puna podrška. Naravno tu punu podršku može dobiti kroz zakone. Vlada je odgovorna za podršku obitelji ukoliko i ta Vlada koja je sada smatra da je obitelj osnovica života. Evo kolegice Martinčev od 115 tisuća korisnika ove socijalne pomoći 50% ih je proglašeno radno sposobnim. Pa danas imamo preko 360 tisuća nezaposlenih koji ne mogu dobiti, dakle ostali su bez posla, svaki dan tisuću ih ostaje. Ja vas pitam, i vas predlagače i Vladu pitam, a sigurno ćete mi vi odgovoriti pa kako, kako mislite vi ovim zakonom nešto poboljšati kad ne poboljšava Vlada sama uvjete za rad 600 je evidentiranih beskućnika. Tih 600 tisuća evidentiranih beskućnika to su ljudi koji su ostali bez krova nad glavom. To je nekad bio nezamisliv pojam. Oprostite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice koliko je meni poznato Hrvatska je uz Finsku jedina zemlja u Europi koja sustavno zapravo brine o svojim otocima i to kroz uređeni Zakon o otocima. Istaknuli ste u svojoj raspravi sve one prednosti koje će se donijeti izmjenom ovog zakona i koliko je to važno s obzirom na troškove života na otoku i radu i dostupnosti osnovnih usluga na otocima u odnosu na nas koji živimo na kopnu. Treba istaknuti još i da je Vlada Andreja Plenkovića oformila upravu za otoke u Ministarstvu regionalnog, meni se čini da je to jako važno za otoke. Što vi kao otočanka mislite o tome da ima jedno mjesto koje se zaista brine i to mjesto koje može evo kroz europska sredstva onda doprinijeti razvoju otoka?
Ne, iskoristit ću priliku pa i kolegici odgovoriti. Slažem se u biti sa ovim što je rekla gospođa Ana Lovrin. U tom i je kolegice Ana problem što ovdje ukidanjem odredbe da to mora biti srednja stručna sprema se nastoji vjerojatno povećati broj udomitelja, a istovremeno ukidanjem odredbe o profesionalnom udomitelju se smanjuje mogućnost povećanja broja udomitelja. Dakle, samo po sebi to je i jedno i drugo nelogično. Ne znam kolegice Jelaš odakle vama podatak da je prosječan hrvatski građanin 8-godišnjeg obrazovanja? Ja ipak mislim da je to više od 8-godišnjeg … Udomitelj da, ali vi ste govorili o prosječno obrazovanom građaninu. Ja sam rekao da nisam siguran da je ovo najbolje rješenje, a i kolegica Lovrin je to dobro rekla. Mogla se staviti prelazna odredba da u iduće dvije ili tri godine jer tako svi postojeći će i dalje raditi svoj posao. … Da, da. Dakle, moglo se to na drugačiji način riješiti da svi postojeći koji zadovoljavaju uvjete mogu i dalje raditi svoj posao, a novi eventualno moraju imati srednju stručnu spremu. Hvala lijepa.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Rekli ste jedan apsolutno netočan navod da <PARTY> usporava ulazak Hrvatske u EU. Gospodine ministre 2000. godine kada je <PARTY> počeo obnašati svoju koalicijsku vlast našli smo jedno devastirano područje međunarodnih odnosa, devastirano gospodine ministre, u kojem nije bilo povjerenja, nije bilo dijaloga, nije bilo otvorenih razgovora. Jedno se govorilo u Bruxellesu i na nekim mjestima gdje su se ljudi rukovali, a drugo ovdje. U to vrijeme te koalicijske Vlade je zatvoreno područje monitoringa u Vijeću Europe i postmonitoringa, gospodine ministre, isto tako. I Hrvatska je mogla tada sa predsjednikom Račanom otići i predati dokumentaciju u Solun i to vrlo dobro znate. A ovaj jedan dio ljudi ovdje koji imalo zna o tome trebali ste ih već informirati kao što trebate građane informirati o EU. A jedan dio ovih je išetao iz ove sabornice kada se glasalo o Sporazumu o pridruživanju. Išetao, nije imao hrabrosti biti ni za, ni protiv, ni suzdržan. Toliko o vjerodostojnosti. A da je EU program i cilj <PARTY> o tome ne trebate uvjeravati nas ovdje u Saboru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre. Normalno da nisam zadovoljan sa vašim odgovorom, ali, vi dolazite iz primorja. I sigurno čovjek koji živi hrvatskog primorja, činjenica je da mi koji živimo uz more i sa morem, nama zaštićena luka znači sve. Luka, zaštićena luka Rabac će se postići kad se izgradi lukobran. Ja želim napomenuti da ovj projekt u svim strateškim dokumentima, Istarske županije, grada Labina je prijavljivan, od 2006. pa do danas. I stalno se ponavlja. Ali vi nam uporno ponavljate da imate 60 milijuna za upravo ove infrastrukturne projekte. Ali ja ću reći da još jednu stvar koja je bitna, da ovakvi projekti koje smo pripremali 2006. nadalje. Da smo računali da ćemo moći kandidirati prema europski fondovima. Ali upravo zbog nekvalitetnih operativnih programa, koje nisu uzimali u obzir potrebe, nas sa regionalnog ili lokalnog nivoa, nisu uvršteni. Stoga smatramo da za kapitalne projekte, na jednoj istočnoj obali Istre, od Opatije, do Pule, 100 km obale nemate ni jednu zaštićenu luku i nemate ni jednu benzinsku crpku. Prošle godine je u Rabac uloženo preko 80 milijuna eura u turizam a mi naše nautičare tjeramo da kantama pune svoje rezervoare, a ribare da idu na Cres napuniti svoje rezervoare s gorivom. Mislim da ovaj projekat kao kapitalni infrastrukturni projekt kada se ne može financirati iz europskih fondova da se onda mora financirati iz proračuna RH. Tražim glasanje.
Poštovana potpredsjednice Vlade i ministrice vanjskih poslova, ja ću citirati vašu rečenicu. Ovaj prijedlog koji je postignut, ne znamo detalje, je za Hrvatsku izdržljiv. To je jedan pridjev u jednom trpnom obliku. Istovremeno, odnosno sinoć na televiziji gledam izjavu vašeg kolege Karla Erjavca koji kaže da je Slovenija postigla svoj interes i da su slovenski interesi zadovoljeni. Pogledajmo razliku u ta dva citata. Mislim da je puno toga jasno. Drugo, kada suvislo razmišljam onda sasvim sigurno zaključujem da je memorandum Slovenskog parlamenta na tajnoj sjednici osnažio poziciju Slovenije, ali što je učinio hrvatski, jesmo li mi o tome, jesmo li mi mogli vas osnažiti u pregovorima sa našim raspravama, nekakvim odlukama i zaključcima. Ja samo hoću da pomognem vašoj ulozi i vašem statusu tamo, ne samo vašem nego vi predstavljate hrvatsku Vladu i Hrvatsku državu. Prema tome, ako ovaj Sabor ima istu ulogu kao i slovenski parlament u Slovenskoj državi kako to da mi baš nemamo nikakvog utjecaja, a želimo osnažiti dakle ulogu pregovarača, vas osobno i hrvatske Vlade u tom procesu. Još nešto, vi nam ovdje niste rekli detalje ali Slovenski parlament da bi ratificirao ulazak Hrvatske u Europsku uniju mora znati detalje, tada će i javnost znati detalje. Pa ako vi nama ne kažete do tada valjda ćemo od Slovenaca znati što je to potpisano i što je dogovoreno. Moći ćemo to od Slovenaca ili će biti nekakvo istraživačko novinarstvo koje će ipak pročeprkati o čemu se radi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ovo je jedan izuzetno životan zakon kojega se primjenjuje vrlo često u mnogim jedinicama lokalne samouprave uvijek su izmjene i potreba je stvarno da čim prije stupi konkretno na snagu. Čestitam na tome da ste smanjili donošenje odluka u podzakonskom aktu da ćete donijeti ne 12 nego za 6 mjeseci, ali ja se nadam da ste već i pri kraju i da se neće trebat čekat i tih 6 mjeseci jer mnoge općine i gradovi i županije čekaju donošenje i poslije tog pravilnika. Hvala.
Prijedlog Zakona o izvršavanju sankcija izrečenih maloljetnicima za kaznena djela i prekršaje, prvo čitanje, PZ br. 136. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasanje sljedeći zaključak: "Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izvršavanju sankcija izrečenih maloljetnicima za kaznena djela prekršaje i Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona". Tko je za? Protiv? Suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je sa 121 glasom za i 5 suzdržanih prihvaćen zaključak.
Zahvaljujem gospođo potpredsjedniče, gospodine zamjeniče. Evo danas imamo cjelodnevnu raspravu o Prijedlogu zakona o regionalnom razvoju Republike Hrvatske. I kada bi se na neki način sublimiralo sve to što je danas ovdje rečeno, naravno da postoji prije svega potreba da se jedan takav Zakon o regionalnom razvoju Republike Hrvatske donese. Ali i kako smo čuli iz većine ovih rasprava postoji jedan mali nedostatak tog novog prijedloga zakona koji očito u onim spornim indeksima, kako se došlo do te indeksacije nešto je propustio. Pa ja bih htio samo reći da je obaveza zbog čega donosimo ovakav zakon koji nas obavezuje kroz tu uredbu da sve članice, da najmanje 5% sredstava iz Europskog fonda za regionalni razvoj moraju usmjeriti za održivi urbani razvoj putem strategija. Također da se strategijama predviđaju integrirane mjere za suočavanje sa ekonomskim, socijalnim, okolišnim, demografskim i klimatskim izazovima. To piše u toj direktivi, pa nisam siguran znajući koji su indeksi bili kad se radila ova indeksacija da li su svi ovi primjeri ušli u tu indeksaciju. Jer da jesu onda ono o čemu danas najviše govorimo, dio jedinica lokalne samouprave iz Gorskog kotara sigurno ne bi bio tu gdje je, nego bi svakako bio u ovim indeksima da nije baš tako jako razvijen. I očito je da svatko tko prođe Gorskim kotarom i koji je bio ikada tamo, kada se suhoparno uzmu indeksi oni mogu svašta reći. Ali kad se to vidi uživo, zasigurno nitko pa ni vi da prođete Gorskim kotarom ne biste mogli reći da je to razvijeni dio Hrvatske. Nadalje, kako ovdje stoji u prijedlogu ovog zakona u ovim, ocjeni stanja također kažemo i tražimo da se osigura što kvalitetnija utemeljenost i povezanost strateških ciljeva politike regionalnog razvoja i zbog toga je potrebno osigurati odgovarajuće programske podloge koje će olakšati planiranje specifičnih mjera i projekata u funkciji dostizanja temeljnih strateških ciljeva politike regionalnog razvoja. A te podloge nužno moraju povezati dva komplementarna cilja.
Poštovani kolega, kad sam pričao o stratifikaciji, upravo sam zato pričao što očito kolege iz <PARTY>-a sjede na ušima ili nisu shvatili da se razdvoje oni koji su vrhunski u tom poslu od onih koji su lažni i koji žele oštetiti jedinice lokalne samouprave kao što je bilo ono pismo. Jel' tako? Išlo je pismo jedinicama lokalne samouprave, odnosno vaši nekakvi ovlašteni i da im se daju novci. Znači da se zaštite dobri od loših. Zato treba to uvesti. A kad sam pričao o skrivanju, pričao sam o izvješću i 2007. na 2008., to sam rekao jasno, kada je <PARTY> sakrio izvješća jer su nam blokirana sredstva, i nije htio priznati da su blokirana sredstva, jer su bili izbori, zato vas molim onda slušajte što ja govorim, ako ne želite već ili replicirati ili ispraviti, a ne što se vama vrti u glavi. Hvala puno. Dakle kolega, kad sam rekao o poljoprivrednim fondovima, rekao sam koji su to novci, što treba sve napraviti da se ljudi za to pripreme, ali da će biti i onih poljoprivrednika koji neće htjeti europska sredstva, neće ići na to, tražit će i dalje državne poticaje. Dakle to je jedino što sam ja rekao. Znači da će biti oni koji će i dalje smatra da su … poticaj, i u sljedećoj rečenici sam rekao da smatram da ovakav sustav sad državnih poticaja neodrživ, da će se morati mijenjati. To je sve što sam rekao. Što se prosvjeda tiče, koliko sam ja shvatio seljaci su prosvjedovali jer im država po godinu i nešto dana kasnila s isplatom tih poticaja, i radi toga, a ja vam traktor nemam, ja stvarno, tako da.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bernardić kad ste govorili o potrebi uvođenja imovinskih kartica, eto ja ću vas samo podsjetiti da inače Zakon o porezu na dohodak iz 2003. propisana obveza Poreznoj upravi znači da mora voditi imovinske kartice, imovinske kartice u smislu gdje bi se znači s jedne strane nalazila sva imovina poreznih obveznika, a s druge strane bi se nalazili svi dohoci koje taj porezni obveznik je u tijeku poreznog razdoblja stekao što znači, da je eto proteklo 8 godina, da se po tom pitanju nije napravilo apsolutno ništa, da u biti, znači svi oni podaci koji su dolazili u Poreznu upravu vezani i za nekretnine i sve ostale obaveze nisu u stvari se koristile na pravi način, nisu znači unašani u informatički sustav Porezne uprave. I Porezna uprava isto tako temeljem znači OPZ-a mogla, znači vršiti usporedbu tih podataka o stečenoj imovini poreznog obveznika i o njegovim dohocima koje ostvari tijekom godine. I mogla je znači na kraju godine u poreznom rješenju ako je postojao nesrazmjer određivati znači porez na dohodak što se nije događalo. Ili ako se dogodilo moram reći da su uglavnom te žalbe bile uvažene na drugom stupnju. A što se tiče još nešto bih rekla vezano za naplatu. Pa gledajte, što se tiče naplate konkretno ... vrste poreza pa ne postoji lakši način naplate nego kod poreza na promet nekretnine. Jer automatski ako porezni obveznik ne plati porez na promet nekretnina možete staviti hipoteku, odnosno založeno pravo na tu nekretninu i vrlo jednostavno znači možete se naplatiti. Pitamo se zašto su banke efikasne u naplati. Eto država nije u naplati svojih prihoda. Hvala.
Ja ne znam da li sam krivo čula ali ja ispravljam netočan navod potpredsjednice Vlade koja je rekla da bi bilo nedopustivo i neprilično valorizirati nakon nekog određenog vremena i procijeniti da li je ova mjera adekvatna ili ne. To niste rekli. Jer kada bi to bilo točno, pa upravo je to zadatak Vlade s obzirom da nemamo dovoljno novca, itekako nam je važna svaka kuna. I ja ću samo podsjetiti. Mi smo se 99. našli u situaciji da sa u poridiljske naknade mjesecima kasnile. Pa nemojte to dozvoliti ubuduće.
Hvala gospodine predsjedniče. Dame i gospodo, uvažene saborske zastupnice, saborski zastupnici. Moram reći da sam počašćen ponovno govoriti pred ovim Visokim domom o Zakonu o medicinskoj oplodnji. O zakonu koji, ili o dijelu u zdravstvenom sustavu koji 30 godina nije bio reguliran, zakon bi bio predmet mnogih kontroverzi pa i sudskih sporova, ali dopustite mi da prije nego što prijeđem na samu srž zakona i na onaj dio promjena koje smo usuglasili i koje ćemo na ovoj sjednici Sabora dati na glasovanje u smislu poboljšanja ovog zakona. Iskoristiti ću ovu priliku jer zadnjih mjesec dana bilo je teško, a ponekad i nemoguće, dakle teško, a ponekad i nemoguće, doći sa pravom informacijom i u medije, u novine, televiziju, pa ću zato ovu govornicu iskoristiti da odgovorim na sve one dezinformacije, pa i ono srednjovjekovni, najradikalniji, najgore što se moglo desiti Hrvatskoj je ovaj ministar koji sad govori, ali zahvaliti se medijima koji su i na taj način pričali i pisali i govorili o ovom zakonu jer vidjet ćete tijekom ove rasprave, a ja mislim da ste duboko svjesni toga da je s obzirom na specifičnost problema, morate duboko biti unutra kao liječnik da bi razumjeli, a to znači da je moguće dezinformacije bilo lako plasirati i onim novinarima koji su pisali o ovom zakonu na najrigidniji mogući način. Zato ću iskoristiti ovu govornicu, evo Milinović obespravljuje 200 tisuća građana Republike Hrvatske, veli: "S neplodnošću se u Hrvatskoj bori 200 tisuća ljudi i 700 tisuća građana." Pa pogledajte koja je to dezinformacija. Listam odmah papir dalje mišljenje struke. Dakle, dopustiti ću sebi da danas odavde budući da po Poslovniku ne može govoriti predsjednik Društva za humanu reprodukciju i 20 liječnika koji se bave ovom problematikom. Dopustiti ću sebi gospodine predsjedniče to da danas govorim i budem glasnik te struke. E sad pogledajte jučerašnji naslov u jednim dnevnim novinama kaže 200 tisuća žena se bori sa problemom težeg začeća i 700 tisuća ostalih. Znači 900 tisuća
Hvala lijepo. Cijenjeni kolega Hajduković, evo drago mi je i da spominjete upravo područje kao što je moja općina pa bi samo evo postavio pitanje, koliko poznajete pitanje decentralizacije troškova prema osnovnim školama koje ministarstvo, Vlada, upućuje prema županijama koje raspodjeljuju i onda dođemo do onog ključnog kriterija, to je kriterij broja učenika, broja odjela, pokrivanje svih onih općih troškova u ovim okolnostima gdje pada broj učenika, gdje se ukidaju odjeli, gdje ministrica želi i škole kao takve, da li je dostatno tih 30-ak ili 40 kuna koliko je po jednom učeniku da pokrije sve troškove ili onaj iznos koji se odvaja po odjeljenju, da li može pokrit. Znači to su kriteriji koje je Vlada uspostavila u ono vrijeme kad je bilo popunjenosti škola kao što i naših gradova, općina, mjesta, sada isti kriteriji trebaju pokriti troškove za takvu malu školu s malim brojem učenika i to je kurikularna reforma onako kako se provodi.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, pitanje postavljam potpredsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Damiru Polančecu. Gospodine Polančec, u zadnjih godinu dana pred hrvatskom javnošću izjavili ste, odnosno dali ste nekoliko obećanja. Super '98. neće ići preko 8 kuna. ZERP će biti proglašen i biti će na snazi. Projekt “Družba Adria“ nije dobar za Hrvatsku. Ukinut ćemo nula promila itd. itd. Pošto niti jedno od ovih obećanja niste ispunili ja vas pitam da li svjesno i namjerno obmanjujete hrvatsko građanstvo ili ste toliko loši u vođenju ove zemlje, da ste i sami povjerovali u ova obećanja koja tako olako izgovarate. Znam sigurno da ste vi gospodine ministre i sami povjerovali u iluzije kojima nas obasipa premijer Sanader. Evo, ja ću vas prisjetiti famoznog HitroRez-a o kojem ste puno pričali, a danas nema ništa. Prisjetit ću vas o smiješnoj jamstvenoj kartici u kojoj ste građanima obećavali brda i doline, a od toga danas ništa. Prisjetimo se obećanja o iskorjenjivanju korupcije u akciji “Maestro“ i šire, a korupcija je danas sve veća i jača. Ništa niste učinili za pravosuđe. Inflacija je sve veća, a rast BDP-a sve manji. Cijene su sve veće, a plaće su manje. Ništa niste učinili, nemate ni znanja ni sposobnosti voditi ovu zemlju. Ali to sebi ne možete priznati i stvarno zaslužujete naziv “Pinokio Vlade“. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Čitajući Nacrt prijedloga izmjene Zakona o školstvu čini mi se da se dogodio propust. Naime, radi se o tome da prema prijedlogu mjesta stručnih suradnika u školama nema logopeda. Zašto naglašavam baš ulogu logopeda? Vjerujem da se radi o slučajnoj pogrešci jer imajući na umu da preko 10% djece osnovnoškolske dobi ima neki od oblik teškoća i jezično govorno glasovne komunikacije te da u čak 20% te populacije dolazi do teškoća u svladavanju školskog gradiva zbog teškoća čitanja i pisanja te nedovoljno usvojenog jezičnog sustava i teškoća u obradi jezičnih informacija sasvim je jasno da je profesor logoped kao stručni suradnik u osnovnoj školi nezamjenjiv te itekako potreban. Populacija djece koja zahtijevaju stručnu pomoć logopeda u osnovnoj školi je najbrojnija populacija unutar populacije djece koja zahtijevaju neki oblik dodatne stručno, edukacijsko rehabilitacijske pomoći i upravo stoga njihovo je prava a obveza ovog zakonskog prijedloga da im tu stručnu pomoć osigura i time omogući njihovo nesmetano školovanje. To će biti u mogućnosti samo onda ako njima ali i učiteljima osiguramo stručnu i back ground koju u ovom slučaju može dati isključivo logoped. Potpuno je jasno da broj djece i normativi određuju zapošljavanje jednog takvog stručnog suradnika pri školi no smatram izuzetno važnim stvoriti mrežu stručnih suradnika prema stvarnim potrebama djece. Do sada nažalost, o tome vodilo vrlo malo računa i različiti stručni suradnici zapošljavali su se pri školama prema volji rukovodstva škole. Uz vrlo često nedovoljno poznavanje uže specijalnosti pojedine struke a ne prema stvarnim potrebama. Stoga je krajnji rezultat uglavnom bio neučinkovitost. Upravo iz navedenih razloga potrebno je u Nacrtu prijedloga izmjena Zakona o školstvu uz ostale stručne suradnike u školi decidirano navesti i profesor-logoped. Slijedom svega ovoga mislim da je potrebno razjasniti neke pojmove što se tiče uvođenja