EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, hvala lijepa gospodine zastupniče, poštovana gospodo i gospođe zastupnici. Dozvolite mi da pokušam odgovoriti na ovo pitanje. Ja se slažem da je to dosta velik problem. Problem je bio izražen u prethodnom razdoblju i sukladno tome ova problematika regulirana je znači, znači način zbrinjavanja i postupanja s otpadom životinjskog podrijetla i životinjskim lešinama regulirana je Zakonom o veterinarstvu i sukladno tome još određenim pravilnicima koji reguliraju ovu problematiku. Ali, ja bih vama odgovorio da naša nastojanja idu u dva pravca. Prvo je, da uočavajući postojeće nepovoljno stanje na pitanju skupljanja i zbrinjavanja otpada životinjskog podrijetla u Republici Hrvatskoj, a osobito u Dalmaciji na prijedlog našeg Ministarstva, znači Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva ide se na organiziranje regionalnih sabirališta otpada životinjskog podrijetla. Znači, ići ćemo na regionalna sabirališta koja će biti bliže objektima koji su ovlašteni za klanje i preradu mesa i mesnih prerađevina. Ali bih želio naglasiti jednu drugu stvar, što držim da je znatno veći problem, jer je manje taj problem izražen kod registriranih klaoničara, kod klaoničara koji rade sukladno zakonu i propisima, oni u pravilu su ti koji poštuju. Veći je problem sa neregistriranim dijelom klaoničara i onih koji rade na crno. I sukladno tome naša nastojanja u narednom periodu idu na pojačanje veterinarskih nadzora i inspekcija kako bi spriječili nelegalno klanje stoke. I mislim da upravo u tom kontekstu treba gledati i naš sustav obilježavanja životinja gdje imamo kompletan nadzor nad svim životinjama s jedne strane. A s druge strane i pravilnike koji idu u pravcu nadzora i kontrole upravo rada onih koji ne bi trebali raditi. Hvala lijepa.
Hvala lijepo predsjedniče, uvažena ministrica. Svjedoci smo da unazad nekoliko godina raste poljoprivredna proizvodnja prema svim statističkim podacima u Republici Hrvatskoj. Isto tako kao čelnik jedinice lokalne samouprave svjedok sam kako Vlada velika pomama za poljoprivrednim zemljištem i smatram da će upravo zakon brojeva, zakon tržišta napraviti svoje kako će ovaj Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta donijeti dobro i da će se sa tim zakonom upravo i okrupniti poljoprivredne parcele, ali i urediti upravo ovi odnosi između jedinica lokalne samouprave i Ministarstva poljoprivrede. Moje pitanje glasi kada bi mogli očekivati neke konkretnije mjere i koliko će se ove izmjene, zadnje izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu ticati promjena regulativa vezano za posao koji bi obavljali djelatnici u općinama i gradovima.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče i suradnici, cijenjeni kolegice i kolege. Pa nije uobičajeno da se na izvanrednoj sjednici Sabora raspravlja po hitnom postupku o trošarinama. Trošarine su vrlo važan segment poreznog sektora ali nije baš sve idilično u tom segmentu kao što se na prvi pogled čini i kao što smo i čuli ovdje. Ako bolje izanaliziramo podatke iz obrazloženja prijedloga zakona vidljivo je nekoliko nelogičnosti. Koliko je uprihodovano od trošarina, na kojim proizvodima trošarine opadaju, prihodi od trošarina opadaju, na kojima rastu. Interesantno je da na luksuzne proizvode je uprihodovano u 2014. godini samo 177 tisuća kuna. To možda se može dati zaključiti da se luksuzni proizvodi ne prodaju u Hrvatskoj, ali valja razmisliti i o tome što je sve definirano kao luksuzni proizvod. Mi imamo proizvoda koji se tretiraju luksuzom, a ne spadaju u luksuz uopće, a imamo proizvoda koji su itekako luksuz ne definiraju se luksuzom, a i oni koji se definiraju nisu luksuz. Primjer vjenčani prsten nije nikakav luksuz ali se tretira kao luksuz. A imamo tako besramno skupih proizvoda koji se tretiraju kao normalan proizvod široke potrošnje a to doista nije. I mislim da je trebalo napraviti jednu sustavnu analizu luksuzne robe i trošarina na luksuznu robu. Vidljivo je to i u kretanju za pola godine 2015. u odnosu za prvu polovicu 2014. godine gdje je samo 36 tisuća kuna trošarina od luksuzne robe. Primjerice na bezalkoholna pića je skoro 50% trošarina od trošarina na alkoholna pića. Mislim da se sa trošarinama postižu mnogi ciljevi i trebaju postizati, a ne samo ekonomski ciljevi. Jer trošarinama se i potiču poželjnosti i suzbijaju nepoželjnosti. One su itekakav instrument za suzbijanje neželjenih pojava. Mislim da se u obrazloženju zakona najviše potenciralo ono što je najmanje istaknuto u zakonu, a to je smanjenje trošarina za male pivovare. Kao da je zakon, tako se da steći dojam, da je ponajprije zakon donesen zbog njih. U obrazloženju izostaje
Hvala lijepo. Kolegice, na početku rekli ste jednu važnu konstataciju, ustvari otvorili ste dilemu da li će prihodi u 11. i 12. mjesecu, očekujući prihodi biti dovoljni i za pokrivanje ovog rebalansa. Dakle to je zaista uznemirujuća konstatacija i možda to nije još dovoljno razjašnjeno pa bi bilo dobro još jednom to pojasniti. Drugo, spominjali ste niz brojki gdje su i ovo što govorite u odgovorima na replike, dakle kakva je ozbiljnost uopće dokumenta koji se donosi u 11. i 12. mjesecu koji se zove državni proračun, ako stavke nekih ministarstava se mijenjaju nekoliko puta i po 30%. Čemu to služi na kraju krajeva? Što znači kada se neko Ministarstvo recimo gospodarstva na kraju oduzme 300 milijuna kuna u 11. mjesecu. Pa čemu je to uopće stajalo u proračunu? Samo da bi ministri mogli govoriti kako će biti subvencije i pomoć gospodarstvu veće nego ikad, a već unaprijed znaju da to neće nikakve veze imati na kraju godine jer ih neće niti pitati o tome. Ili Ministarstvo poduzetništva i obrta 140 milijuna kuna manje. Koliko smo se nagledali ministra Marasa da hoda okolo i da se hvali najvećim proračunom ikad za pomoć malim i srednjim obrtnicima. To je sve laž na kraju krajeva. Kakav ćemo mi sutra proračun isto o čemu ćemo raspravljati kada vidimo da se proračuni određenih ministarstava mijenjaju i to rebalansirani više od 30 na rashodovnoj strani. Dakle ili što je vjerojatno činjenica da fali kompetencije, znanja i struke u svim segmentima rada ove Vlade i isto tako velike neodgovornosti prilikom donošenja strateških i važnih dokumenata koji moraju odrediti temeljne smjernice gospodarske politike za naredno razdoblje. Hvala.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega, ima jedna vrlo strašna kletva, otprilike glasi ovako: dabogda imao pa nemao. Ja se slažem da je ovaj zakon nepravedan, ali nepravedan je spram 40% onih općina i gradova čiji je indeks razvijenosti ispod 75%, a ne nalaze u PPDS-u niti u brdsko-planinskom području i ne dobivaju nikakva sredstva i dotacije kao što dobivaju recimo gradovi i općine koje ste vi nabrojali u Istri, a indeks razvijenosti evo i Laništa i Buzeta i Buja je iznad 100%. Recite vi meni, ono svi smo mi lokalpatrioti ali da li je to pravedno, ja mislim da nije. Hvala lijepo.
Poštovani ministre, mi ovdje imamo recimo situaciju da gradonačelnik ili načelnik koji nema zamjenika, a zbog duže odsutnosti ne može obavljat svoju funkciju za koju je dobio izborni legitimitet da njemu vijeće bira zamjenika bez prava da načelnik ili gradonačelnik predloži zamjenika i može se dogodit situacija da za njegovog zamjenika ili zamjenicu bude izabrana osoba koja je direktno od njega izgubila na neposrednim izborima, pa se čovjek može s pravom zapitat gdje je tu izborni legitimitet te osobe i na koji način se tu može osigurat dugoročni razvoj jedne lokalne zajednice. Nažalost, smatramo da ovaj zakon, ovo ne samo da nije reforma nego je ovo loš zakon koji nas baca doslovno 15.g. unazad. Hvala.
Poštovani predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Vlada RH na prijedlog ministra osniva i imenuje rješenjem Stožer civilne zaštite koji se sastoji od rukovodećih osoba i središnjih tijela državne uprave. Ovo sad govorim iz razloga kad se proglasi katastrofa, rukovođenje radom Stožera civilne zaštite preuzima predsjednik Vlade RH ili po ovlaštenju predsjednika Vlade, član Vlade, načelnik Stožera civilne zaštite RH. Ovo je odredba čl. 22. i na ovom primjeru želim pokazat da <PARTY> u ovoj situaciji koja se naravno može nazvat ozbiljnom katastrofom, želi pokazat svoju odgovornost i maloprije ste vidjeli kod glasanja o izmjenama zakona bez replika, bez javljanja, u nastojanju da se što bolje i kvalitetnije riješi centralizirano upravljanje ovom krizom. Mislim da je jako bitno naglasit da u tome trebamo svi sudjelovat. To ne znači placet za bilo kakvu odluku kako nekome padne na pamet. Interes je prije svega zaštititi građane RH doći u situaciju da koliko god bi mogli prigovarat stotine prigovora dat, da nam je interes svima i da vjerujemo u najbolje namjere ljudi koji jesu stručni da zaštite građane RH i da u tom smislu želimo kao odgovorna stranka dat svoj doprinos. U slučaju nastupanja posebnih okolnosti koje podrazumijevaju događaj ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, a ugrožava život i zdravlje građana, imovinu veće vrijednosti, znatno narušava okoliš, gospodarsku aktivnost ili uzrokuje znatnu gospodarsku štetu Stožer civilne zaštite donosi odluke u upute koje provode stožeri civilne zaštite lokalne i područne (regionalne) samouprave. Potpuno nam je jasno da se ovo donosi upravo iz razloga da bi se postigla jedinstvenost u postupanju da se ne dogodi da neko u nekom gradu ili općini ima svoje mjere koje odudaraju od intencija da se zaštite svi građani, kao što nema granica među općinama, nema granica među državama želim naglasiti, a to je pitanje da upravo taj virus ne pozna granice. U tom smislu je i naš do
Kolegice Antičević, vi ste vrlo kategorično ustvrdili da ove mjere neće povećati učinkovitost sudova. Ja iz istog predloženog i izgovorenog zaključujem sasvim obrnuto, ja tvrdim hoće. I trebamo to napraviti. Jednostavno činjenice da imamo najveći broj sudaca, najveći broj sudova i ne riješenih predmeta, treba iščitavati da nas ta tri podatka potaknu da nešto promijenimo u sustavu koji nije efikasan. Vi idete logikom da veći broj predmeta zapravo potiče na zapošljavanje i da je to onaj korak koji bi trebao popraviti situaciju. Međutim, nije! Treba pronaći drugo rješenje jer smo pretjerali s tom mjerom i očito je da smo došli do jedne apsurdne situacije koja nas u usporedbi sa susjednom Slovenijom zaista degradira. Mislim da je ovo dobar put i da će se mjere uskoro pokazati efikasne i rezultati isto tako vrlo brzo će biti pred ovim Domom. Ja sam uvjeren da ćemo biti izvješten o pozitivnom napretku. Kolega Mršiću, ja vam ne mogu oponirat u pogledu onih argumenata koje ste vi za sud u Đurđevcu iznijeli. Ja jednostavno ne znam situaciju, ali vam mogu kazati da je što je već bilo spomenuto ovdje pogrešno za svaki pojedinačni sud koji se pripaja ili ukida kako kažete nalazite argumente da se to ne učini jer bi se uvijek moglo naći za bilo koji sud kao i za đurđevački. Međutim, mi ovdje raspravljamo i ove mjere su donesene pred nas, pred ovo Visoko tijelo da bi riješili sustav, a ne pojedinačni slučaj. Ovdje se čak u pogledu Đurđevca kao efikasnog suda nametnuo na neki način kao da je ovo spajanje rezultat kažnjavanja i nagrađivanja. Mislim da je to krivi način i na taj način zaista ne možete podržati, jer ne možete ni razumjeti ovaj koncept koji je ovdje predložen.
Hvala lijepo, potpredsjedniče. Evo nakon što sam imala priliku čuti kao i ostale moje kolegice i kolege u današnjim raspravama, posebno u raspravi nekih predstavnika klubova da je ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o javnom okupljanju, pokušat ću citirat, ruganje sa zakonom i građanima, pritisak na Ustavni sud, lakrdija i licemjerstvo i oduživanje svojim biračima, ja ću svoju raspravu okrenuti od Konvencije o ljudskim pravima i doslovce ću ju citirati. Ona u svojoj točci 1. kaže svatko ima pravo na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja s drugima. U točci 2. kaže ova prava neće biti ograničena izuzev na način propisan zakonom i koji je neophodan u demokratskom društvu u interesu nacionalne sigurnosti ili javne sigurnosti u cilju sprečavanja nereda ili zločina, zaštite zdravlja ili morala ili zaštite prava slobode drugih. Ovim člankom se ne zabranjuje uvođenje zakonitih ograničenja na ona prava koja uživaju pripadnici Oružanih snaga, Policije ili državne administracije. Dakle ovim prijedlogom zakona osigurava se funkcionalnost u obimu ljudskih prava, dakle ne ograničava se pravo na izražavanje mišljenja i to na mjestu gdje je to bilo ograničeno punih 7 godina. Kao što sam naprijed navela i citirala stavak 2. članak 11. Konvencije njima se predviđa i precizira pod kojim uvjetima nacionalne vlasti imaju pravo legitimno se umiješati u ta prava. Pa je tako predviđeno i ograničenje javnog okupljanja o ovim tehničkim uvjetima o kojima su moji prethodni kolege rekle, a to je najmanje 10m od institucija u kojima su adresati kojima se upućuju svoja mišljenja, dakle Hrvatski sabor, Vlada Republike Hrvatske i Ustavni sud. Tim legitimnim ograničenjima radi posebnosti i jedinstvenosti Trga sv. Marka u Zagrebu zakonske pretpostavke za održavanje javnih okupljanja su strože u odnosu na opće pretpostavke koje vrijede za javna okupljanja na ostalim mjestima i ta su ograničenja u granicama kao što je i u sadržaju odluke Ustavnog suda, u granicama razmjernosti i nužnosti. Ali na t
Poštovani kolega, ja ne znam uopće kako bih shvatila vašu raspravu osim kao prilično neukusnu provokaciju. Naime, ili vi uopće ne razumijete šta je diskriminacija i na koji način se uopće diskriminacija manifestira. Čini mi se da vas smeta sama činjenica da u Parlamentu sjedi 25% žena i da vas to ugrožava u vaših 75% koji sjede u Parlamentu. Na žalost ovakve situacije nisu baš ni tako rijetke. Imala sam prilike razgovarati sa nekim ljudima iz politike, muškarcima koji su kukali da je jedini način da dođu na listu za određeno predstavničko tijelo tako da promijene spol. Hoćemo li do toga ići? Mislim ako se osjećate vi diskriminirano u poziciji gdje 75% muškaraca sjedi u Parlamentu i zbog toga što je u emisiji koja se bavi temom ljudskih prava bilo dvije žene, a ne žena i muškaraca, onda mislim da doista ne razumijem o čemu razgovaramo ovdje. Zar hoćete reći da je nasilje u obitelji dominantno takvog tipa da muškarci su ti koji stradavaju? Pa valjda se treba u društvu štiti one koji su ugroženi, a ne one koji su u poziciji dominacije. Doista mi nije jasno koja je poanta uopće bila vaše rasprave osim da izazovete određenu polemiku ovakvog tipa.
Hvala potpredsjednice. Kolega Šuker, u ovoj jednoj vrlo kratkoj replici pokušat ću se osvrnut na ovaj dio čisto na onoga što ste vi spominjali a to je razlozi zapravo promjene ovim zakonskim rješenjem. Puno stvari bih, ja bih se složio s vama kada bi sve bilo u redu, kada bi državni inspektorat obavio svoj posao. Ono što je kolegica Bagarić a vi ste to naglasili rekla što sam državni inspektorat govori a što su glavne poteškoće u radu je zapravo nedostatak koordinacije između pojedinih ministarstava i zbog toga ima i 50 tisuća neriješenih predmeta i tu bi ja na tragu onoga što je kolega Baranović rekao složio se s njim da učinkovitiji rad će zapravo biti postignut ako ministarstvo stoji iza svakog pojedinog inspektora u nadležnosti koju ono ima. Na taj način mislim da bi se puno stvari puno riješilo u onoj misiji, viziji zapravo inspektorata koji on ima a to je ili inspektora a to je prije svega poštivanje zakona, zakonskih propisa, evo hvala.
Poštovani predsjedniče, poštovani zamjeniče. Nisam zadovoljna odgovorom upravo iz vašeg tumačenja toga. Prava i obveze osnivačima ustanova i bolnica u biti se neprihvaćanjem ovih amandmana oduzimaju. Tako da s tom namjerom smo i podnijeli amandman da se ta prava osnivača zadrže bez obzira što pričamo o sanacijskom postupku. Molim glasanje. Da nezadovoljstvo je isto s obzirom da je obrazloženje isto i evo neprihvaćanjem ova dva amandmana upravo ste potvrdili da smo jučer u raspravi po ovoj točki dnevnog reda bili u pravu kada smo upozoravali da ovo nije samo zakon o sanaciji javnih ustanova nego da postoji velika mogućnost da ste iza toga zakona dostupnost zdravstvenih usluga građanima kao takva smanji i mislim da smo na dobrom tragu razmišljanja, a vrijeme će pokazati da smo stvarno bili u pravu i da građani više te svoje bolnice koje sada imaju u svojoj županiji nažalost neće imati na način na koji ih imaju sada. Molim glasanje.
Hvala predsjedniče. Kolega Đurović je inzistirao više puta na hitnosti i taj je problem. Mislim da je hitnost samog odbora, matičnog odbora je bila na tome, na drugoj sjednici rasprava i traženje predstavnika i komore i udruga da se sa komorom krene u izmjene. Znači, na matičnom odboru smo već dobili naglasak i poantu da se ide u izmjene u Komori. I mislim da je ministarstvo dobro reagiralo i da je to prihvatilo i da je ponudilo jedno rješenje. A rješenje što je kolega sad malo prije rekao ne možemo bit članovi više komora za istu djelatnost. Mislim da je i tu je dobro poentirano da idemo dragovoljno učlanjivanje u tu Komoru. I treća stvar mislili smo samo financiranje Komore koji je bio od potpora, znači da bi to, koji se dobiju iz poticaja 0,5 posto da je nekorektno bilo samo onih poljoprivrednika koji su ugroženi da još se njima diže za financiranje Komore 0,5%, a to je bilo od 10 do 15 milijuna otprilike smo dizali poticaja godišnje. Također što se tiče savjetodavne službe koja je bila dosta uključena u rad Komore mislim da će sa ovakvim načinom savjetodavna služba biti puno bolje iskorištena na potrebu poljoprivrednika, odnosno korisnika te službe jer će imati jedno opterećenje manje i moći će samostalno raditi na terenu puno bolje i kvalitetnije nego što je sad bila preko Komore jer smo imali informacije da su dosta morali surađivati sa Komorom, ali i poslove koji nisu direktno u njima bili da su ih morali izvršavati. Evo toliko. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, glavni tajniče, dame i gospodo saborski zastupnici. Prijedlog izmjena zakona o zaštiti od požara došao je u pravo vrijeme. Trebalo je i prije da dođe do izmjena, vjerojatno zakonodavac je uvidio da je u zakonu došlo do grešaka jer se posao na zaštiti od požara nije radio onako kako treba. U ovom Prijedlogu vidi se da će inspektori dobiti službene iskaznice i značke što će poboljšati rad na terenu inspektora kojih ima u Hrvatskoj oko stotinjak. I oni će biti u redu izjednačeni sa inspektorima policije tako da neće biti počinjeni kod vršenja uviđaja kada iziđu na požare i bit će učinkovitiji u, u svom radu. Raščlambom stanja zaštite od požara proteklih godina, nastalih požara i posljedica jer tražeći njihove uzroke zaključuje se da su uzroci u najvećem broju požara propusti čovjeka koji se ogladaju u poduzimanju zabranjenih radnji ili nepoduzimanju propisanih mjera zaštite od požara. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti od požara je dobar i on po prvi puta propisuje sankcije prema osoba koje izazivaju požar i umnogome će olakšati obavljanje inspekcijskih nadzora inspektorima zaštite od požara. Ovaj Prijedlog zakona je usmjeren na prevenciju i represiju. Prevencija je po njemu primarna i temelj je rada za poboljšanje stanja zaštite od požara koja se zajedno sa represivnim mjerama, prekršajni postupci i sankcije, zabrane i slično međusobno usklađuju i nadopunjavaju. Iz navedenih činjenica rad inspektora zaštite od požara je prvenstveno usmjeren nad provedbom ovog Zakona kojeg upravo donosim te bih napomenuo da isti obavljaju nad Zakonom o zapaljenim tekućinama i plinovima, Zakonom o eksplozivnim tvarima za gospodarsku uporabu, Zakonom o prijevozu opasnih tvari i nizom drugih tehničkih propisa i normi. Ovaj Prijedlog zakona propisuje službenu iskaznicu i značku inspektora zaštite od požara što će omogućiti istima kvalitetnije obavljanje poslova. Kada smo kod poslova naveo bih poslove koje obavljaju inspektori, a temelje se n
Gospodine Bulj, … ste odličnu temu, temu poljoprivrede, temu mjera koje se trebaju donositi u idućih 6 mjeseci kako bismo uspjeli izvući naše gospodarstvo. I da, ja se slažem s vama, masu kvalitetnih prijedloga koje smo ponudili oni nisu usvojili. Morat ćemo ili morat ćete njih pitati zbog čega. Ali ukoliko se ne bude radilo na onim mjerama koje idu za 6 mjeseci, pogotovo u segmentu poljoprivrede, pogotovo na ovih 600.000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je još uvijek neobrađeno, nećemo daleko doći, a recesija će trajati više i duže nego ona koja je počela 2008. U idućih 6 mjeseci Vlada treba donijeti plan na koji način ćemo pomoći svom gospodarstvu, ne samo zaustaviti negativne posljedice nego potaknuti rast gospodarstva. Treba definirati koje su strateške grane hrvatskog gospodarstva koje treba poticati. A mi ono što imamo u Hrvatskoj su naši resursi je i šuma i vode i naša pamet, dakle mi smo ti koji trebamo ulagati i u prerađivačku industriju i u drvoprerađivačku i prehrambenu industriju i u IT industriju, a ne samo da nam glavna gospodarska i jedina gospodarska grana bude turizam jer će nas to koštati puno više i naša kriza će trajati puno duže nego što će trajati krize nekih drugih zemalja poput Italije i sličnih koje imaju popriličnu dobit iz turizma. Ali njihova dobit se u turizmu mjeri 5%. Hvala.
Pa ispravio bih gospodina ministra koji je rekao da su neki predlagali mjere. To nisu mjere, to su stvarne korjenite promjene upravo u ovom Zakonu o financiranju lokalne i regionalne odnosno područne samouprave. To je korak ka decentralizaciji Hrvatske, stvarna preraspodjela svih poreznih prihoda uključujući i porez na dobit i porez na PDV. A ispričavam se gospodine predsjedniče, ja nisam namjeravao nikoga uvrijediti niti po vjerskoj niti po nacionalnoj osnovi. Spomenuo sam samo stih bećarca koji se pjevao devedesetih godina u Slavoniji ukazujući na teško stanje u Slavoniji. S druge strane za razliku od lažnih dušebrižnika ja cijenim i poštujem nacionalne manjine, a nisam nacionalna manjina zato što dobivam plaću ovdje. Hvala.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Ma evo, kolega Nenadiću, ja sam mislio da ste svi stvarno razumjeli što sam ja mislio reći na samom početku. Da postoji kod nas neki strah od ove rasprave. A reći ću vam a čemu onda toliko protivljenje upućivanju u drugo čitanje ovoga Prijedloga zakona. Da li je netko od vas ovdje rekao, ovo je dobar prijedlog, trebamo ga dati u proceduru, trebamo ga popraviti, trebamo predložiti još nešto ili dopuniti što fali ovomu Prijedlogu zakona. Zašto odmah toliki jaz na to da možda aludiram na nekoga od nas ovdje u Saboru. Mislio sam ne samo na nas zastupnike nego na i šire ljude izvan ove sabornice. To znači da bi želio da se i svi mi ovdje u Saboru uključimo kvalitetnu u ovu raspravu. Misleći na to zašto o nekom nevažnom prijedlogu zakona javi se 15 zastupnika i ovdje raspravljamo 3 dana, a o ovako važnome jednome Prijedlogu zakona pretvorbe i privatizacije razgovara 10 zastupnika pola dana. Znači, htio sam time dati samo na vrijednosti ovoga Prijedloga zakona. I gospodine Nenadiću, bio sam ovdje u sabornici kada je vodio raspravu doktor Hebrang i sve sam razumio. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega DOriću, ja se uvelike slažem s vašom raspravom, samo bih napomenuo još jedanputa oko pominjanja ovoga straha. Naime, kad sam govorio o strahu pojedinaca nisam mislio da su oni neposredno sudjelovali u nekim malverzacijama i protuzakonitoj privatizaciji. Naime, čuo sam danas puno zastupnika koji izražavaju strah od možebitnog gubljenja radnih mjesta kada bi došlo do revizije pretvorbe i privatizacije pojedinih firmi. Dakle, o tom strahu sam govorio i još bih samo napomenuo jednu stvar koju ste vi podržali, a koju je kolega Kapraljević u svojoj raspravi napomenuo, a što ne stoji, a to je da je ovaj Prijedlog zakona, a vi ste rekli da je dobar, a kolega Kapraljević je rekao da je to bacanje prašine u oči opljačkanim građanima i da je predizborni trik što uvelike nije jer ovaj Prijedlog zakona je iskren, pošten i mislim da samo
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre, i ja se slažem isto da nije dobro da se konkretni slučajevi raspravljaju u javnosti ali sam očekivao da ćete reagirati na ovo što je rekao kolega Vuljanić govoreći o neujednačenosti sudske prakse. Naime, kolega je rekao da su dva razloga zašto je neujednačena sudska praksa, jedno je nesnalaženje a drugo je ispolitiziranost. Ja mislim da nije prihvatljivo niti jedno ni drugo, tim više što je sama sudska praksa organizirana tako da je dostupna svim sucima u Republici Hrvatskoj putem web stranice. Međutim, postoje razlike, ne samo da je sudska praksa neujednačena na području cijele Republike Hrvatske a primjenjuju se isti zakoni nego čak i unutar jednoga suda se različiti kriteriji primjenjuju. Dakle ako se radio sudcu toga suda kada se radi o njegovom slučaju onda su odštete za recimo npr. kazneno djelo klevete čak i 10 puta veće od, čak i drastičnijih slučajeva ako se radi o jednoj, o nekoj javnoj osobi. Pa mene interesira na koji način će Ministarstvo pravosuđa postupiti da bi se ta sudska praksa ujednačila jer smatramo da je to jako bitno, tim više što bi se onda demantirale i ove dvije činjenice koje je kolega iznio a to je da je ujednačenost sudske prakse nesnalaženje, što je meni potpuno neprihvatljivo za suca. I druga stvar još gora ispolitiziranost. Hvala.
U članku 2. ovog zakona piše da je javni prijevoz u javnom linijskom obalnom pomorskom prometu u daljnjem tekstu: javni prijevoz je prijevoz putnika, tereta i vozila u unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnom moru Republike Hrvatske. Pa neka svaki put kad piše javni prijevoz pisati u teritorijalnom moru Republike Hrvatske jer piše jasno u članku 2. da je to u teritorijalnom moru Republike Hrvatske. Amandman 4., to je članak 46. U tom amandmanu izbacujemo ono što je pisalo: "iznimno ako u slučaju iz stavka 2. ovog članka nema zainteresiranog domaćeg brodara koncesija se može privremeno dati stranom brodaru čiji brodovi viju zastavu države članice EU". To se ovim amandmanom izbacuje, dakle toga više nema. Evo, da bi se izbjegla špekulacija da li Jadrolinija ide u privatizaciju, ne ide, kad ide, kako ide ovdje smo mi onda rekli jasno i glasno. Privatizacija Jadrolinije društva za linijski pomorski prijevoz putnika i tereta Rijeka može se obaviti samo temeljem posebno zakona i to nakon dodjele koncesija za sve državne linije sukladno odredbama ovog zakona. Dakle, ako će se Jadrolinija privatizirati to će biti posebnim zakonom o kojem će raspravljati ovaj Sabor, kad bude i ako bude.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Pandek i mene stalno žulja ovaj problem recidivizma. Ja to sam isto na neki način pokušao sam pitati kolegicu Antičević-Marinović i uistinu ovo vi kažete bio je jedan 6 puta. Pa ima onaj podatak da je jedan bio 32 puta koji je bio u recidivu takvoga djela. I svaka čast postignuću Probacijske službe, stručnosti, u to ne ulazim. Ali mi nikako nije jasno da kako recidivisti sa tolikim brojem i za kakva djela kako opet dolaze i koji je to način i tko je u tom lancu, u tom sustavu gdje se griješi. Ja sam prošli petak evo baš isto ovdje raspravljao o okviru one kvalitete sudovanja sudova za mladež gdje smo isto tako vrlo važna pitanja postavili kvalitete, profesionalnosti, specijalizacije ljudi. Jer ako netko ono što je bilo u Međimurju o čemu je kolegica govorila dođe pa svake godine poberu, ne gule krumpire nego ih poberu, poberu krumpire, poberu i svake godine tako redom. Koja je to kvalifikacija takvoga djela i u koju to kategoriju ulazi? Ovoga ostavlja tamo bez egzistencije, on cijelu godinu radi mukotrpno, ovamo dođe pobere i dogodine opet. Pa mislim da to nešto meni tu nije logično. Hvala lijepo.
Gospodine predsjedniče, pitanje upućujem gospodinu Kirinu, ministru unutarnjih poslova. Citiram: "Gospodo vi ne volite Hrvatsku, nikada je niste ni voljeli.", kraj citata. To ste ministre rekli novinarima koji su pisali o novogodišnjoj tučnjavi u kojoj je sudjelovao i sin našeg kolege saborskog zastupnika gospodina Josipa Đakića. Istodobno u vašem resoru se događa svašta. U jednom od najnovijih slučajeva Ministarstvo unutarnjih poslova trošenje novca poreznih obveznika proglašava službenom tajnom. Naime, upravo ste na taj način nabavili četiri presretača i još šest automobila za obavljanje očevida. Na taj ste način nabavili 65 motocikala. Po istom principu nabavljena je u MUP-u informatička oprema, ali i jakne. S druge strane gospodine ministre u prošloj godini u prometnim nesrećama u Hrvatskoj poginulo je 613 osoba više nego godinu dana ranije. Broj prometnih nesreća sa smrtnim posljedicama povećan je za čak 21%, a poginulih je gotovo 3% više. Osobito boli činjenica da je poginulo čak 23, a ozlijeđeno 26% više mladih vozača nego godinu dana ranije, a na vaš prijedlog Vlada je 27. prosinca 2006. godine suspendirala zakonske odredbe o zaštiti mladih vozača. Gospodine ministre, ako je pisanje novinara dokaz da oni ne vole Hrvatsku pitam vas je li neprozirnost u trošenju novca poreznih obveznika i nebriga za živote mladih vozača možda ispravan način na koji se pokazuje poštivanje javnosti i ljubav prema Hrvatskoj? Hvala. Hvala gospodine predsjedniče. Ministre, vašim odgovorom naravno nisam zadovoljan kao i vjerujem velika većina hrvatske javnosti. Dapače umjesto da neke upite razjasnite mislim da ste uveli dodatnu zabunu. Međutim, ovo je naravno i prilika da se ukoliko javnost iz bilo kojeg razloga nije dobro obaviještena pisanjem novinara, vrlo jasno odgovori na postavljeno pitanje što se nažalost ovom prilikom nije dogodilo. Dopustite da samo kažem da je do 2000. godine u hrvatskoj Vladi bilo 5 osobito zaštićenih ministarstava nad čijim radom hrvatska javnost gotovo
Gospođo dopredsjednice Hrvatskoga sabora, gospodine ministre, dame i gospodo saborski zastupnici. Klub zastupnika <PARTY>-a i <PARTY>-a prihvaća obrazloženje predlagatelja ovog zakona te navedenu osnovu za hitni postupak donošenja. Preusmjeravanje dijela trošarine za gorivo na razvoj željezničke infrastrukture što sadašnji Zakon o željeznici predviđa. Može dovesti do dvije posljedice, a) smanjenje proračunskih prihoda te vezano uz navedeno … zaduženja države kako bi se pokrili svi predviđeni troškovi ili b) povećanje cijene motornih goriva za novu uvedenu trošarinu od 60 lipa što trošak razvoja željezničke infrastrukture prebacuje izravno na građane te njihov standard te može uzrokovati cijelu spiralu porasta cijena na malo. Kako je cijena goriva utkana u cijenu brojnih proizvoda, ova metoda u konačnici može uzrokovati povećanje inflacije. Općenito gledano, snažno opterećenje cijena motornih goriva visokim davanjima dovodi do dvojbenih rezultata u državi oblika veličine Republike Hrvatske. Ukoliko cijena motornih goriva postane veća nego što je u susjednim državama mnogi građani će gorivo uzimati sa druge strane granice, tako će novac umjesto u hrvatski proračun odlaziti u proračune nama susjednih država. Nadalje, opterećenje cijena motornih goriva gotovo uopće ne dotiče tranzitni promet. Moderna putnička i teretna vozila mogu većinu međunarodnih prometnih pravaca kroz Republiku Hrvatsku proći bez uzimanja goriva. Stoga je snažno korištenje trošarina na motorna goriva primjerenije geografski većim državama gdje su glavni tranzitni prometni pravci duži od 500 do 600 kilometara koliko je moguće prijeći sa jednim punjenjem goriva. Želim ovu priliku iskoristili kako bi skrenuli pažnju na po nama parcijalnu i dijelom neprihvatljivu prometnu politiku u Republici Hrvatskoj. Zakon o željeznici je bjelodani primjer gdje se olako vrši opterećivanje države u budućnosti bez ulaska u dublje analize. Čujemo kako će i rekonstrukcija željeznica biti usporena zbog nedostatka sredsta
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. EU ovih je dana nezaobilazna tema u svakom kutku Lijepe naše. O tome koliko je put do EU izazovan i zahtjevan posao najbolje govori činjenica da na čelu većine država koje su ulazile u EU nije bila vlada koja je dovršila pregovore. Razlog tome su brojna odricanja, brojne reforme i žrtve koje je potrebno podnijeti prije priključenja tom elitnom društvu. … da smo često puta obuzeti nerealnim očekivanjima. Uvijek se iznova vraćamo na gospodarstvo i njegov razvoj, a zaboravljamo i nismo svjesni da gospodarstva stasaju desetljećima. I to možemo pratiti kroz povijest EU pogotovo kada znamo da je Hrvatska bila suočena sa nametnutim ratom, agresijom, ljudskim žrtvama. Naši današnji konkurenti na globalnom tržištu za to su se vrijeme u miru razvijali proteklih 60 godina. Prema tome, dovršetak pregovora ispunjavanje formalnih preduvjeta za ulazak u EU ne smijemo uzimati zdravo za gotovo ili promatrati kao najnormalniju stvar. Da je tome tako dovoljno je pogledati naše susjede koji su tek na početku puta. Ako pogledamo u prošlost sve uspješno provedene reforme danas su vrlo dobro prihvaćene i što je najvažnije olakšavaju svakodnevni život našim građanima. Društvo je u cjelini otišlo naprijed i možemo reći da funkcioniramo na bitno višoj razini negoli je to bio slučaj na početku naših pregovora. I zbog tih napora i svih provedenih reformi moramo zahvaliti prošloj Vladi na čelu sa gospođom Jadrankom Kosor. Uspjeh predstojećeg referenduma o EU bit će od ključnog značenja za RH i za budućnost njezinih građana. Referendum o EU je pitanje koje nadilazi dnevno politička podmetanja. To je najvažnija odluka koju će hrvatski narod donijeti još od referenduma o samostalnosti RH. Na referendumu potvrđujemo svoju europsku orijentaciju uključujemo se u europsku obitelj i završavamo postavljanje temelja za bolju budućnost. Možda je štete što su se građani unatoč kampanji koja je vođena proteklih godina za EU ozbi
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, poštovani zastupnici. Drago mi je da je poštovani zastupnik prije pročitao ovaj članak 1. Zakona o provedbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju jer on upravo govori da se Zakonom uređuje postupak utvrđivanja stajališta Republike Hrvatske koje njezini predstavnici zastupaju u vijeću i privremenom odboru, prilikom donošnja odluka i preporuka kao i postupak provođenja odluka i preporuka Vijeća za stabilizaciju i privremenog odbora. Rezultat pregovora o Protokolu 7. ne može se usvojiti u obliku odluke privremenog odbora budući da privremeni odbor nije prema odredbama privremenog sporazuma ovlašten odlučivati o svim pitanjima koja su predmet pregovora. Stoga će rezultat pregovora biti usvojen u obliku dodatnog protokola u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju a ne u obliku odluke privremenog odbora. Pregovori se odnose na izmjene Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i privremenog sporazuma zbog pristupanja Europskoj uniji 10 novih država članica. Drugim riječima, pregovora se o novom pravnom okviru koji nije uređen niti odredbama SSP-a ni odredbama privremenog sporazuma. Tome u prilog ide isto tako i činjenica da se europske strane na Protokol 7. odnose se odredbe akta o pristupanju novih država članica Europske unije. Prema odredbi članka 6. stavak 3. navedenog Akta o pristupanju, pristupanje novih država članica, postojećim međunarodnim ugovorima koje su Europska zajednica i njene države članice zaključile sa trećim državama ili koje se privremeno primjenjuju urediti će se Protokolom koji u ime država članica sa trećim državama dakle, i sa Hrvatskom zaključuje Vijeće EU a o kojemu pregovara komisija. S hrvatske strane Protokol 7. ima značaj izmjena temeljnog teksta Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju te je za njegovo stupanje na snagu potrebna ratifikacija Sabora. Stoga se u konkretnom slučaju mora primjenjivati Zakon o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora a ne Zakon o prove
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Poštovana gospođo zastupnice, ja se u potpunosti s vama slažem da je rješavanje pitanja poljoprivrednog zemljšta nešto što je krucijalno u poljoprivredi i sukladno tome postoji Zakon o poljoprivrednom zemljištu kojim je regulirano način raspolaganja i način svih operacija vezano za poljoprivredno zemljište. I sukladno tome Zakonu jedinice lokalne samouprave su te koje za prostor svoje općine ili grada donose program raspolaganja gdje u programu o raspolaganju moraju osigurati poljoprivredno zemljište za povrat, zatim po vrstama namjene raspolaganja se određuje poljoprivredne površine za zakup, poljoprivredne površine za prodaju i poljoprivredne površine za koncesije. Što se tiče povrata to je ono što je regulirano i što je pitanje denacionalizacije i na osnovu zahtjeva podnešenih to praktično se mora uskladiti. Što se tiče drugih oblika raspolaganja, a prvenstveno da kažem vezano na zakup i prodaju tu se radi da su u redu prioriteta obiteljska poljoprivredna gospodarstva, dok je oblik koncesije u prioritetu pravna osoba. Ja ne mogu vama točno odgovoriti što se radi na području Virovitičke županije, jer praktično radi se na području pojedinih jedinica lokalne samouprave ili različitost programa u pojedinim jedinicama lokalne samouprave. Ovaj Zakon je donesen, vi dobro znate 2002. godine. Kao takav on je postavio osnovne odrednice. Mi u ovom mandatu smo u par navrata mijenjali, ali ne suštinu i bit zakona. Mijenjali smo da bi ga poboljšali, da bi ga učinili efikasnijim, bržim i slično. I stoga ne vidim nikakav problem u provođenju zemljišne politike. Imaju problem i vezano za prodaju gdje praktično se ne može prodati zemljište koje nije uređeno, znači gdje postoji potreba rješavanja terena, usklađivanja sa katastrom, katastra sa gruntovnicom i slično, ali to je već jedna druga priča. U oblicima raspolaganja zakupu i prodaji općina ili grad, odlukom općinskog ili gradskog vijeća donosi odluku
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, dame i gospodo zastupnici. Evo, pred nama je Konačni prijedlog zakona o pravobranitelju za osobe s invaliditetom koji karakterizira Republiku Hrvatsku kao demokratsku državu s ciljem zaštite prava osoba s invaliditetom vezano uz dokumente Ujedinjenih naroda, Vijeća Europe, Europske unije koji svojim sadržajima utvrđuju aktualna područja djelovanja, preporučuju primjenu svojih načela potrebe zaštita prava i interesa u nacionalnom i političkom zakonodavstvu. Prema evidencijama u Republici Hrvatskoj ima 429 hiljada 421 invalidna osoba različitih kategorija i uzroka invalidnosti. Ovdje ako pratimo ovu tabelu na strani 8. onda vidimo da tu ima ti uzrok invalidnosti, znači netko je od rođenja invalid, netko je postao invalid rada, netko temeljem bolesti, netko prometna nesreća i ostalo. Ovdje ova kategorija od rođenja invalidnosti kojih ima 25 hiljada 184 prema ovoj evidenciji zaslužuje posebnu pažnju prema mojem mišljenju jer ti su prema svim ovim našim karakteristikama koji trebaju da zaslužuju posebnu pažnju i prema njima se treba posebno odnositi. Prije svega do sada su prava osoba sa invaliditetom bila regulirana raznim propustima na različite načine. Donošenjem ovog zakona biti će lakše ostvariti regulirana prava osobama s invaliditetom. Mi ovdje vidimo prema ovim člancima djelokrug i način rada gdje se pravobranitelj treba zalagati za zaštitu i promicanje prava osoba, interesa osoba sa invaliditetom. Mi znamo da su do sada oni imali dosta velika prava, ali nisu mogli to ostvariti, nisu znali način na koji bi trebali ostvariti. A ja smatram da ovaj pravobranitelj treba raditi tim više što će imati dva pomoćnika da treba raditi oko toga da svi oni imaju prava i da ih on zaštiti u tom pravu. Prije svega, mi imamo dobre zakone na papiru koji vode brigu o zapošljavanju tih osoba s invaliditetom, a ima isto tako zakon gdje netko ne zaposli radnika sa posebnim potrebama, da treba izdvajati određena sredstva da se njima osigura z
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ja ću maksimalno skratiti svoje izlaganje. Ekološkom uzgoju posljednjih desetljeća daje se prednost pred konvencionalnim i integriranim načinima proizvodnje u svim zemljama koje imaju tradiciju poljoprivredne proizvodnje i prehrambenih proizvoda. Nasuprot tome, europskom, a i svjetskom trendu u RH je oko 14 tisuća hektara u ekološkoj poljoprivredi ili 1,29% poljoprivrednih površina u odnosu na ukupne obradive površine. Evo, kolegica Marinović prije u ime kluba i gospođa Sumrak je spominjala Zadarsku županiju pa ću ja nastaviti u tome tonu. Znači, u Zadarskoj županiji je od ukupno skoro 70 tisuća hektara obradivih poljoprivrednih površina u ekološkoj proizvodnji je svega 1,022%. Znači, po poljoprivrednim kulturama u ekoproizvodnji je vinogradarstvo, maslinarstvo, voćarstvo, krmno bilje, ljekovito bilje, miješano povrće i nešto stoke. Kao što se vidi iz podataka Zadarska županija je znači ispod postotnog udjela u čitavoj RH. Međutim, kada je vinogradarstvo u pitanju od ukupno 308 hektara vinograda u ekoproizvodnji na području RH 103 hektara su u Zadarskoj županiji. Kolegica Sumrak je spominjala isto tako i Nadin to je najekološkije vinogradarsko mjesto u RH gdje 14 proizvođača na 50 hektara proizvode vinsko grožđe po ekološkim principima bez uporabe mineralnih gnojiva i kemijskih zaštitnih sredstava, a kontrolirano od strane ovlaštenih nadzornih stanica. U prilog kvaliteti vina koji se proizvode od grožđa sa ovih površina govori činjenica da su 3 vina u kategoriji vrhunskih vina. Ja bih spomenuo isto tako i vinogradara, gospodina Bačića, koji na 18 hektara je podigao ekološki vinograd na šumskom zemljištu, znači kršu, i proizvodi vrhunsko vino u eko prijelaznom periodu. Zadarska županija također ima prvog proizvođača ekološkog maslinovog ulja, to je obitelj Žanpera sa Dugog otoka koji su registrirani proizvođači i eko kozjega sira. Svi proizvođači koji su u sustavu ekološke pro
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice, kolege, tajniče. Prije nego što krenem na raspravu o primaljama reći ću da Odbor za zdravstvo prošli tjedan je imao izuzetno kvalitetnu raspravu u kojem zaista sjede, ja bih rekao kompentetni stručni ljudi iz svih stranaka i da smo sve ovo što sam ja do sada čuo danas od kolegice Borzan, gospodina Šišljagića, pa u petak što smo čuli da smo mi to itekako dobro, pa budući da sada imamo još jaču ekipu tu su i vanjski članovi, vrlo kvalitetno i dobro raspravili. Mi nismo zanemarili, kao što je danas i profesor Hebrang rekao u uvodnoj riječi, nijedan segment razmišljanja o situaciji u kojoj smo se našli sa prijedlogom ovog zakona, a na kraju smo ipak zaključili da će to sve biti uredu i da je vrlo dobro i značajno podržati taj zakon. Prema tome, toliko sada samo uvodno, a ja ću krenuti, pokušati se držati isključivo teme, isključivo zakonskog prijedloga iz sheme, jer sve ovo okolo naokolo i mi smo na našem Odboru za zdravstvo raspravili i jednoglasno smo podržali taj prijedlog. Znači, kao što je rekao gospodin Šišljagić u Republici Hrvatskoj prema podacima strukovnog razreda primalja Hrvatske komore medicinskih sestara, registrirano je tisuću 760 primalja. Do sadašnji zakoni iz 2003., 2005., 2006, godine uređuju rad primalja u sklopu tima primarne zdravstvene zaštite. Radi se po profesionalnoj grupaciji u sustavu zdravstvene zaštite koja do sada, kao što je rekao doktor Šišljagić, nije odgovarajuće zakonski uređena. Kao što nam je poznato Svjetska zdravstvena organizacija koja proklamira cilj, zdravlje za sve, uvažava i značaj primaljstva kao struke koja mora koristiti svakoj ženi kojoj je to potrebno. Naravno da to iziskuje nužnost donošenja zakona kojim će se urediti sadržaj i način djelovanja primalja, što doprinosi domaćem zakonodavstvu usklađenje s pravnom stečevinom Europske unije. Prema tome, djelatnost primalje obuhvaća promociju zdravlja, prevenciju bolesti, otkrivanja patoloških stanja majke i djeteta, osiguravanje
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi ministre. Meni kao zastupniku <PARTY>-a je izuzetna čast i zadovoljstvo i raduje me da nas možemo raspraviti ovdje u Saboru o Deklaraciji o položaju Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini koji na prijedlog Hrvatske demokratske zajednice izglasana u Hrvatskom saboru. Kao zastupnik koji dolazi iz 11. Izborne jedinice točnije Bosne i Hercegovine, a još točnije središnje Bosne također želim jasno reći da podržavamo ovu Vladu kao jedan od tri ta zastupnika. Sad kad je podržava se … podržavao bih je i da je podržava 106 zastupnika jer smatram da ulaže napore i čini što je u njenoj mogućnosti kako bi zaštitila interese Hrvata koji žive izvan RH. Onim kolegama koji su ovdje išli van teme želim samo poručiti spominjali predsjednika Ćovića, dodat se nema šta puno samo da je pripremio specijalan tim … Jer oni koji uopće znaju prilike u BiH da mogu vjerovat da bi sud BiH oslobodio predsjednika Ćovića da je imao ikakvi dokaz. Također želio bih se osvrnuti na čitanje ustavnih odredbi kolegi Bauka treba ih do kraja pročitati. Pročitat ću članak koji govori o zaštiti vitalnog nacionalnog interesa tamo je jasna uloga člana Predsjedništva iz konstitutivnog naroda. Također treba uzeti u obzir i presudu Ustavnog suda BiH po predmetu Ljubić gdje jasno kaže da je konstitutivnost i ravnopravnost natkrovljujuće načelo za sve razine vlasti gdje se biraju. Sad bih se osvrnuo na ovo izvješće o provedbi Deklaracije Hrvatskog sabora o pravima Hrvata u BiH. Iz Izvješća je više nego vidljivo da su Ured za Hrvate izvan RH čini napore i niz aktivnosti kako bi financirao mnogobrojne projekte vezane za Hrvate u Bosni i Hercegovini, vezane za obrazovanje, zdravstvo, socijalu, pomoć studentima, stipendiranje, pomoć ugroženim. Ja koristim prigodu da im se zahvalim na naporima na čelu sa državnim tajnikom Milasom i svim djelatnicima koji uistinu poznaju prilike u BiH. Iz Izvještaja je također vidljivo da ministarstva ulažu napore i ins
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Selak, ne sumnjam u vašu plemenitost, ali evo vi ste u jednoj stranci koja je imala u svoje vrijeme najveći forum ministara od pravosuđa, policije, svu snagu u jednoj državi. Da li smatrate da su danas, vi i vaš suprug ćete donesti jednu novinu poštenja, realnosti, nešto što je potrebno državi nasuprot vaših kolega koji su bili duboko u forumu nerealnosti tada sa jednom platformom koja je obećavala nešto što je završilo za tri sekunde u jednom trenutku? Hvala vam lijepo. Čl. 238., poštovana zastupnica upravi nije rekla ono što spočitava često da joj se ne odgovori na pitanje. Ja ne sumnjam danas u vašu privrženost toj stranci, na kraju ste zbog toga došli i u sabor. Ja sam pitao što se to događalo, oni nisu sami otišli, tada je tajnica u tri sekunde riješila da više nisu tu i u ime toga danas je ta platforma na vašim krilima u poziciji toj u kojoj jeste, ali ta korupcija i među <PARTY>om tada da li je ona postojala, da li smatrate da je sve realno bilo što ste naslijedili?
Ja moram reći da sam izuzetno ponosna što sam i gradska vijećnica u Gradu Rijeci i pripadam <PARTY>-u. I žene u Gradskom vijeću Grada Rijeke koji dolazi iz <PARTY>-a su u većini u odnosu na naše kolege muškarce. Doista tamo vlada potpuna ravnopravnost spolova. Isto tako je kada se govorio o čelnim mjestima i u Primorsko-goranskoj županiji. I to što vrijedi u Rijeci, to što vrijedi u Primorskoj županiji, Primorsko-goranskoj županiji ja želim da to vrijedi i za Hrvatski sabor. A možemo se malo i našaliti, zašto taj muškarac nije rodio, pa da je ta priroda to tako uredila vjerujte mi to muškarci ne bi mogli istrpiti to što mogu žene.
Hvala lijepo. Kolega Marić, vi ste u raspravi sasvim dobro i secirali i politiku, ali i ovaj zakon u svakom njegovom diskutabilnom dijelu i zaista mi već godinu i pol dana svjedočimo serviranju jedne politike, po meni na najnižem nivou ili na najjednostavnijem nivou koja se očituje u tome da se stalno nešto ili monetizira ili se uvode porezi ili se fiskalizira ili se mora nešto poskupjeti. Nigdje ni traga intelektu niti inovativnosti, kreativnosti, jednostavno dignete 2% PDV-a, uzmete 20 milijardi hrvatskim građanima i vi ste uspješna vlast. Ali uvijek ide i objašnjenje ili priprema za to. Sad se cijelo vrijeme govori nema se, mora se. Pa moramo prodat Croatia osiguranje, HPB, uzmite novi Zakon o željeznici, Sabor van-Vlada unutra, prodajemo HŽ-Cargo, ne želimo uopće više uvoditi niti prometnu politiku, nikakvu, ništa. I što nam za to treba, alat. Evo ga, ovaj zakon. Vrlo jasno precizirano, gasimo AUDI, osnivamo DUUDI, dudu varalicu za hrvatski puk i sve stavljamo u ruke jednog čovjeka. On će biti sada gospodar života i smrti u hrvatskom, ajmo reći neprivatiziranom, mrtvom kapitalu. I naravno, zakon po hitnoj proceduri jer opet Sabor van-Vlada unutra i to već godinu i pol dana i nije to slučajno. Zbog toga kažem nema ni dva čitanja niti će biti suvišnih zašto. Samo ćemo svjedočiti opet kažem najjednostavnijim rješenjima, prodaj sve što se prodati može.