EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem. Poštovana gospođo ministrice, ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona predviđa se obaveza zapravo za jedinice lokalne samouprave da u roku od 3 mjeseca ili od donošenja izmjena ovog zakona ili od usvajanja programa raspolaganja raspišu natječaj za raspolaganje poljoprivrednim zemljištem. Držim da treba razmisliti eventualno o produženju predviđenog roka jer tih 3 mjeseca proleti za čas. Pitanje da li je to dovoljno. I nastavno na tu konstataciju očekujete li zapravo i navalu poslova i obaveza na ministarstvu koje je onda dužno u tom slučaju preuzeti raspolaganje poljoprivrednim zemljištem, sve poslove oko raspisivanja natječaja. Sjećamo se i iskustava koje smo imali kad je to centralizirano bilo na razini države dok je te poslove obavljala Agencija za poljoprivredno zemljište, pokazalo se da je to zapravo možda tad bilo nekako i usko grlo u cijelom sustavu. Da li to znači da zapravo planirate i dodatno ekipirati svoje ministarstvo, da li uopće očekujete da ćete imati puno takvih poslova? Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče, ne znam mislim da samo na kraju ove rasprave, žao mi je što još jedna rasprava teče samo u onom stilu ispolitiziranosti svega a prevažna tema. Uvažavajući dobru namjeru kolegice Škulić da ovom Deklaracijom još jednom ukažete na probleme invalida, reći ću vam jednu rečenicu na samom početku. Kada sam razgovarala sa jednom invalidnom osobom, a upoznala sam ih mnogo jer imam takvu profesiju i surađujem sa udrugama invalida, rekla mi je ovako: «Što će promijeniti još jedan dokument koji nikoga ništa ne obvezuje». To je bilo pitanje jedne invalidne osobe. Zaista šta će promijeniti ovaj dokument ako ga ne potkrijepimo konkretnim akcijama. Mislim da imamo Nacionalnu strategiju jedinstvene politike za osobe s invaliditetom od 2003. do 2006. Od početka donošenja u ovom Visokom domu ove strategije sigurno da je bilo pomaka u osiguranju uvjeta života invalida, da su ukinute mnoge prepreke, ne sve, jer ova Nacionalna strategija ja bih rekla vremenski još traje, ona ima svoj tijek trajanja, da kažemo jednostavnim riječima do 2006. govorit ću vam samo u nekoliko rečenica o gradu kojeg niste spomenuli a iz kojeg dolazim je Sisak koji je prošle godine uklonio mnoge prepreke, prometne znakove prilagodio koji već odavno uključuje invalidnu djecu, neću reći djecu s posebnim potrebama jer su to sasvim normalni ljudi, sasvim normalna bića oni nemaju posebne potrebe sami ste rekli, oni samo imaju traže mogućnost da im se pomogne u ostvarivanju njihovog, ajmo nazovimo to normalnog ili uobičajenog načina života. Isto tako ne možemo reći da se iz ove Nacionalne strategije nije ništa dogodilo. Prošle godine imam saznanje utrošeno je samo za slobovidnu djecu oko 500 tisuća kuna za prilagodbu udžbenika preko udruge Saveza slijepih Hrvatske da bi se prilagodili udžbenici osnovne škole djeci, slabovidnoj djeci. Isto tako su tiskani čitav niz priručnika za roditelje, kako će pomoći roditelji pomoć roditeljima djece s posebnim potrebama, čitav niz udruga se uključi
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi akademiče, kolegice i kolege zastupnici. Ja bih ponovo naglasila i podvukla da je ovo Izvješće koje danas procjenjujemo za 2010. godinu. Međutim, ovaj Sabor i nadležni odbori i u Izvješću za prethodnu 2009. Godinu napomenuli su da mediji nedovoljno prate rad akademije. No, potpuno je ista odnosno jednako nedostaje slika rada akademije u široj javnosti i u 2010. godini. Očekivalo se da će akademija ako već ne mogu potaknuti zainteresiranost medija distribuirati barem vrijedne sažetke i zaključke sa stručnih skupova putem elektronskih medija. No, takva očekivanja nisu ostvarena. Akademija se i nadalje nedovoljno bavi važnim društvenim pitanjima i ne izdaje argumentirana priopćenja za javnost. Ali postoji i ona druga strana. Izdana je hvale vrijedna edicija "Hrvatska i Europa" koju smo i ovdje vidjeli kao enciklopedijski pregled hrvatske kulturne povijesti od početka do danas koja na zanimljiv i čitateljstvu u Hrvatskoj ali i u svijetu na razumljiv način predstavlja temeljna znanja o hrvatskoj povijesti i kulturi na svim područjima kako na političkome tako i na društvenome, jezičnome i književnome, te na području likovnih umjetnosti, glazbe i znanosti. Također, predsjedništvo Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti se na temelju zaključaka Odbora za suradnju s hrvatskim sveučilištima i znanstvenim institutima aktivno uključilo u analizu nacrta Zakona o sveučilištu, visokom obrazovanju i o znanosti Ministarstva znanosti i obrazovanja i tada športa te je donijelo jasan zaključak da se ne temelje na ozbiljnim programskim dokumentima, te da zbog toga nisu prihvatljivi. Nadalje, predsjedništvo je ocijenilo kako na temelju Nacionalnog okvirnog kurikuluma nije moguće početi sustavnu preobrazbu školstva, te NOK proglasilo također neprihvatljiv. Slijedom navedenog uz malu zadršku temeljne zadaće akademije, a to su da potiče i organizira znanstveni rad i zalaže se za primjenu postignutih rezultata, razvija umjetničku i kulturnu djelatnost i br
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, gospođe ministrice i ministri. Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade gospođi Kosoro. Ilegalno oružje u Hrvatskoj još uvijek je itekako prisutno, a nedavno smo nažalost bili svjedoci da je uporabom ilegalnog oružja došlo do stravičnog nasilja u kojem je ubijena mlada djevojka te je ubojica nakon toga i sebi oduzeo život. Kako komentirate tragičan događaj ispred dječjeg doma u Nazorovoj? Hvala na odgovoru gospođo potpredsjednice. Vjerujem da ćete se i dalje zdušno kao i što ste se do sada zalagati za borbu protiv nasilja u obitelji posebno nad nasiljem nad ženama i nad djecom, a isto tako zakon koji je u proceduri i Zakon o oružju da će pridonijeti tome da se takvi nemili događaji smanje koliko god je to moguće. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo i ja ću se uključiti u ovu raspravu o ovom Prijedlogu zakona i o ovoj inicijativi koja se našla u saborskoj proceduri. Podržavam također što je krenulo se u raščišćavanje odnosa u športu ili bolje rečeno pokušaj raščišćavanja tih odnosa koje su se taložile godinama. Više od desetljeća. Dakle stanje u sportu nam uistinu nije takovo da bi se mogli pohvaliti tim stanjem ili da bi ga mogli istaći kao pozitivni primjer. Neću ulaziti u analizu pojedinih prijedloga članaka iz ove radne verzije, ponuđene verzije Prijedloga zakona već ću pokušati prikazati stanje u športu preko konkretnog jednog kluba, nogometnog sa kojim radim i u kojem imam uvid u stanje što se je događalo u proteklih pa reći ću 12, 13 godina. Obzirom da sam u tih 12, 13 godina u dva navrata obnašao dužnost predsjednika nogometnog kluba Osijek. Prvi put je to bilo u veljači 1994. godine. Dakle još u vrijeme Domovinskog rata, okupacije dobrog dijela istočne Hrvatske, blizine bojišta. Svega praktično kilometar, dva od grada Osijeka. U trenucima neizvjesnosti prije Bljeska i Oluje, u trenucima teške gospodarske razorenosti, teške financijske situacije na prostorima istočne Hrvatske ali mogu reći da u to vrijeme dakle 1994., 1995. godine nogometni klub Osijek je koliko toliko normalno funkcionirao u smislu podmirivanja svojih financijskih obveza kako prema Hrvatskoj državi tako i prema drugim dobavljačima. Dakle želim reći da te 1994. i 1995. godine žiro-račun nogometnog kluba Osijek nije bio blokiran. Nikada u tom vremenu, u tom intervalu iako smo funkcionirali, egzistirali u izvanrednim okolnostima. Dakle u ratnim uvjetima. Iako smo bili suočeni sa teškom gospodarskom situacijom i velikom financijskom oskudicom mi smo podmirivali kao klub i svoje obveze prema državi i prema dobavljačima i koliko toliko normalno smo funkcionirali. I tada u tim okolnostima, sjećam se dobro kao predsjednik nogometnog kluba Osijek bilo je potrebno negdje 3 i pol milijuna njemačkih maraka
Poštovani kolega Pernar pa vidim kako ste očito puno posla imali s policijom da ste vi i razvili ljubav prema policiji i policajcima i to je lijepo. I drago mi je da se zalažete za njihova prava. Međutim, raspravljajući danas o izmjenama ovog zakona svjesni smo da je jedina policijska uprava koja se danas ovdje stalno spominje ona Dubrovačko-neretvanska i Metković i Dubrovnik. Međutim vjerujem da vi to znate ali me interesira vaše mišljenje. U svojoj izjavi ministar Orepić je ne jednom, više puta istaknuo da je nepotrebno imati 20 policijskih uprava tako da bi mi s juga Hrvatske sjedište policije imali u Splitu. Ja sam se u svojim političkim nastupima više puta osvrnuo na tu činjenicu da je to u biti rad protiv grada Dubrovnika, grada koji je šampion turizma, ukidanje policijske uprave Dubrovačko-neretvanske je i sa sigurnosnog aspekta problematično obzirom da smo mi odvojeni od matice zemlje. Većina političkih stranaka u gradu Dubrovniku se izjasnila kako su protiv ukidanja policijske uprave. <PARTY> se nije nikada izjasnio pa bih vas ja molio vaše mišljenje o tome. Hvala lijepa.
Pa evo vi ste u početnom dijelu svog izlaganja govorili o nekim pojavama koje su se prije događale i kako jednostavno nisu bile prepoznate i nitko na njih nije reagirao niti u institucijama, niti u hrvatskom Parlamentu, niti nigdje. I činjenice zaista političku korupciju je zapravo i najteže dokazivati, jer o njoj ima vrlo malo dokaza. No, postoje zaista nekad neke nelogične odluke koje traže da se javno o njima govori i da se možda i više političke odluke, da se više jednostavno javnost senzibilizira za njih pa oni koji su ih donijeli, da ili daju vrlo jasne odgovore zašto ih donose ili da postanu dio nekih istraga da se utvrđuje zašto se takve odluke donose. Ja sad moram, evo istaći ću jedan primjer vrlo svježih odluka. Dakle, kada nas ministar financija do kasno u noć uvjerava da država nema kune za dokapitalizaciju Hrvatske poštanske banke, a istodobno se događaju kupnje sada već dvije male privatne banke i to sa državnim novcem. Jedna je plaćena 50 milijuna kuna i nađen je još jedan dodatni investitor za 50 milijuna kuna, i druga banka se kupuje državnim novcem za 25 milijuna kuna. To su još dvije male privatne banke dokapitalizirane i dokupljene državnim novcem. To čini drugi ministar. A ovaj prvi nas uvjerava da država nema kune za dokapitalizaciju za državu zaista važne Hrvatske banke tada to otvara opravdanu sumnju i možda o takvim sumnjama mi trebamo češće govoriti da se jednostavno ili daju dodatna objašnjenja ili da se na vrijeme vidi zašto se takve stvari događaju.
Ja se uvaženi kolega Rađenović mogu složiti s vama da cenzus apsolutno nije zaštita za sprečavanje kriminala i korupcije jer on se može događati sa razinom od 70 tisuća kuna, jednako tako će se događat sa razinom 700 tisuća kuna, sve dok ovo društvo ne nađe odgovor na pitanje kako prevenirati i naučiti unaprijed mangupe da ne rade marifetluke. A to se može samo na jedan način, a to je da odista konzekvence za kriminal i korupciju u ovoj zemlji postanu ozbiljne, a ne da nam se dešava da vam je dovoljno ojamiti toliko puno da si možete priuštit jedno od zvučnijih odvjetničkih imena i ovako labavo pravnom sustavu kad je u pitanju suzbijanje korupcije i kriminala dovoljno da platite majstora odvjetnika dobrog i da iza toga sa kolekcijom skupocjenih slika se smijete hrvatskoj naciji u lice. To je ključno pitanje, ali to se ne tiče ovog zakona. Ovog zakona se tiče stvaranje pretpostavki za odblokiranje čitavog niza poslova manje vrijednosti na kojima upravo egzistiraju obrtnici i mali poduzetnici jer smo stvar doveli do apsurda pa nam se za provođenje najtrivijalnijeg građevinskog posla kojemu vrijednost može biti 100 ili 150 tisuća kuna umjesto da ga obavimo u relativnom kratkom roku, brzo i efikasno, stvari odvlače godinama, a ponekad su ti poslovi vezani uz termine, uz sezonu, uz pripremu turističke sezone i uz neke druge stvari. I na taj način stvaramo ogromne štete, zatrpavamo komisiju tisućama predmeta, a ljude koji u jedinicama lokalne samouprave pripremaju javnu nabavu na ovaj način dovodimo do ludila i do nemogućnosti normalnog servisiranja svog posla. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Želim reći sljedeće: ne sporeći, da tako kažem ovaj, niti imena niti bilo što, ali upozoravam na jednu proceduru koja možda i nije bila obvezujuća obzirom da je nismo na taj način propisali, ali je moralno na neki način obligatna obzirom na praksu koju smo do sada imali, a to je da ovakvi prijedlozi dolaze da tako kažem potkrijepljeni mišljenjima onih koji čine ono što smo nazivali svojedobno, a nadam se da će tako i ostati autonomnim odlučivanjem u kulturi. To znači i kulturnim vijećima, a da barem u Saboru prolaze takvu proceduru da prije nego što Odbor za imenovanja se odluči za ovakvu i onakvu varijantu da oni budu i predmet rasprave na Odboru za kulturu, znanost i obrazovanje što ovoga puta nisu bili. Tako da nam ovo dolazi iznenađujuće brzo. Vremena još ima jer nije tako hitno da se na ovoj sjednici to odluči. Ne sporeći dakle ni jednog od pojedinaca smatram da bi bilo uputno idući puta, a još uputnije i ovoga puta ispoštovati jedno mnogo, ... rezervu u odnosu na ovo tj. mislim suzdržanost.
Hvala predsjedniče. Kolega Đakiću, u svojoj raspravi ste navali, da podržavate policijsku suradnju, pogotovo kada je u pitanju kriminal i teška kaznena dijela, međutim, svoj veći dio rasprave, posvetili ste kaznenim prijavama srpskog tužiteljstva, a vezano za naše branitelje. Pogotovo onih koji su prošli koncentracijske logore po Srbiji. Također smatram da je to nedopustivo, pa između ostalog Hrvatska još uvijek traži 1500, 8 svojih nestalih i 414 smrtno stradalih. Te obitelji, dan danas ne znaju gdje su kosti njihovih najmilijih. Pa evo, u tom smislu podržim.
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>, ministre, kolegice i kolege, često ističem da je sve mjerljivo, pa tako i rad u politici, mjeri se gospodarskim pokazateljima tj. rastom gospodarstva, mjeri se povlačenjem sredstava iz Europskih fondova, mjeri se izgradnjom cesta, vrtića, škola, bolnica, rastom plaća i mirovina po čemu je ova Vlada najuspješnija do sad. Kolega Podolnjak je u svojoj raspravi istaknuo da se javnost mogla uvjeriti u snagu argumenata, čime se slažem, ali smatram da su argumenti ipak na drugoj strani. Trenutačno u sabornici od 32 potpisnika prijedloga za opoziv ministra Kujundžića je njih svega 5-ero ili 15%, toliko o ozbiljnosti da se raspravlja o opozivu ministra Kujundžića. Također slijedeći argumenat o dobrom vođenju i Vlade i resora zdravstva kada govorimo o području Varaždinske županije su slijedeći projekti, u Varaždinskoj županiji, domu zdravlja, vrši se projekat poboljšanja pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti u vrijednosti 12 milijuna 840 tisuća kuna i u provedbi je. Gradi se dnevna bolnica vrijednosti 50 milijuna kuna, u tijeku je postupak javne nabave. Gradi se objedinjen hitan bolnički prijem vrijednosti 20 milijuna kuna, postupak javne nabave je u tijeku. Odrađena je energetska obnova 7 zgrada u vrijednosti 83 milijuna kuna. U Novom Marofu je izgrađen objekt palijativne skrbi vrijednosti 53 milijuna kuna, nabavljen je uređaj magnetska rezonanca, sve zajedno sa uređenjem prostora, vrijednost negdje oko 9 milijuna kuna. Nabavljen je CT uređaj u vrijednosti 5,5 milijuna kuna, oba uređaja su u funkciji. Spinalni centar u Varaždinskim Toplicama vrijednosti 107 milijuna kuna, ishođena građevinska dozvola. Projekt energetske obnove objekta Minerve vrijednosti 82 milijuna kuna se provodi. Specijalističko usavršavanje doktora medicine u domu zdravlja i zavodu za hitnoj iznosi oko 16 milijuna kuna, itd., mogo mi još podosta nabrajati sve do negdje iznosa od kojih 500 milijuna kuna. Recimo projekt spinalni centar priprema se 10.g., aktualna Vlada
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Vukić vi ste govorili u svom izlaganju o kompromisu na štetu Hrvata iz BiH. On je doista postignut, on je doista na štetu hrvatske dijaspore jer je evidentno da neće moći na izborima svi glasovati po ovako predloženom sustavu s jedne strane i s druge strane bit će manipulacija bitno većih nego što je to dosad bilo. I to zbog činjenice što će ljudi koji žele glasovati na izborima praktično morati doći dan ili dva ranije pred diplomatsko-konzularno predstavništvo, ponijeti sa sobom stolice, topli obrok, možda ležajeve i čekati da dođu na red za glasovanje jer nažalost fizički procijenjeno je maksimalno u optimalnim uvjetima može glasovati u jednom diplomatsko-konzularnom predstavništvu najviše 3 tisuće glasača. Ali, pitanje je zapravo posljedica koje iz toga slijede. Ako nekoliko godina se, budući da neće moći svi glasovati i bit će ponovno jedna neravnoteža između broja glasova po jednom zastupniku iz dijaspore i zastupniku biranom u Hrvatskoj, u RH, postojat će zapravo nova proporcija na koju će se ponovno tada netko pozivati i reći glas u dijaspori vrijedi više od glasa u Hrvatskoj. A to se sada ugrađuje praktično kroz ovakvo rješenje u Ustav. I ja vas stoga pozivam nemojte povući svoj amandman, inzistirajte na njemu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega Boban, ne znam zašto vas toliko smeta činjenica da je u vrijeme ministrovanja kolege Miranda Mrsića, zapravo zakon koji jest donesen u 2010. godini nekako počeo živjeti i ja ću reći dobro se razvijao u tom životu. Mislim da sve ono što je dobro treba podržati, treba nastaviti i treba priznati da da, ovo je jedno područje i ovo ministarstvo, Ministarstvo rada je zapravo uspjelo iskoristiti sve one prednosti koje nam je između ostalog donijelo i članstvo u EU. I da smo vrlo spretno zapravo stvorili pretpostavke da uzmemo ja ću to tako reći negdje oko 132,54 milijuna eura koji nam stoje na raspolaganju u financijskoj perspektivi od 2014. do 2020. godine. Ono što sigurno trebamo pozdraviti je činjenica da samo u 2015. godini ukupni korisnici mjera aktivne politike zapošljavanja su, znači 64760. Novo uključenih je u tom dijelu 41595 što je čak 46,8% veći udio novo uključenih osoba u ove aktivne mjere zapošljavanja u odnosu na 2014. godinu. SOR je naravno ono što je najviše odjeknulo od svih ovih mjera i mene žalosti evo što se dobna granica smanjuje, što se krivo prezentira da će se naknada za stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa povećati za negdje oko 200 kuna, a s druge strane će troškovi prijevoza koji u ovom slučaju padaju na poslodavca koji može ili ne mora ih platiti vjerojatno iznositi više od samog povećanja od ovih 200 kuna kako se prezentira kako se povećavaju naknade.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnica STrikić ja namjerno nisam kada ste pričali htio dignuti palicu za ispravak netočnog navoda, jer sam čekao svoju raspravu da vam rečem da me jako ražalostilo da vi kao sveučilišni profesor sumnjate u naš najeminentniji dio medicinske struke i jedino sam očekivao kada ćete reći da ćete poslati USKOK da vidi da li to sve tamo bilo kako treba. A kome bi mi trebali vjerovati ako ne našim stručnjacima. Ja nisam rekao da sam ja donio tu deklaraciju i konsenzus, to donose ljudi koji to znaju. Ja ne znam što je njih rukovodilo prije dva mjeseca, da li su imali dovoljno podataka i da li imaju danas i ne sumnjam ako se cijelo vrijeme pozivate na uvaženog profesora Ibla Isavljevića i ne samo njega, zašto ne vjerujemo našim ljudima, prije tri dana ne vjerujemo svojem premijeru, vjerujemo premijeru Slovenije, idemo živjeti onda u Sloveniju pa ćemo sve onda vjerovati u Sloveniji. Što ćemo sve onda vjerovati Sloveniji, što to nije teror manjine. Ali ste rekli da su potkupljivi, pa profesorice to je nedopustivo da vi u Hrvatskom saboru izjavite vrhu medicinske struke u humanoj reprodukciji da su stimulirani za donošenje ovakvih zaključaka. To je skandalozno.
Hvala lijepo predsjedniče, kolegice i kolege. Dakle ozbiljan komentar na ovakvo nabrajanje nemam ali imam prvo ime Tomislav Šerić. Tomislav Šerić, predsjednik uprave Hrvatske elektroprivrede, bio godinu dana, nije ishodio dobre rezultate i mi ga smijenili, član <PARTY>-a, nakon toga od ministra Panenića imenovan u Nadzorni odbor Končara. … Šerić Tomislav imenovan od vašeg kolege ministra Panenića u nadzorni odbor Končara i vi ga sada nabrajate kao naš uhljeb. Idemo dalje, Krešo Komljenović, prvi put od samostalnosti Hrvatske, javni sektor dobiva nagradu za inovacije godine, direktor koji nije registrirao inovaciju na svoje ime da bi zaradio nego na ime Hrvatske elektroprivrede javnog poduzeća dobio srebrnu medalju u Ženevi za inovaciju, nagradu inovacije godine u RH, Hrvatska elektroprivreda, javni sektor i direktor koji je <PARTY>-ov uhljeb. Dakle ljudi postoje kriteriji kvalitete, rezultata. I hvala ti kolega Kristić što si nabrojio 40 <PARTY>-ovaca od 11 tisuća zaposlenika HEP-a. Za 2 tisuće zaposlenika HEP-a smo smanjili u svom mandatu broj zaposlenih, a od ovih 11 tisuća su ostatak od ovih 40 kad izdvojimo imamo 10 960 zaposlenika HEP-a pa ćemo prebrojavati krvna zrnca koji je tu broj <PARTY>-ovaca, koji je tu broj bivših <PARTY>-ovaca, Laburista ili možda <PARTY>-aša kao što je dobar dio zastupnika <PARTY>-a promijenio puno stranaka pa uključujući i Maru Kristića. Međutim, dalje analizirati ovakav spisak je bespredmetno. Ono što je predmetno, da je zadnji put neko nabrajao ovako ljude je Goebbels, su fašisti. Šta ćemo mi napraviti? Dal ćemo ubijati ljude po ulici ako je neko Srbin, ako je neko pripadnik neke stranke ili ćemo poštivati hrvatski Ustav i da svi imaju jednaka prava? Ili ćemo koristiti kriterije da čovjek koji nabraja ovakav spisak da se treba ganjati ljude po ulici jer nikad to nisam radio ni <PARTY>-u, niti <PARTY>-u, niti bilo kojoj drugoj političkoj opciji nego ćemo nabrajati kako je taj Maro Kristić bio pročelnik 2010. godine na inzistiranje S
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni ministri Hrvatske vlade, kolege zastupnici. Odbor za rad i socijalnu politiku i zdravstvo na 1. sjednici Odbora održanog 28. siječnja 2004. godine raspravio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o radu koji je Predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 5. siječnja 2004. godine. Odbor je Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o radu raspravio kao matično radno tijelo sukladno zakonu, članku 75. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Nakon uvodnog obrazloženja predstavnika predlagatelja članovi Odbora su jednoglasno odlučili provesti objedinjenu raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona o radu, Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porodnom dopustu majki koje obavljaju samostalnu djelatnost i nezaposlenih majki i Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zdravstvenom osiguranju. U opširnoj raspravi većina članova Odbora ocijenila je potrebnim donošenje predloženih zakona imajući prvenstveno u vidu nepovoljna demografska kretanja u Republici Hrvatskoj koja iziskuju neophodne mjere za poticanje nataliteta i za poboljšanom zaštitom obitelji i skrbi u odgoju djece. Predloženim Zakonom pomaže se majkama koje su rodile blizance, treće i svako sljedeće dijete time što mogu koristiti rodiljni dopust do 3. godine života djeteta s pravom na novčanu naknadu. Ovim mjerama istaknuto je bit će poboljšan položaj majki koje mogu ostati duže razdoblje uz dijete uz pravo na naknadu za to vrijeme. Kako je uočeno međutim u raspravi to je samo jedan od mjera koje treba poduzeti na cjelovitom rješenju ovog zaista dugogodišnjeg problema pa su ove mjere početne promjene iza kojih bi trebalo uslijediti sve ostalo predviđeno Nacionalnim programom demografskog razvitka Republike Hrvatske koji je usvojio Hrvatski državni Sabor 1996. godine. Iako djelomična rješenja iz ovog Zakona predstavljaju dio sveukupne strategije uz poticanje zapošljavanja, razvitak gospodarstva i niz mjera socijalne po
Poštovani potpredsjedniče, članak 238., kolega Čuraj iskoristio je svoj slobodni govor da polemizira sa mnom, vi ste ga bili dužni upozoriti na to jer ja nemam mogućnosti sada da njemu odgovaram. Nema on kome popovati, ja znam da on brani ovu Vladu ispred <PARTY>-a, kad se sjetim pokojne dr. Kučar koja je bila, ta se stranka pretvorila u zaista nešto očajno i molim vas nemojte više nikad to raditi da drugima popujete, vidite ja vam ne popujem, govorite slobodno što mislite a nemojte se obračunavati sa drugima.
Poštovani ministre, ja bi ponovio jedno pitanje koje sam već prije postavio. Da li ste vi kao ministar zadovoljni sa rashodovnom stranom općenito što se tiče samoga proračuna i da li vi mislite da bi se u budućnosti to trebalo drastično promijeniti? To je prvo. Drugo, vezano za dugove koji su prema veledrogerijama se nakupili kroz zadnjih nekoliko godina, kako mislite da će se u nekakvom slijedećem razdoblju to uspjeti pokriti s obzirom na to da država putem bolnica ili preko drugih javnih ustanova duguje veledrogerijama silne milijarde, ali kad te iste firme duguju prema državi njima stižu ovrhe, ne samo firmama nego i pojedincima. To je jedna stvar. I još jedna mi je zanimljiva stvar koju ste spomenuli. Evo vidimo da je financiranje i uglavnom upravljanje centralizirano, kako to da se nismo okrenuli prema recimo danskom modelu gdje je praktički sve decentralizirano, pa da se ipak malo veće upravljačke ovlasti bilo što se tiče proračuna i financija stavljaju na regionalna središta ili županije … čak prema lokalnoj samoupravi? I zanima me isto tako kako ćete to kompenzirati za slijedeću godinu vezano za proteklu krizu?
Pa netočan je navod uvažene kolegice da je citat profesora Uzelca koji je u navedenom izvješću pučkog pravobranitelja iz sredine 90-tih godina. On je objavljen u časopisu "Politička misao" broj 2 iz 2001. godine, a sporan je u toliko što se ne može po logici stvari odnositi na promatrano vremensko razdoblje jer pravobranitelj govori o 2005. godini i sporan je u toliko što predstavlja političku ocjenu pa je onda izostala politička ocjena u tom povijesnom smislu i prije 90-tih i 90-tih i nakon 2000. godine.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Važno je reći da je postojeći Zakon o porezu na promet nekretnina na snazi od '97. godine, međutim budući da se u međuvremenu dogodilo niz promjena u gospodarskom, društvenom i pravnom okruženju, a i s namjernom da se otklone mogućnost dvojakog tumačenja koja su se pojavila u primjeni postojećeg zakona, onda se naravno pristupilo ovim izmjenama i dopunama zakona o kojima danas raspravljamo. Isto tako jedan od razloga kojima se pristupilo izmjenama i dopunama ovog zakona, važna je činjenica da se ovim zakonom nastoji, dakle ukazala se potreba i ovim zakonom će se nastojati rasteretiti sama porezna uprava. Na osnovi dakle predmetnih izmjena i dopuna o kojima danas raspravljamo, izradit će i informatička rješenja kojima bi sustav sam bio u mogućnosti signalizirati i naknadni obračun poreza na promet nekretninama, u predmetima kada je porezni obveznik bio oslobođen plaćanja poreza. Na taj način omogućit će se i brže rješavanje prijava poreza na promet nekretnina, odnosno znatno će se skratiti vrijeme same obrade predmeta. Izmjene i dopune ovog zakona prije svega odnose se na odredbe, a kao što je u dosta rasprava danas i rečeno, dakle na odredbe koje se odnose na propisivanje porezne osnovice, poreznog oslobođenja za kupnju prve nekretnine i trenutak izvršnosti rješenja o utvrđivanju poreza na promet nekretninama. Dakle preciznije se definira sam pojam porezne osnovice, kao i postupak njezinog utvrđivanja, s time da je važno naglasiti dakle da ako je ukupan iznos naknade koju daje stjecatelj približno jednak cijenama koje se postižu na tržištu, onda će se porezna osnovica utvrđivati iz isprave o stjecanju, međutim ako je iznos koji je iskazan u ispravi o stjecanju manji, onda porezna uprava procjenjuje tržišnu vrijednost na temelju podataka o kretanju tržišnih vrijednosti sličnih nekretnina. Dakle precizno je definiran i sam postupak utvrđivanja porezne o
Hvala gospodine potpredsjedniče. Čisto kao komentar na ovu priču o plaćama dužnosnika i o reprezentaciji, mislim da su i jedno i drugo podaci na koje apsolutno građani moraju imati pravo, uključujući i bruto i neto. A što se reprezentacije tiče, mrvicu nastavno na ovo što smo kolegica Juričev Martinčev i ja govorili, ja mislim da u retrospektivi, kada sam bio pomoćnik ministra, jedna stvar za koju mi je žao što nismo radili, što nismo zaista skenirali račune od reprezentacije i objavljivali ih na stranici ministarstva. To je u nekim durim zemljama standard kako se to radi. Mi smo zaista medijima doslovno sve učinili dostupnim, uključujući i te skenove, ali zapravo, to je isto zašto je edukacija dobra. Da sam ranije znao ili vidio da to možemo raditi, radili bismo to, jer to povećava u povjerenje građana u institucije, u Hrvatskoj imamo krizu tog povjerenja i zato moramo raditi sve da … Hvala.
Poštovani kolega, u potpunosti se slažem s tim da moramo voditi računa o tako velikom broju blokiranih. To je rekla bih i tri puta veći broj jer tu se radi o nositeljima, vlasnicima nekretnina, a članovi obitelji čine čini mi se pa gotovo ¼ hrvatskih građana i zato mislim da doista imate pravo kad kažete da bismo o tome morali voditi računa. Međutim, mislim da ovaj zakon upravo rješava dobar dio tih problema samim tim što se i uvela ova novina koja kaže da će se odgoditi ovrhe za sve postupke koji su u proceduri rješavanja, odnosno u kaznenom postupku. Hvala.
Štovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege! Slažemo se svi da dosadašnja praksa u pogledu aktualnog sata i načina postavljanja pitanja nije bila dobra. Međutim, na predložene izmjene imamo određene primjedbe. Najprije moramo istaći da je praksa u parlamentima europskih zemalja da kao što je rečeno od strane Kluba Hrvatske stranke prava oporba ima 60% pitanja a pozicija ima 40% pitanja. Bilo bi dobro kada bi to bila praksa i u našem parlamentu. Međutim, s obzirom na međustranački dogovor koji je bio napravljen prije ovoga zasjedanja odnosno tijekom prošloga tjedna, tijekom prošlotjednog zasjedanja Sabora kada je dogovoreno da se postavlja 40 pitanja i da stranke imaju kvote po kojima će i odgovarati mi u stavku 3. predloženih izmjena Poslovnika stavljamo slijedeće primjedbe i u tom pravcu ćemo staviti i amandman. Dakle, prvo mislimo da i ona stranka, da sve stranke koje imaju više od jednoga zastupnika moraju po ovom principu na prema pola trebaju imati takav broj zastupnika, takav broj prava postavljanja pitanja. Dakle, i stranka koja nema Klub a to je u ovom slučaju Liberalna stranka bi imala pravo na postavljanje jednoga pitanja na svakoj sjednici Parlamenta. A smatramo da stranka koja ima jednoga zastupnika, a tu se radi u Parlamentu samo o jednoj stranci koja ima jednoga zastupnika bi imala pravo postavljati pitanje, ne kao što je <PARTY> predložio svaku četvrtu sjednicu, nego svaku treću sjednicu Parlamenta. Dakle, u tom pravcu ćemo staviti i prijedlog izmjena, odnosno amandman na članak 3. predloženih izmjena. Dakle da stranke koji imaju i klubova, kao i stranka koja ima, ili stranka koja ima dva zastupnika postavalju pitanja po dogovorenom principu, dakle podjeljeno sa dva, a da stranka koja ima jednoga zastupnika postavlja pitanje na svakom trećem zasjedanju Parlamenta. Što se tiče stavka 2. članka 3. a smatramo da treba također izvršiti korekciju i da se u onom dijelu gdje se kaže da se pri izračunu kada rezultat završava as 0,50 koregira na
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Prije nego što započnem raspravu u ime kluba <PARTY>-a, <PARTY>-a molim samo državnu tajnicu da mi odgovori da li se prema odredbi članka 131. stavka 2. Zakona o sudovima odredbe toga zakona koje se odnose na suce shodno primjenjuju i na suce porotnike, ako nije drugačije određeno. I da li to znači da se za suce porotnike Vrhovnoga suda primjenjuju isti zakonski uvjeti kao i za suce porotnike Županijskih sudova. Odlično. Ako je to tako, u ime <PARTY>-a i <PARTY>-a tražim sljedeće. Prvo, da Ministarstvo pravosuđa istoga časa povuče oba dva prijedloga. I drugo, da ministar pravosuđa utvrdi odgovornost državnoga tajnika Dražena Bošnjakovića koji je potpisao obadva prijedloga i treće da se utvrdi odgovornost predsjednika Županijskoga suda u Velikoj Gorici gospodina Vitomira Bojića i predsjednice suda gospođe Mirjane Rigljan u Zagrebu. Naime u ovome prijedlogu došlo je izravno do kršenja odredbi stavka 1. članka 94. Zakona o sudovima prema kojoj sudac, pa prema tome i sudac porotnik, dakle što uključuje i suca porotnika za mladež, suca porotnika županijskog suda, suca porotnika Vrhovnoga suda, ne smije biti član političke stranke, niti se baviti političkom djelatnošću. Isto se dakle odnosi dakle na sve razine sudova, odnosno porotnika. Naime, imamo dokaze i na jednome i na drugome prijedlogu, nalaze se kandidati koji su neposredno i aktivno sudjelovali u izborima i to jedna od kandidatkinja za suca porotnika Županijskoga suda u Zagrebu nastupila je na lokalnim izborima 2009. godine kao kandidatkinja na listi, na nezavisnoj listi kojoj je voditelj, odnosno nositelj bio gospodin Antun Mateš, to je nezavisna lista gradske četvrti Gornji Grad Medveščak, a drugi kandidat sa liste za suca porotnike Županijskoga suda u Velikoj Gorici, ne samo da je sudjelovao na mjesnim izborima u Ivanić Gradu, nego je i izabran sa liste Socijaldemokratske partije Hrvatske i Hrvatske socijalno-liberalne stranke u član
Kolega Radoš istaknuo je slabost rasprave o ovoj najvažnijoj točki jer osim nazočnih članova nema ostalih članova Vlade. Pa dozvolite kolega da ja rečem o našoj ozbiljnosti, nas parlamentaraca. Kako je vođena rasprava o ovoj jednoj od najvažnijih točaka koja je inače točka o politikama i rezultatima rada? Pa vidite, počela je u 17,02 u toku jučerašnjeg dana. Govorila su samo 4 kluba. Moram reći rekord je bio <PARTY>-ovog kluba koji je raspravu prepolovio, nije iskoristio 15 minuta radi brzine, nije. Isto tako, isto tako, znači to je odgovornost klubova kako se govori o tome. Ali još nešto, koliko je zastupnika govorilo. Koliko je zastupnika? Dovoljne su ove ruke. I to samo iz <PARTY>-ovog kluba, <PARTY>-ovog i evo vas I <PARTY>. Nisi govorio. … A dobro, ajde. Ja ne govorim o klubovima, govorim o zastupnicima. 4 kluba su govorila. Znači, samo opozicija je govorila. Ni jedan zastupnik <PARTY>-a nije govorio. A sad možda reći ministru. Zamislite, ogromni uspjesi Vlade, izvanredni rezultati, sve se ponose, a nitko o tome u Saboru ne želi govoriti. Toliko da probamo reći o našoj ozbiljnosti kako raspravljamo o ovome. Jer bitno je samo ušutkati opoziciju i ne ići sa negativnim vijestima prema biračima. Tako rješavati probleme u Hrvatskoj očito nećemo i dali smo zaista ružni doprinos raspravi o ovako važnoj temi.
Hvala lijepo gospodine zastupniče Bulj. A govorili ste o zdravstvu i o tome kako je vrlo teško organizirati zdravstvo u području, na ruralnim područjima i to je potpuno se slažem, ali evo danas je vaš član <PARTY>-a gospodin Kristić vrlo jasno rekao da građani ne bi trebali se povinovati odluci države, da je potrebno cijepiti djecu, nego daje to odluka svakog roditelja ponaosob i mislim da je to nešto što bi i vi u <PARTY>-u trebali se vrlo jasno odrediti jer to je stvar koja nije bezazlena, kao što vidite malo je čudno da gospodin Kristić iz jednog turističkog područja gdje mu jedna epidemija ospica može ugroziti cijeli turistički dio u Dubrovniku, govori o tome da bi trebali svi roditelji sami odlučivati da li cijepiti ili ne, pa evo nadam se da ćete vi biti protiv tog.
Hvala g. predsjedavajući. Gospodine i gospodo, kolegice i kolege. Eto igrom slučaja u životu sam imao priliku od 2001.redovito obilaziti i boraviti na krasnim otocima Cresu i Lošinju u kontinuitetu i iz osobnog iskustava mogu svjedočiti o strahovito velikim pomacima kvalitativnim koje je ovo društvo učinilo u tih 10, 11, 12 godina prije svega u prometnoj povezanosti tih otoka, a iznad svega i u kvaliteti života na tim otocima zahvaljujući ulaganju i države središnje i županijske razine, ali i otoka otočkih vlasti lokalne uprave, gradonačelnika i svih onih. Bilo mi je poznato prije kao policijskom dužnosniku koje probleme imaju ti otoci, najveći problemi u životu osim onih standardnih demografskih i oko prihoda koji variraju naravno u predsezoni, sezoni u boljim godinama je to jako dobro, a zimi kako kaže g. naš kolega Arsen to je nešto drugo u siječnju, veljači, ali tad je lijepo. I već tada smo mi zapravo svi svjesni sa tim domaćim ljudima dolje, posebno na Lošinju i na Cresu da su osim napominjao sam iskoraka i to je danas neshvatljivo kvalitativno uređeno, doći na Mali Lošinj je manja tlaka nego prije deset dogina, od Krka da ne govorimo da se naplaćuju, nema cestarine do proširenja komunikacije cijele cestovne preko Krka, do trajektne luke u Meragu, do uvođenja mnogih linija sve to skupa se odrazilo u ove godine prije covida na strahovito velik porast turista, Bogu hvala. Taj turizam sa sobom nosi kao što znadete sve ono što treba cijelu strukturu logističku koju treba u to doba proširit, tu se stanovništvo sa svojim domicilnim zapravo neki puta dva do tri puta poveća i onda vidimo ono što nedostaje ili čega nema. A nema primjerice, nema dovoljno mjesta, ako kažemo od onoga naj, gužva je na kopnu, ali tamo je u to doba nać parking prostor nećemo trivijalizirat, ali ima mjesta koje bi se moglo treba ulagat, to lokalne vlasti znaju. Ima onog što ima, ima droge, zlouporaba droga previše, ostale oblike kriminala Bogu hvala nema, ali zlouporaba droga ima i to je stva
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin, rekli ste a svi smo se složili mislim u raspravama da su banke plasirale štetan proizvod. Ako je to točno onda bi trebalo govoriti o odgovornosti za taj štetan proizvod ne samo na način da će banke snositi posljedice financijske nego moraju i odgovarati za tu štetu koju su nanijeli hrvatskim građanima. U tom smislu mislim da bi bilo lakše i rješenje pitanja dužnika koji su, odnosno građana koji su svoje kredite već otplatili. A ono što će ovaj zakon, kojeg naravno podržavam, donijeti mislim da će posljedice više biti pozitivnih posljedica nego što može biti negativnih jer one vraćaju samopouzdanje građanima, vraćaju vjeru u državu, što je jako važno, vraća se taj optimizam i to će biti daleko pozitivnijih efekata u našem društvu nego što će biti ovi financijski koji eventualno mogu se dogoditi iako sam ja potpuno uvjerenja da nakon donošenja neće biti velikih štetnih posljedica za financijski sustav.
Gospodine potpredsjedniče. Dakle, netočno je kolega Kregar rekao da se pitanje upravljanja HRT-a ne može riješiti provođenjem važećeg zakona, koji je a pro po donijet konsenzusom u ovom Saboru. Istina je da je to itekako moguće, da su na vrijeme izabrani članovi, nedostajući članovi tijela koja su trebali imenovat ravnatelja dvotrećinskom većinom. Ne, ne nije ispravljanje mišljenja, to je bila konstatacija. Ovo je bila konstatacija. Gospodine potpredsjedniče bilo je egzaktno rečeno da je nemoguće. Nije točno, ovo je nasilje, ali dobro, dobit ću opomenu. Hvala.
Kolegica Opačić je potpuno netočno iznijela jednu tvrdnju temeljem isčitavanja ostvarenja za prvih 6 mjeseci da u Ministarstvu gospođe Kosor da se ništa ozbiljno ne radi. To naprosto nije točno i takva je jedna ocjena doista paušalna prije svega zato što je riječ o iznosu za godinu dana, svi znamo da se proračun odnosi za cijelu godinu, drugo radi se o novom ministarstvu i naravno da je potrebno pripremiti kompletnu dokumentaciju vezanu uz sve projekte, da budete sigurni da će se sav ovaj novac potrošiti koji je predviđen na ovim stavkama u tom ministarstvu, u to budite uvjereni i da će sigurno oni korisnici koji očekuju pomoć od ovog ministarstva tu pomoć i dobiti na način kako je to ovdje i planirano.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo državna tajnice, uvažene kolegice i kolege zastupnici! Također ću reći nekoliko riječi uz ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o obrtu. Ja osobno dolazim iz obrta pa ću najprvo reći šta smo mi obrtnici pa nevezano uz obrtničku komoru očekivali da bi trebalo promijeniti i da je na neki način sporno u funkcioniranju obrtništva momentalno na tržištu. Naime, vezano je reći ću odmah otvoreno o rad kao prvo inspekcijskih službi. Mi imamo, donijeli smo zakon '93. i taj zakon je na neki način po modelu zakonodavstva koje regulira tu materiju na području srednje Europe naročito Bavarska, cijela Njemačka, Austrija, Belgija itd. I tamo je izričito rečeno da za vezane obrte je potrebna određena kvalifikacija. Potreban je majstorski ispit. I taj majstorski ispit se polaže pred određenom komisijom od same obrtničke komore i naravno da u onom prvom momentu kad je donesen zakon i kad je ustrojena Hrvatska obrtnička komora da nije bilo sve moguće odmah predvidjeti i nije bilo sve jasno kako i na koji način najbolje regulirati. Jer po principu regionalnom odnosno po županijskom principu postoje tzv. obrtničke komore na razini županije. I na razini županija može svaka regionalna obrtnička komora organizirati majstorske ispite, ali smo i svjedoci i to smo ustanovili, to je jedan od problema koji primjećujemo ako govorimo o kvaliteti samih kvalifikacija. To smo primijetili da određene županije nisu jednako razvijene, tako da ni obrtništvo u dotičnim županijama nije na primjeren način razvijeno i nemamo određenih obrta dovoljno zastupljeno pogotovo ne kvalificirani. I onda vam se tu događa da se organizira komisija u takvoj jednoj županiji za majstorski ispit i sigurno da ta kvaliteta tog ispita i te diplome ne može odgovarati kvaliteti recimo jedne diplome u jednom centru gdje je razvijeno obrtništvo. I tu postoje ozbiljne primjedbe od samih obrtnika s obzirom da Hrvatska nije ujednačeno razvijena, da bi se to na neki način centraliz
Nije tome baš tako zato jer u državnom proračunu čitav je niz gradova, općina gdje se ta sredstva za njihove potrebe osiguravaju. Ja želim podsjetiti državnog tajnika da je županija Istarska za ovu 2004. u proračunu Republike Hrvatske zastupljena sa svega 28 milijuna kuna, čak 18 milijuna kuna manje nego prošle 2003. godine kada sam za govornicom govorio da Istra nikada manje novaca nije dobila nego te prošle godine. Ja mogu samo podsjetiti i istina je da je u vrijeme biskupa Bogetića, velečasnog Heka, ministrice Jurkić-Girardi došlo do gradnje Gimnazije pri klasičnoj gimnaziji u Pazinu, međutim ovdje se radi o potrebi izgradnje športske dvorane za nazovimo to tako neka građanska odjeljenja, osnovnih odnosno srednjih škola i molim državu da gradu Pazinu, županiji Istarskoj u tom dijelu izađe u susret. Molim glasanje. U ovom amandmanu ispred Kluba <PARTY>-a tražimo da se u državnom proračunu osigura svega 2 milijuna kuna za dogradnju osnovne škole u gradu Buzetu. Državni tajnik je upoznat da je županija Istarska zajamčila da će gradu Buzetu osigurati 3 ili 4 milijuna kuna za te svrhe, grad Buzet osigurava također negdje između 3 i 4 milijuna kuna za dogradnju osnovne škole u Buzetu i držimo da ukoliko bi i državni proračun u toj investiciji participirao sa 2 milijuna kuna da bi investicija mogla biti zgotovljena već u ovoj 2004. godini. Ukoliko državni tajnik ne može prihvatiti ovo obrazloženje ispred Kluba <PARTY>-a tražim da se zastupnici o njemu opredijele. DA glasuju.
Poštovani predsjedniče, predstavnici ministarstava, kolegice i kolege. Ja kao prvo moram reći da s obzirom na svoje godine nije čudno imam bogato iskustvo i sportskog aktivnog sportaša, trenera, rukovodioca u sportskim klubovima i iz tri sporta iskustva. Neću ulaziti u pravna pitanja, jer nisam pravnik. Osvrnut ću se samo na jedno koje je čak malo u suprotnosti sa mojim kolegama iz saborskih klupa i kluba vezano uz stalnost oduzimanja putovnice. Ja apsolutno ne smatram da Ustav zadire preko granica naše zemlje i da je sloboda kretanja i ograničavanje slobode kretanja u Ustavu zagarantirana do Drave, ovako samo kolokvijalno da upotrijebim, ili do Save ali da se ne odnosi na Brčko ili na Pećuh. A radi se o tome da se ja kao građanin Hrvatske osjećam osramoćenim i poniženim da moji sugrađani sramote i zastavu i grb, i mene i da ja sutra sa neugodom ili nelagodom moram dolaziti u grad u kojem su takvi sugrađani radili stvari koje ne dolikuju kulturnom i civiliziranom svijetu. Htio sam ispraviti kod predstavnika klubova gospodina Radina. Rekao je osamdesetih godina su bili neredi. Ja moram reći ja sam navijač Dinama od rođenja. Sa godinu dana starosti učlanio sam svog sina ali nažalost nisam ga odveo ni na jednu utakmicu jer je to postalo opasno. Da, bilo je nereda ali na način da su se neredi događali između Partizanovih i Dinamovih navijača u Maksimirskoj i da smo mi klinci koji smo išli iz maksimirskog stadiona da se nisu događali na stadionu i u stadionu, ili su bili efikasno spriječeni na početku, da smo znali da idemo Zvonimirovom ulicom kući a ne Maksimirskom. I policija je efikasnije ili manje efikasno to sprječavala. Ovaj zakon podržavam i vjerujem da će s obzirom na iskazanu dobru namjeru i predlagača i sugestija koje su dale moje kolege i pravnici, i nepravnici ali oni svi sa dobrom voljom, da će doživjeti još promjene koje trebaju raščistiti neke stvari. Ali reći ću, tu ćete se vjerojatno mnogi složiti, moje iskustvo iz košarke. Ako vam, ne znam kakve su sad
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora na 8. sjednici održanoj 18. lipnja 2008. godine razmotrio je Konačni prijedlog Zakona o područjima i sjedištima sudova koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 12. lipnja 2008. godine. Odbor je prijedlog zakona raspravio u svojstvu matičnog radnog tijela sukladno članku 73. Poslovnika o radu Hrvatskog sabora. U uvodnom obrazloženju predstavnica predlagatelja ukratko je obrazložila razloge donošenja zakona i pitanja koja se uređuju zakonom, razlike u odnosu na prijedlog zakona. Posebno se osvrnula na primjedbe da Ministarstvo pravosuđa nije izvršilo analizu postojećeg stanja sudova koji se spajaju, naglasivši da se na statističkim podacima za svaki sud utvrdilo postojanje razloga za spajanje prema utvrđenim kriterijima spajanja. Predlagatelj je prije upućivanja zakona u parlamentarnu proceduru obavio potrebne konzultacije sa predsjednicima sudova koji se spajaju, predstavnicima županija, gradova i općina, te dobio potrebnu podršku u projektu. Na tekst Konačnog prijedloga Zakona o područjima i sjedištima sudova u raspravi su iznijeta slijedeća stajališta, prijedlozi i mišljenja. Mišljenje je članova odbora da predlagatelj nije u dovoljnoj mjeri uvažio nomotehničke intervencije iznijete u prvom čitanju. Županijski ustroj narušen je u nekim slučajevima, primjerice u … sjedište i područje Općinskog suda u Pagu obuhvaća i Grad Novalju, a Novalja nije u Zadarskoj županiji. Županijski ustroj narušen je u glavi 7. Bjelovarsko-bilogorska županija. Stajalište odbora kada je riječ o zakonodavnom uređenju područja i sjedišta sudova da pored kriterija za spajanje sudova Ministarstvo pravosuđa treba uvažiti i određene specifičnosti područje suda, tradiciju sudstva, broj stanovnika, udaljenost od sjedišta suda kome se sud pripaja. U raspravi su iznijeti i neki primjeri u kojima specifičnosti tre
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru, drugo čitanje, P.Z. br. 621, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje navedeni konačni prijedlog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 „za“ i 41 „suzdržan“ donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru. Poštovane kolegice i kolege dobro jutro, nastavljamo s radom danas prva točka dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu, prvo čitanje, P.Z. broj 749 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo, a sada bih molio predstavnicu predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovana Nataša Mikuš Žigman, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta. Izvolite državna tajnica.