EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa evo pomno slušajući i bilježeći sve ove nazovimo to uočene sa vaše strane nedostatke ovoga zakona, ja mogu reći da smo kontigent tih primjedbi u biti mogli svesti na tri ključne. Dakle, svi smo se do sada barem a siguran sam da će biti tako i do kraja rasprave, složili s time da trebamo jedinstveno upravno tijelo i da ovu šumu inspektora treba svesti pod jednu vertikalu bez obzira da li to zvali centralizacijom ali jedinim uređenim sustavom unaprijed planiranim, mislim da za poduzetnike prvenstveno na terenu prvenstveno kroz organizaciju dakle područnih ureda i njihovih ispostava, ne biti savjetodavno tijelo već omogućiti poduzetnicima da one nenamjerne greške koje se događaju a događaju se iz dana u dan, ne tretiramo kao namjerni prekršaj, na njih ne provodimo represivne mjere već damo priliku kod tzv. lakših prekršaja da se oni poprave ili u trenutku samog inspekcijskog nadzora ili izdavanjem rješenja u ruku u koje je to rješenje izdato. Druga velika zamjerka bila građevinska inspekcija. Zbog čega građevinska inspekcija u ovom trenutku doživljava dvije vertikale, dvije ingerencije i zbog čega se dijeli. Dakle mi smo mišljenja i zakonskim prijedlogom smo to i predložili, da samo one građevine za koje je država odnosno ministarstvo izdalo građevinsku dozvolu, ostane u ingerenciji i provedbi inspekcijskog nadzora samog ministarstva. Izrijekom ili brojkom, to su samo danas 4 inspektora. Kolega saborski zastupnik odnosno uvaženi saborski zastupnik uvidio je jednu stvar za koju ja mogu reći možda u samom zakonu i nije objašnjena na način da bude kristalno jasna, dakle ulazak u poslovni prostor kod inspekcijskog nadzora da, ali ne kada se taj prostor tretira kao dom već kad se tretira kao gradilište. Ne dati priliku da inspektor bez bilokakvog naloga uđe na gradilište ili obavi svu potrebnu dokumentaciju i izvrši uvid u monitoring radne snage koja se tamo događaju i aktivnosti koje se na tom gradilištu događaju, mislim da bi uvelike sp
Poštovani gospodine državni tajniče ti fondovi su u Hrvatskoj poznatiji pod nazivom fondovi gospodarske suradnje u kojoj je u vrijeme Jadranke Kosor glavni tehnolog za te fondove bio bivši ministar financija Borislav Škegro. Na svaku kunu koju je uložio privatnik država je davala jednu kunu. Tamo se vrtjelo oko milijardu kuna. Oni su utukli npr. u Agrokor oko 50 milijuna kuna, izgubili, za propalu Centar banku oko 100 milijuna kuna, itd., itd.. Dokle je uznapredovala istraga u vezi tih fondova prije nego mi naš ovdje nije cilj da usvajamo zakone a da se poslije gube novci poreznih obveznika. Prvo istražite i podnesite izvještaj o tim fondovima a posebno ovo što je sad malo prije rečeno u šta ulažu mirovinski fondovi i oni su izgubili novac svih koji uplaćuju za mirovine. Prema tome, mi ovdje u Saboru želimo najprije da se podnese izvještaj gdje se troši novac poreznih obveznika posebno za mirovine, ne želim usvajati nove zakone bez toga.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi jedna mala, kraka izmjena Zakona o trgovačkim društvima i kao što je to postala praksa opet imamo izmjenu zakona po hitnom postupku. Prije svega obrazloženje predlagateljice odnosno razlog predlagatelja kojim opravdava hitnu proceduru je jedino s čim se klub <PARTY>-a ne slaže jer jednostavno nije u skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora koji bi u svom prijedlogu izmjena trebao onda uvesti i jednu odredbu koja bi govorila o neznatnim izmjenama i ili ne … izmjenama zakona da može ići u hitnu proceduru da se ne bi sve i svašta obrazlagalo važnim gospodarskim razlozima. Naime, izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima iz 2012.godine izbjeglo se osnivanje trgovačkih društava u drugim državama članicama u kojima postoji zahtjev za nižom uplatom temeljnog kapitala koji bi potom djelovalo na području RH. i pružena je alternativa i omogućeno je osnivanje društva sa ograničenom odgovornošću na pojednostavljen način i s manjim temeljnim kapitalom. Tom dopunom Zakona o trgovačkim društvima u hrvatski pravni sustav uvedena je inačica društva sa ograničenom odgovornošću nazvana jednostavnim društvom sa ograničenom odgovornošću koje osim što je smanjila migracije hrvatskih poduzetnika, olakšala ulazak u poduzetnički pothvat i spriječila obavljanje neregistrirane djelatnosti. Jednostavno društvo sa ograničenom odgovornošću po svojem je obilježju društvo sa ograničenom odgovornošću i na njega se izuzev kada se izričito i zakonu nešto drugo predviđa na odgovarajući način primjenjuju odredbe koje vrijede općenito za društvo sa ograničenom odgovornošću. Najniži iznos temeljnog kapitala iznosi 10 kuna i mora biti uplaćen u cijelosti u novci, a najniži nominalni iznos poslovnog udjela može iznositi jednu kunu. Međutim, osim što je bilo neophodno olakšati ulazak u svijet poduzetništva i odgovoriti na potrebe poslovanja u EU naknadno se ukazala potrebno
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu na svojoj 47. sjednici održanoj 27. rujna ove godine raspravio je kao matično radno tijelo prijedlog ovoga zakona. Kako navodi predlagatelj glavna namjera prijedloga zakona je stvoriti zakonske pretpostavke za priznavanje umjetničkog obrazovanja kao jednako važnog sastavnog dijela odgojno-obrazovnog sustava RH. Prema predlagatelju implementacija Zakona o umjetničkom obrazovanju omogućit će izgradnju sustava umjetničkog obrazovanja na način da će se uz jednak pristup umjetničkom obrazovanju za sve unaprijediti intelektualni i stvaralački, estetski i socijalni razvoj učenika u skladu s njihovim sposobnostima, a što će pridonijeti stjecanju odgovarajućih kompetencija i kvalifikacija. Prijedlogom Zakona prema vrsti nastavnog plana i programa, odnosno curiculluma definiraju se i umjetnički programi kao glazbeni, plesni, likovni, dramski i drugi. Također, određuje se trajanje umjetničkog obrazovanja kao osnovno plesno obrazovanje koje se izvodi u 4-godišnjem trajanju, osnovno glazbeno koje se izvodi u 6-godišnjem te srednje umjetničko obrazovanje u 4-godišnjem trajanju. Pripremno plesno obrazovanje za srednju školu izvodi se prema curicullumu, odnosno nastavnom planu i programu u jednogodišnjem trajanju dok se pripremno glazbeno obrazovanje za srednje škole izvodi prema curicullumu, odnosno nastavnom planu i programu u trajanju od 2 godine. Također, predlaže se uređivanje načina, uvjeta i postupaka upisa učenika za cijeli sustav umjetničkog obrazovanja od upisa u prvi razred Osnovne umjetničke škole do upisa u prvi razred srednje škole kao i propisivanje statusa učenika Umjetničke škole. Prijedlog zakona sadrži i odredbe o načinu financiranja umjetničkih škola i programa kao i odredbe o načinu, uvjetima i postupku osnivanja i početku rada Umjetničke škole što će pridonijeti izradi Mreže umjetničkih programa. U raspravi su članovi odbora izrazili zadovoljstvo što će se donošenje Zakona o umjetničko
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Klub <PARTY>-a će podržati prijedlog zakon o potvrđivanju protokola o izmjenama i dopunama Europske konvencije o suzbijanju terorizma s konačnim prijedlogom zakona. Kod ovoga prijedloga zakona podržavamo i cilj. Cilj je znači da Hrvatska da svoj doprinos vezano za na međunarodnoj razini borbe protiv terorizma. Točna je konstatacija državne tajnice kako terorizam i korupcija idu zajedno. No mi u slučaju terorizam ima malo bolju situaciju nego s korupcijom i zbog toga podržavamo i ovaj cilj. Jer nama terorizam može doći prije svega sa međunarodne razine. Ali da bi mi se mogli uspješno i učinkovito boriti protiv terorizma moramo poduzeti i druge odgovarajuće mjere prije svega su važne mjere na sređivanju stanja u sklopu Ministarstva unutarnjih poslova. I sami ste svjedoci posljednjih mjesec , dva dana kakve se sve situacije događaju, da je broj kaznenih djela kako ubojstava, tako i obiteljskog kriminala i svih drugih u velikom porastu. DA s druge strane je riječ o počiniteljima koji su višestruki povratnici. To znači da ne funkcionira pravosuđe. Mogli ste sami vidjeti priloge da je riječ o ljudima za jednog su rekli da je već 300 kazneno djelo počinio u sklopu istih kaznenih djela koje je počinio. Što dovoljno govori o tome da nema dobre i učinkovite suradnje prije svega između Ministarstva unutarnjih poslova i Državnog odvjetništva. I s druge strane vezano sa sankcioniranje kod sudske vlasti. Prema tome ukoliko to mi ne riješimo a to znači što se tiče Ministarstva unutarnjih poslova. Znači Ministarstvo mora biti kadrovski, ekipirano i na način po stručnosti ne podobnosti. I mora biti opremljeno i obučeno. Sve te stvari su sada dosta loše na razini Ministarstva unutarnjih poslova. I zbog toga predlažemo Vladi da se u tome dijelu poduzmu odgovarajuće mjere. Ali nije dovoljna samo kažem ekipirati Ministarstvo unutarnjih poslova opremiti ga, obučiti, riješiti pitanje radno pravnih statusa i svega
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ja bih isto naglasio malo, pročitao gdje kaže u vezi s prijedlogom odluke o pokretanju postupka za sklapanje Sporazuma o financiranju u vezi s pokusnim programom za očuvanje obnavljanja kulturne baštine u području sukoba na zapadnom Balkanu. Gospodin Dorić je rekao jako je to dobro shvatio i jako je dobro rekao. Ja ne znam kaki su bili sukobi. To bi isto bilo da kažemo da je bio sukob između Njemačke i Poljske kada je Poljska okupirala, Njemačka Poljsku. Kao što piše ja bih bolje rekao agresijom na Republiku Hrvatsku uništeni su mnogi sakralni objekti, bolnice, crkve, muzej, Radnički dom, domovi, obiteljske kuće, škole, vrtići. Da je Europa tako razmišljala devedesetih ne bi sada razmišljali i o ovome poklonu za Vukovar od milijun eura, a ne bi, bilo bi spašeno oko 15000 ljudskih života. Mislim da je to i da ne moramo mi robovati ovim stvarima da kažemo da je taj dio sukob. Mi moramo reći agresija na Republiku Hrvatsku. Ovim vidim već da je naš branitelj Purda Tihomir je bio optužen, Srbija ga optužila za zloćin, a Purda nikad nije bio u Srbiji. Za vrijeme rata je bio u Republici Hrvatskoj. To sad kad mi smo optužili nekoga u Americi da je pucao u nekog vojnika, i to mi sve govori da ćemo mi morati jednostavno da idemo ka, da poništimo tužbu da budemo ko nas bre zavadi i to bi tako bilo, kako je to krenulo a mislim da tako, da tome vodi. Mi se ne smijemo stiditi naše žrtve, zašto sam ja bio u Srbiji 9 mjeseci u logoru i Mitrovica, Niš, Aleksinac, ja ne znam zbog čeg sam bio onda. Onda nisam bio u logorima, to je bio sukob neki. Gospodine potpredsjedniče, vi ste svjedok meni kad govorim. Dalje, Vlada Republike Hrvatske je uložila i sve vrijeme ulaže Ministarstvo kulture evo na čelu bivšeg ministra gospodina Biškupića dali su svoj obol naših, nitko se nije sjetio da taj razrušeni Vukovar i cijelu Hrvatsku Vlada je Republike Hrvatske o tom vodila brigu i koliko je mogla pokrila je pročelje r
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora uvaženi gospodine ministre, gospodine pomočniće ministra, kolegice i kolege. Uzimajući u obzor da je ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o poticanju ulaganja danas u prvom čitanju možemo u raspravi dati smjernice i prijedloge koji će u mnogo čemu jasnije i bolje definirati poticanje ulaganja. Naravno da smo mi u klubu <PARTY>-a podržali i podržavat ćemo bilo koje prijedloge, koji će ići u usmjeravanju rješavanja i poboljšanja onoga što je do sada bilo. Dosadašnjim zakonom o poticanju ulaganja predviđene su poticajne mjere iz područja poreznih olakšica, carinskih olakšica, poticaj zatvaranje novih radnih mjesta i poticaja za edukaciju ili prekvalifikaciju djelatnika. Neovisno o poticajnim mjerama koje propisuje zakon osnovne prepreke u realizaciji investicija u Republici Hrvatskoj očituju se u administrativnim preprekama i nedostatku koordinacije između državnih institucija ali i javnih poduzeća. Teško je odlučiti se za pokretanje nekog investicionog projekta ukoliko na terenu ne postoji i adekvatna infrastruktura, a kada je riječ o većim projektima lokalna i regionalna samouprava nisu u mogućnosti same osigurati istu. Analizirajući prijedlog izmjena i dopuna ovoga zakona ne nadziru se rješenja postojećih nedoumica. Naime, ukoliko netko želi investirati u novi proizvodni pogon gdje bi zaposli 100 radnika i pri tome razmatra mogućnost moguću destinaciju isti neće moći pouzdano izračunati trošak investicije i poslovanja u određenom razdoblju. A upravo je to od krucijalne važnosti za izbor destinacije pa se nameću sljedeća pitanja. Prvo. Dali kupnja zemljišta ulazi kao obračunska vrijednost ukupne investicije i gdje to piše i tko to određuje. Drugo dali kupnja nove opreme ulazi u vrijednost investicije i gdje to piše i tko to utvrđuje. Treće. Dali će investitor ostvariti pravo na novčani poticaj u smislu otvaranja stotinu novih radnih mjesta. I tko to utvrđuje. Četvrto. Dali će ostvariti pravo na prekvali
Hvala lijepa. Gospdoine predsjedniče Hrvatskog sabora poštovani gospodine ministre i suradnici, poštovani kolegice i kolege zastupnici. U okviru rasprave o izmjenama i dopunama zakona o dražvnoj potpori u poljoprivredi, ribarsvu i šumarstvu u kojoj smo do sada čuli puno podatka i činjenica o težini stanja u predmetnom području. U kojoj smo čuli puno različitih ideja i pogleda na to. kako poboljšati stanje, u kojoj smo čuli puno disonantnih tonova da ne kažem prepucavanja, vezano na koje bih želio istaknuti da bi poljoprivedna politika pogotovo u ovoj situaciju trebala biti nad stranačko pitanje lišeno dnevno političkih interesa. U kojoj nitko ne bi trebao polagati ekskluzivno pravo za zaštitu sela i poljoprivede, nego bi svi trebali istinski i zdušno raditi zalagati se da se tom prevažnom segmentu hrvatskog društva i gospodarstva pomogne. Čuli smo na žalost i to da ne netko ranije donio zakon kojeg nije poštovao i provodio a naknadno optužuje nekoga iza sebe zašto taj zakon provodi. To je na žalost dio političkog folklora, koji bi končano trebao prerasti u odgovorno ponašanje. U ime Kluba <PARTY>a dao sam potporu ovim promjenama koje predstavljaju iskorak prema snažnijem poticanju proizvodnje onih proizvoda koji u RH nemamo dovoljno. Koji se u velikoj mjeri uvoze a koje snažnije poticanje a kojih snažnije poticanje važno i zbog dostizanja kvota prije ulaska u Europsku uniju. Dao sam potporu i znatno poboljšanim i povećanim iznosima potpore donotku, kao i uvođenju nekih posve novih potpora. U ovoj pojedinačnoj raspravi želim kratko objasniti što sam mislio kada sm u ime kluba rekao, da s obzirom an prijalazno razdoblje i potrebu postupnih promjena neka rješenja treba ublažiti. naime, u ime nekoliko zastupniak <PARTY>a predložio sa amandane koje bi trebali ublažiti prijelaz i mnogim obiteljskom gospodarstvima pogotovo u svjeverozapadnom dijelu Hrvatske omogućiti da i u manjem opsegu proizvodnje egzistiraju da ne kažem opstanu,. Prvo, predložio sam amandman da se težin
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege! Ministar Šuker je rekao da je na temelju AVISA moguće vidjeti da Europska unija se zalaže za ukidanje nultih stopa na porez na dodatnu vrijednost. Ja bih htio ispraviti ovaj navod jer on nije točan ili barem nije u cijelosti točan. Naime, smjernicom Europske unije o harmonizaciji stopa PDV-a utvrđeno je da članice Europske unije uz opću stopu mogu koristiti jednu ili više sniženih stopa što Hrvatska ne koristi, da najniža stopa ne može biti manja od 15% te da se nultom stopom i dalje mogu koristiti one zemlje članice koje su je imale ugrađene u svoje porezne sustave prije početka 1991. godine. Republika Hrvatska je u svom poreznom sustavu prije 1991. godine imala ugrađene nulte stope, doduše ne tada na porez na dodatnu vrijednost nego na porez na promet proizvoda i usluga koji je tada kako se zvao porezni zakon koji je činio taj porezni sustav kao i kod mnogih drugih zemalja Europske unije i u tom pogledu stvar je pregovora kako će se izboriti oko ovog pitanja a ne jednostrano prihvatiti ovo rješenje.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. S obzirom da je ovaj zakon u prvom čitanju ja ću ovdje iznijeti samo neka razmišljanja i neke prijedloge nadajući se naravno da to može biti od koristi i da će se to na kraju uvažiti. Ja ću najprije poći od ovog da se u ovoj domeni, dakle kada se radi o vodama i gospodarenju vodama, da se radi o krupnom i važnom nacionalnom resursu koji se vi to sami znate mjeri prilično velikom količinom novaca i prilično izraženim javnim interesom koji se mora štititi. S druge strane kada je to tako, kada je izrazit javni interes, kada je velika korist i veliki novci u pitanju, onda mi se čini da mora biti recimo tako vertikalna garancija da će se taj interes zaštititi i da će biti javne kontrole, i da će se suzbiti recimo tako svaka moguća korupcija u svemu tome. To je polazište od kojega ja polazim, a ovdje ću iznijeti neke prijedloge vezane za konkretne odredbe zakona i to samo neke sljedeće. Najprije u članku 25. govori se o nekoj vrsti nadležnosti odlučivanja i tu je ja mislim sasvim dobro i ispravno postavljeno. Najprije imate prije toga članak 24. Hrvatski sabor donosi Strategiju upravljanja vodama. Onda iza toga imate u 25. Plan upravljanja vodnim područjima donosi Vlada Republike Hrvatske, prije toga planovi i programi koji se na cijelo to područje odnosi, također donosi Vlada Republike Hrvatske. To naravno kazuje da se radi upravo o ovom o čemu sam kazao, o važnom interesu i zbog toga se važni dokumenti donose na ovako visokoj razini. E sada, ja tu dodajem nešto što piše ovdje u članku 29. isto se odnosi na ovo pitanje nadležnosti u odlučivanju o važnim stvarima. Ovdje u članku 29. na kraju piše, plan upravljanja vodama, pa onda tu ima jedan dio u kojemu piše, izvršava se sukladno uvjetima i mjerilima propisanim u odluci o izvršenju plana upravljanja vodama, donosi Upravno vijeće Hrvatskih voda. I ja predlažem da se i u ovoj odredbi sukladno ovoj potrebi da se važne odluke donose kako bih rekao uz ovu vertikalnu jav
Hvala lijepo. Moje pitanje je upućeno premijerki Kosor i ide otprilike ovako. Gospođo Kosor, Hrvatska je ušla ili već je blizu dužničkog ropstva, gotovo 3% BDP-a plaćamo samo kamate na dugove koje ima Hrvatska. Svaki četvrti stanovnik živi ispod granice siromaštva, skoro milijun ljudi u Hrvatskoj živi ispod granice siromaštva. 320 tisuća ljudi je nezaposleno. Vi ste prije nekoliko tjedana rekli da je 2010. godina istina. Da, hrvatski građani će 2010. doživjeti kao godinu istine, kakvi su rezultati rada šest godina rada <PARTY>-ove vlasti. Moje pitanje je kako biste nazvali 2009. godinu? Možda, s obzirom da ste početkom godine negirali krizu godinom neistina, godinom laži? Možda, s obzirom da ste od 10 antirecesijskih mjera 2009. godine proveli nedovoljno samo jednu, kao godinu nečinjenja hrvatske Vlade ili neaktivnosti hrvatske Vlade? Možda, s obzirom da ste u 6. mjesecu 2009. rekli poljoprivrednicima ima novaca za poticaje, možda je po vama 2009. godina obmane? Ili možda, s obzirom da ste u 7. mjesecu uveli krizni porez, harač, godinom 2009. možete prozvati otimačine hrvatskih građana, odnosno novca od njihovih plaća. Ili, s obzirom da nakon 6 mjeseci vraćate dio, odnosno priznajete da je harač bio krivi potez godinom promašenih poteza. A kako biste gospođo Kosor nazvali posljednjih šest godina hrvatske Vlade s obzirom da se vanjski dug povećao na 44 milijarde eura, s obzirom da je broj nezaposlenih isti onaj koji ste preuzeli 2004. godine, s obzirom da ste gospodarstvo Hrvatske vratili u 2006. godinu Da li biste tih šest godina hrvatske Vlade nazvali izgubljenih ili potrošenih šest godina. Hvala lijepo. Hvala lijepo. Gospođo Kosor, prvo da vam odgovorim. Četiri godine bih nazvao godinama otvaranja Hrvatske, godinama gospodarskog rasta 2000. do 2003. Postavila je pitanje gospođa Kosor. Na žalost tamo gdje smo mi stali vi niste nastavili. Isti je broj nezaposlenih 2004. i danas. Gospodarstvo je stalo u 2006. godini. Unutarnji dug je kao i '99. godine. Vi ste dodatno
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo u nizu zaista vrlo ružnih kletvi i netočnih navoda, ja bih ispravila onaj koji govori o tome kako je ovo alibi. Ne radi se ni o kakvom alibiju. Mi već neko dulje vrijeme nakon što se uspostavilo da se bilatelarno ovaj problem ne može riješiti, dogovor je a činilo mi se i konsenzus da se ide pred međunarodno pravosudno tijelo. E ovaj sporazum koji je pred nama to predlaže. Dakle, nikakav alibi, nego najbolji sljedeći način koji hrvatska Vlada može pronaći, a da se problem koji zaista je problem riješi. Hvala lijepo.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Petrov. Sve ste lijepo govorili i ja se s vama mogu u potpunosti s nekim stvarima složiti, međutim ova Vlada je 90% poreza na dobit na 12% smanjila do 7 milijuna poduzetniku, parafiskalne namete svakako treba skloniti. Kao poduzetnik sam već 30 godina u tome, 25 godina smo uništavali državi, ja bi slobodno rekao, sve vlade do sada su samo pogodovale velikima i onima koji su pretvorbe napravili kriminalu, nisu plaćali poreze, a <PARTY> je radi poreza oslobodio i otpisao što bi u svakoj modernoj državi bili u zatvoru. Ova Vlada je napravila više u pet godina za poduzetnike i obrtnike nego sve dosadašnje vlade koje su normalnim i poštenim poduzetnicima uradili do 25 godina, ja vam to moram sigurno reći jel sam sam unutra pa to dobro poznajem. Znači ova Vlada što se tiče poduzetnika je pokušala u zadnjih pet godina napraviti više nego su oni u 25, osim onih koji su krali pretvarali i postali milijoneri, to su radili do 25 godina. Oprostiti poreze u svakoj modernoj državi se ide u zatvor, samo ovdje se nije išlo. To je napravila <PARTY>-ova vlada za vrijeme Linića. Hvala.
Evo hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa kolegicom. Energetska učinkovitost predstavlja jedan od ključnih koncepata moderne ekonomije i pretpostavka je za postizanje čitavog niza ciljeva definiranih tzv. zelenim politikama. Budući da veća energetska učinkovitost doprinosi smanjenju onečišćenja okoliša podiže stupanj sigurnosti opskrbe energije, a time i energetske neovisnosti države, te povećava konkurentnost domaće industrije zasigurno je možemo smatrati jednom od okosnica održivog razvoja RH. Intencija ovog zakona je uspostava preciznih mehanizama kojima će se ostvariti uštede u krajnjoj potrošnji energije na način na koji je to propisano europskim zakonodavstvom. Direktivom 2018/2002 izgrađuje se zajednički pravni okvir za promicanje energetske učinkovitosti unutar EU. Za nas je bitno sama direktiva se primarno odnosi na otklanjanje uočenih nedostataka na tržištu energije, a njezini tvorci su nastojali uspostaviti i nedvosmislene pravne protokole kojima bi doprinijeli rješavanju urgentnih ekoloških problema koji prijete opstanku i biološkoj raznolikosti prirode. Usvajanje načela energetske učinkovitosti zahtijeva da se sve gospodarske aktivnosti i budući projekt promatraju kroz prizmu tog načela. To konkretno znači da bi se u budućnosti trebala pojednostaviti mobilizacija kapitala i osigurati efikasnije investiranje u gospodarske sektore poput energetike, prometa i graditeljstva čiji nositelji mogu garantirati energentski održivu tehnološku realizaciju proizvodnog procesa. Pretpostavljam da će našim građanima biti najinteresantije da se putem ovog zakonskog prijedloga u domaće zakonodavstvo ugrađuju dijelovi navedene direktive a vezani uz prava potrošača, odnosno kupaca povezanog sa mjerenjem i obračunom potrošnje električne energije, prirodnog plina i posebno toplinske energije i potrošnje tople vode. Posebice se ističe važnost pitanja individualnog mjerenja i obračunavanja potrošnje toplinske energije. Kako bi se osigura
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih se osvrnuti na kolegičino izlaganje u sljedećoj misli a to jest ovo. Kako je gazda, A.K.A Ivica Todorić izvukao legalno 725 milijuna kuna iz Agrokora. Naime Agrokorova društva sva su u suštini povezana i ovisna jedna o drugima. I sada što se događa? Jedna od tih poduzeća su stvarala gubitke, druga su stvarala dobit. Logika je kod koncerna da poduzeća koja ostvaruju dobit s tom dobiti pokrivaju gubitke poduzeća koja stvaraju manjak. Međutim, što je gazda radio? Gazda je gubitke, odnosno ta poduzeća koja su stvarala gubitke, njih je pokrivao zaduženjima a dobit koja su ostvarivala, znači ti profitni dijelovi koncerna nju je kanalizirao vertikalno prema gore i svake godine se isplaćivao dobit iako je u suštini Agrokor bio u gubicima. I to je najstrašnija tema u cijeloj ovoj priči. Znači Ivica Todorić je izvukao u 5 godina 725 milijuna kuna dobiti. Sa tom dobiti je očistio svoj dvorac od hipoteke i što se događa? Znači kako je objasnio Toni Soprano u toj svojoj emisiji, tj. u seriji Sopranos, on je ovako objasnio da je njegov poslovni model takav da novac ide prema gore a da ne kažem šta ide vertikalno prema dolje. I on je zapravo upropastio i dobavljače i sve ostale vjerovnike i radnike koji sada ne znaju jesu li živi ili mrtvi, šta će biti s njima, hoće li dobiti plaće. I kažem, umjesto da se tj. ono što je problem je da nitko ne dovodi u pitanje to što je on napravio. Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege ja ću samo nekoliko kratkih rečenica u prilog upravo donošenju ovoga našega zaključka jer nužno je i potrebno da mi kao odgovorni obnašatelji vlasti upravo skrbimo o državnoj imovini jer to je naša i obaveza i pravo i mislimo, mislim da tu nema ništa sporno. Zašto je popis ovakav? Mislim da je iz već rečenoga jasno. Naravno da će popis biti kraći nakon što se završi privatizacija u poduzećima u kojima država ima dio vlasništva, ali dok se taj proces ne završi nužno je da vladajuća struktura nadzire između ostaloga i imovinu koja je u vlasništvu države. Svaki dobar gospodar se mora ponašati na odgovoran način. U ovom slučaju bez obzira što će neki i drugačije razmišljati, to je svakako dopušteno da drugačije razmišljaju i mogu, interes Hrvatske demokratske zajednice je i upravo koalicije koja je danas na vlasti u državi da nadzire vlasnički udio države jer je zato i odgovorna. I upravo zbog toga i osobno podržavam donošenje ovoga dijela. Hvala lijepa.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Mi u klubu <PARTY>-a prije svega želimo izraziti zadovoljstvo time što je prihvaćena sugestija da se o ovom zakonskom prijedlogu raspravlja u dva čitanja, jer evo kao što se vidi iz prijedloga o kojem danas raspravljamo predlagatelj je uvažio dio primjedbi koje su izrečene u prvom čitanju, te možemo konstatirati da je danas pred nama tekst u koji su ugrađene neke odredbe koje su otklonile određene nejasnoće koje bi mogle izazvati probleme u njegovoj primjeni. Tu prije svega mislimo na članak 5. kojim je sada jasnije definirano što je to neregistrirana djelatnost kao iznimke na koje se zakon neće primjenjivati, a dio su naše tradicije i običaja. Primjerice, kada se radi o susjedskoj pomoći bez koje je život na selu nezamisliv, koja je njegov sastavni dio a riječ je o međusobnoj pomoći kod većih poslova, kao što su to sezonski radovi koji se moraju obavljati u određenom vremenskom roku poput berbe grožđa i svinjokolja ali pod uvjetom da se rad obavlja bez plaćanja ili druge materijalne koristi i da se ne obavlja redovito. Stoga pozdravljamo činjenicu što je predlagatelj uvažio izrečene primjedbi i odustao od definiranja susjedske pomoći unutar 500 m međusobne udaljenosti, te će klub <PARTY>-a podržati ovaj zakonski prijedlog koji je potreban kako bi se što uspješnije suzbijala siva ekonomija koja je nažalost u Hrvatskoj dosta prisutna pojava. Naime, činjenica je da je u situaciji kada je sve teže doći do posla mnogi obrtnici jedva spajaju kraj s krajem zbog nelojalne konkurencije koju predstavljaju oni koji svoje usluge nude na crno bez poreznih opterećenja ali poštivanje standarda, te su stoga jeftiniji od onih koji uredno izvršavaju svoje zakonske obaveze. S druge pak strane na taj se način oštećuje i čitavo društvo jer se izbjegava plaćanje poreza i time umanjuju prihodi državnog proračuna zbog čega na koncu bivaju oštećeni svi hrvatski građani. Na temelju dosadašnjih
Poštovani gospodine ministre, poštovani gospodine predsjedniče. Činjenica je da se ribarska veletržnica u Poreču gradi poput one u Primorsko-goranskoj županiji i činjenica je da je u taj projekt do sada uloženo otprilike 18 milijuna kuna. Reći ću samo da je grad Poreč i Istarska županija, da su uložili 10 milijuna kuna a istina je da je ministarstvo uložilo 2 milijuna kuna ali isto tako je istina da temeljem zakona 84 iz 2001. godine u financiranju ovoga projekta sudjeluje Republika Italija u iznosu od 6 milijuna kuna. To su dva projekta znači. Jedan je u Istarskoj županiji, drugi je u Primorsko-goranskoj županiji. I ta ribarska veletržnica bi uskoro trebala početi s radom. Stoga mislim da bi bilo korektno da se ministarstvo uključi i osigura sredstva u Državnom proračunu za 2008. godinu kako bi ribarska veletržnica bila okončana i kako bi normalno naši ribari mogli putem tog infrastrukturnog projekta prodavati svoju ribu. Stoga tražim da se glasa o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala. Poštovani kolega Borić. Niste pročitali Zakon o Pravosudnoj akademiji, niste čuli moju raspravu, dakle, ja sam rekao u raspravi da je ovaj zakon potreban i da je imao potencijal i gotovo svaki članak zakona sam obrazlagao, dakle, jedini u ime kluba zastupnika i ovoj saborskoj govornici. Dakle, govorio sam gotovo o svakom članku zakona, dakle, ne o aferama. Vi ste cijelu svoju raspravu govorili da je taj zakon potreban, ja isto smatram da je potreban i svojim amandmanima sam ga želio dakle, poboljšati. Dakle cijela vaša rasprava nije bila o Pravosudnoj akademiji, za razliku od moje, a vi se često pozivate u ovim saborskim raspravama da netko nije pročitao zakon.
Poštovani potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege. Od prve polovice 18. stoljeća, konkretnije prema sačuvanim zapisima od 1737. godine pa do našeg vremena aktuelno je pitanje kako kanalom povezati Dunav i Savu. Od tada pa do danas predlagano je 14. različitih varijanti kanala rađenih prema tehničkim zahtjevima vremena u kojima su nastajale. Glavni razlozi zašto do sada nije došlo do realizacije kanala su ekonomske prilike i razni interesi u državi i okruženju. Nakon osamostaljenja Republike Hrvatske aktualiziralo se pitanje izgradnje kanala Dunav-Sava, te je projekt kao strateški objekt uključen u razvojne programe prometne infrastrukture Republike Hrvatske. U skladu s tim Vlada Republike Hrvatske na sjednici održanoj 19. ožujka 1991. godine donijela odluku o pripremama za izgradnju kanala Dunav-Sava. U odluci Vlade utvrđeni su zadaci na pripremi izgradnje kanala, osnove za njihovo ostvarivanje i nositelji pojedinih zadataka. Temeljem te odluke izrađena je i tehnička dokumentacija u kojoj su razrađena tehnička rješenja budućeg sustava višenamjenskog kanala Dunav-Sava. Od prvih ideja kanala za plovidbu dolazi se danas do višenamjenske uloge kanala Dunav-Sava. Ovaj projekt ima veliki značaja za cijelu Republiku Hrvatsku, a naročito za našu istočnu Slavoniju, i to naše dvije županije Brodsko-posavsku i Vukovarsko-srijemsku, koje će ostvarenjem ovog projekta vratiti svoju zasluženu ulogu žitnice Hrvatske. Višenamjenski kanal Dunav-Sava ima četiri glavne funkcije, a to su odvodnja voda, oplemenjivanje malih voda, plovidba i navodnjavanje. Kada govorimo o odvodnji izgradnjom višenamjenskog kanala omogućava se uređenje površinske odvodnje na 173 tisuće hektara, i osiguravaju uvjeti dogradnje podzemne odvodnje na 62 tisuće hektara poljoprivrednih površina, eliminira se šteta od poplava, i regulira vodni režim spačvanskog bazena sukladno potrebama šumske vegetacije. Izgradnjom višenamjenskog kanala ostvaruju se tehnički uvjeti za oplemenjivanje malih voda na dije
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo upozoravali smo već na to, ali vi uporno kršite članak 184. Poslovnika Hrvatskoga sabora koji kaže da odgovor na postavljeno pitanje kada odgovara član Vlade ili premijer traje u pravilu dvije minute ako je to zbog složenosti pitanja potrebno odgovor može trajati do 4 minute. Uporno i svima dajete 4 minute odgovora. Ovo pitanje je doduše bilo složeno pitanje, ali odgovor je bio sve drugo, lamentiranje da ne kažem vrijeđanje itd., ali lamentiranje o svemu i svačemu a nije bilo niti riječi odgovora na postavljeno zastupničko pitanje a to je bilo što je rezultat promišljanja premijera o gospodarskom stanju u Hrvatskoj jer je pred dva mjeseca ili tri rekao da počinje razmišljati. Evo, stoga molim vas da ograničite vrijeme onako kako je sukladno Poslovniku Hrvatskoga sabora. Da to bude u pravilu dvije minute.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, gospodo iz Vlade! Mislim da nije mudro što se o ovom zakonu odlučuje kao o konačnom prijedlogu a pogotovo nije mudro što se to radi sada u ovo vrijeme navečer. Hrvatska javnost bi trebala znati što se zbiva i trebala bi sigurno Vlada uputiti ovaj zakon u dva čitanja, mislim da bi to bilo dobro. Naime, moram reći da sam ja bio jedan od tih koji sam svakodnevno morao prolaziti kroz ovaj trg i nije baš bilo ugodno znate slušati primjedbe otpuštenih policajaca koje su bile svakakve ali smo trpjeli, slušali i dalje smo radili svoj posao a pogotovo nikome nije palo na pamet mijenjati postojeći Zakon o javnom okupljanju. I mislim da to nije dobro sada činiti, a sad ću reći i zašto to mislim. Naime, niti je dobro što se to radi niti je potrebno da se to radi. Ono nije dobro što se to radi. Mi u Klubu <PARTY>-a smatramo da svatko, doista svatko u ovoj zemlji ima pravo doći na ovaj trg, biti ono što se kaže u centru pažnje, da pogotovo imaju pravo doći na taj trg oni kojima je teško i da taj njihov glas treba čuti hrvatska Vlada a isto o tom glasu treba znati hrvatska javnost. To je razlog zašto mi smatramo da nije dobro što se donosi taj zakon. Drugo, ovaj zakon smatramo da nije potrebno donositi. Postojeći zakon o javnom okupljanju uz sve svoje mehanizme koje ima može to pitanje rješavati na vrlo kvalitetan način. Naime, cilj ovih zakona, svih tih zakona koji u određenom smislu riječi što naravno Ustav dozvoljava ali vrlo restriktivno jest prije svega kad se njime dakle zabranjuje određeni javni skup je prije svega da se spriječe svi akti nasilja. Prije svega se to odnosi na one akte koji ugrožavaju život ili zdravlje ljudi, i drugo na one akte nasilja kojima je za cilj praviti štetu. To postojeći zakon pokriva i mislimo da je to jedan od razloga zašto nije potrebno mijenjati taj zakon. Drugi razlog, nije ga potrebno mijenjati niti zbog onih drugih razloga a to su prava štićenih osoba.
Gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, gospodi iz … uprave, kolegice i kolege. Klub zastupnika <PARTY>-a podržava usvajanje Izvješća o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2006. godinu. Prema ovom materijalu koji smo mi dobili ovdje normalno prikazan je u uvodu kaznionice zatvorenog tipa, poluzatvorene i otvorenog tipa. Evo, ovdje kaznionica u Glini i Lepoglavi su kaznionice zatvorenog tipa i ovdje je važno napomenuti da je kaznionica u Lepoglavi otvorena 1854. godine. Ja danas moram reći da baš mještani Lepoglave nisu zadovoljni što imaju kaznionicu. Oni bi rađe da bude ono što je bilo nekada kad je Lepoglava bila nekakav kulturni centar gdje je osnovana prva gimnazija i prvo sveučilište. Međutim, šta je tu je i oni normalno su tu da rade ukoliko imaju kakve uvjete. Ovdje isto tako se govori da Središnji ured uprave za zatvorski sustav između ostalog pod točkom 18. govori: "izvršavanje kazneno-pravnih sankcija, rada za opće dobro na slobodi i uvjetne osude sa zaštitnim nadzorom.". Ja moram napomenuti da je to dosta slabo prisutno, da se ne radi puno oko toga. Ja znam da je to malo i problem jer za svakog takvog mora biti neposredni voditelj kojeg određuje ustanova, znači mora biti povjerenik koji šalje izvješće o radu i to je dobro za osuđenika i za ustanovu u kojoj radi. Ja mislim da bi to trebalo više suditi jer ja mislim da to i sud treba dosuditi, tako da bi trebalo to više koristiti. Posebno svi oni koji imaju kazne do šest mjeseci, ja mislim da bi oni svi mogli upravo radi previše zatvorenika u zatvorima trebalo bi koristiti ovaj vid znači izvršavanja kazneno-pravnih sankcija rada za opće dobro na slobodi. Mislim da imate već dovoljno ovih povjerenika odnosno ljudi koji mogu se time baviti a isto tako ima i neke ustanove, ima ti ljudi koji su završili tu edukaciju i mogu se baviti tim poslom. Ja mislim da bi to trebalo što više koristiti tako da bude što manja gužva u zatvorima. Ovdje mi stalno govorimo o nedostatku kadrova u zatvo
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Evo kroz još ovu repliku pa ću najvjerojatnije povući pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Hrg bilo bi mi je drago da i gospodin Grbin čuje. Govorili ste o Supermanu, da Superman koji nije hodao po zemlji nego lebdio negdje po zraku i nije očito osjećao što se događa na samom terenu. Uistinu AUDIO i DUUDI je bio veliki problem, ali poseban problem je bio kad je Superman bio na čelu DUUDI-a. To je apsolutno veliki problem. Vi ste imali sreću da vas nije primio to je vjerujete mi sreća. Dakle jedan objekt koji je prilikom pretvorbe nije ušao u temeljni kapital Tvornice cementa u jednom području Grada Solina u Majdanu je srušio, obrušio se, prijetila je opasnost građanima i naravno poslije više naloga i intervencija sam uveo komunalno poduzeće da to očisti. I zamislite što je Superman napravio jer je njihovo kao vlasništvo koje usput nije knjižio još uvijek 20 godina je napravio prijavu mene. Evo tako da znate da ste ipak dobro prošli što se tiče Supermana.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub zastupnika samostalne demokratske-srpske stranke razmotrio je na svojoj 8. sjednici Prijedlog Zakona o uzimanju i presađivanju dijelova ljudskog tijela u svrhu liječenja, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada. Predlagač u ovom prijedlogu ovog zakona, njegov sadržaj odmah se primjećuje, unosi suvremena pravna riješenja koja već postoje u Vijeću Europe, u Europskoj uniji. U Republici Hrvatskoj ovo područje transplatancijske medicine regulirano je starim zakonima objavljenim još u Narodnim novinama iz 80., 88., 90., 91. godine, koji su u to vrijeme bili u skladu sa trendovima tadašnje transplantacijske medicine, ali su danas u ne skladu sa dosezima današnje medicinske znanosti. Medicinska nauka danas otvara mogućnost sve većem broju osoba sa kroničnim i … bolestima da takvu vrstu liječenja koja ima medicinsku psihološku, etičku i ekonomsku opravdanost. Ovaj prijedlog zakona ima i nekoliko poglavlja između ostalog i opće odredbe koje govore o opravdanosti uzimanja i presađivanja dijelova ljudskog tijela o upotrebi u skladu sa pravilima medicinske znanosti, o pravičnoj dostupnosti primateljima snosi sa nacionalne liste čekanja i u skladu sa transparentnim objektivnim javnim općim prihvaćenim medicinskim kriterijima. O zabrani davanja, odnosno primanja bilo kakve novčane naknade, te druge materijalne koristi, o zabrani trgovanja dijelovima ljudskog tijela i osobnim podacima darivatelja i primatelja dio ljudskog tijela koji predstavljaju profesionalnu tajnu. U drugom poglavlju govori se o uzimanju dijelova tijela od živog darivatelja. Na samom početku ovog poglavlja ističe se da se tkiva i organi mogu uzeti od živog darovatelja u svrhu liječenja primatelja samo ako ne postoji odgovarajući organ ili tkivo umrle osobe ili neko drugo približno, neka druga približna jednaka metoda liječenja. Tu se naglašava da se sa živog darovatelja smije uzeti samo tkiva koja se obnavljaju. Mi u Klu
Apsolutno je netočno da se radilo o stranačkom kriteriju kod odabira kandidata. Govorim samo vezano uz prvi prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji je spomenut. Dakle gospodin Radoš vodi raspravu o nečemu o čemu nije ni otvoreno. Jedan odbor je spomenut i samo ću reći od članova koji su predloženi Milijan Sesar - predložila <PARTY>, Miomir Matulović - Pravni fakultet u Rijeci, Branko Smerder – Klub zastupnika <PARTY>-a, Davor Krapac – Klub zastupnika <PARTY>-a, Ivana Marijana Severinca – Klub zastupnika <PARTY>-a. Prema tome ravnomjerno su zastupljeni prijedlozi svih političkih stranaka.
Kolega Novak, pa evo ja ću se osvrnuti samo na ovaj dio tehnološkog napretka. Evo ja smatram, možda ja krivo razmišljam da se to upravo odnosilo na povećanje kapaciteta i zapravo modernizaciju sa aspekta opreme koje će biti na raspolaganju pirotehničarima i da će to upravo povećati njihovu učinkovitost. Isto tako smatram da nije korektno, vi naglašavate uporno Dubrovačko-neretvansku županiju. Pa i Virovitičko-podravska županija će biti prema informacijama u toku ove godine razminirana u cijelosti, a također nagodinu i Vukovarsko-srijemska i Brodsko-posavska što mislim da nije zanemarivo. Zato mislim da nije u redu naglašavati ove … oko Dubrovnika. Mislim da ne trebaju biti razminirane. A što se tiče evo dat ću vam jedan primjer iz Osječko-baranjske županije, općina Antunovac koja je zapravo u cijelosti razminirana što se itekako odrazilo na prihode same općine.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice da, u prijedlogu, u novom prijedlogu Zakona o regionalnom razvoju nakon tri i nešto godine od donošenja toga zakona se ide zapravo na primjenu onog njegovog ključnog dijela koji se evo tri godine odgađao, a to je primjena nove kategorizacije hrvatskih jedinica lokalne samouprave prema dostignutom stupnju razvijenosti koji onda za sobom vuče i primjenu novih instrumenata ili ja ću reći novih starih. Jer u principu ne mijenjamo one ključne mjere poreznih poticaja o čemu je maloprije kolega Goran Marić potpuno pogrešno govorio. Dakle, on je govorio da ukidamo nekakve potpore na tim područjima. Ne, korigirati ih hoćemo ali ih ne ukidamo. I to želim vrlo jasno naglasiti. Dakle, mijenja se kategorizacija, sva područja od posebne državne skrbi i brdsko-planinska područja se kategoriziraju prema indeksu razvijenosti, dakle kompozitnom indeksu sa 5 podindikatora. Ta priča je također već napravljena od Vlade, prošle Vlade usvojena kategorizacija. Mi smo planirali da to krene od 1.01.2015. Kriza i vrijeme u kojem živimo će nas natjerati da s tim idemo u jednom prijelaznom razdoblju već u 2014. godini. Istina je i to da je na brdsko-planinskim područjima više od četvrtine jedinica lokalne samouprave čiji indeks razvijenosti je iznad 100%, a potpomognuta područja su područja koja se klasificiraju na način da su ispod 75% hrvatskog prosjeka. Dakle, u velikom dijelu radi se o razvijenim općinama ali isto tako jedan dio tih općina ostaje u novoj kategorizaciji kao potpomognuta područja. Dakle, imamo i jednu i drugu situaciju. Ono što isto tako želim naglasiti, Zakon o otocima i Zakon o obnovi i razvoju grada Vukovara ostaju kao specifični zakoni sa specifičnim mjerama kojima želimo na poseban način poduprijeti ta područja. Sa Zakonom o brdsko-planinskim područjima je bila situacija da on nije sadržavao neke bitne mjere koje bi bile različite od onih koje su se primjenjivale na većinska područja od posebne državne skr
Poštovana potpredsjednice, dame i gospodo. Kolega Pandek je ovdje naveo neke činjenice koji već mnogi navode i ja sada više ne znam da li je cilj rasterećenje sudova ili je cilj očuvanje hrvatskih obitelji. To je na neki način misao koja se nameće. Danas i uvijek je govoriti o tome da zbog rasterećenja sudova treba ublažiti zakone koji legaliziraju na bilo koji način ili omogućuju na bilo koji način konzumaciju droga u svakom slučaju nije dobra postavka. I realno gledajući trebalo bi možda ovdje vidjeti da se ipak još razluči jedna stepenica u ovom dijelu, da oni kao što je mlada kolegica malo prije govorila koji su se slučajno našli u nekom društvu i zarolali malo okolo da oni ne budu ti koji su kazneno gonjeni, ali oni koji su donijeli sa sobom tu drogu koji su je kupili svjesno oni su svjesno napravili to i svjesno su došli u to društvo da bi to napravili. I oni ne mogu biti u istom da velim tako razredu sa onima koji su se slučajno tamo našli. Tako da treba možda jedan međurazred napraviti a onda još jedna stvar ovo što kolega laburisti kažu, jedan dobar dio mladih vjerojatno iz ovih razloga oko proganjanja ili kažnjenog gonjenja onih koji neisplaćuju radnicima plaće se isto nađu u toj situaciji to apsolutno podržavam tu aktivnost da se to isto tako kazneno goni. Ali u svakom slučaju bilo koja rasprava bilo kakav korak prema lakšim mjerama kažnjavanja i represije prema drogama definitivno nije dobar korak i on narušava i onako narušenu hrvatsku obitelji i hrvatsko društvo. Hvala lijepa.
Dame i gospodo pred nama je, su smjernice koje, s kojima hrvatska Vlada izlazi pred Sabor. One predstavljaju punktacije općih uvjeta i ne sprečavaju nikog od nas da se uklopi u te opće uvjete, a da prema postojećim važećim zakonima kreira određene ugovore odnosno međusobne odnose. Mi kao <PARTY> podržavamo i glasat ćemo za ove smjernice iako će jako brzo doći vrijeme da će se one pretočiti u zakon. Da li će taj zakon biti ogroman ili će samo regulirati pojedina pitanja o tome će pokazati vrlo brzo naša praksa. Prikupljanje privatnih sredstava da bi se što brže i kvalitetnije zadovoljile potrebe i želje koje su nekad društvene a nekad su privatne ovdje posebno dolaze do izražaja. Ja ću iznijeti jedan konkretan primjer. Radi se o starijim i nemoćnim osobama. Radi se o umirovljenicima i radi se o izgradnji domova ili depadansa za umirovljenike. Da bi se moglo priči zajedničkoj izgradnji zainteresiran je velik dio umirovljenika posebno nas umirovljenika koji putem Fonda za obeštećenje dobivamo određena sredstva. Prva rata je isplaćena međutim ostaje, ostaju još značajna sredstva. U 2006. godini ostane još milijarda i 400 koncem godine. U 2007. to je 3 milijarde 150 ako uzmemo i prvu ratu na 6 godina a onda svaku godinu po 750 milijuna i jedan velik dio umirovljenika bi želio da se osigura za starost. Za tada kada netko drugi treba preuzeti brigu o njemu. To su posebno stacionari. Postavlja se pitanje da li mi možemo i na koji način možemo postati dioničari tih budućih domova. To je onaj institucionalni oblik koji ovdje nije razrađen. Koji je ovdje samo napomenut a da bi se on realizirao prvo treba raščistiti čiji su domovi umirovljenika sada? Ili ako se rade depadanse onda se trebaju raditi kao sastavni dijelovi domova umirovljenika. Koliko je meni poznato domovi umirovljenika su u sastavu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Oni su zapravo vlasnici. Vidjeli su jedan dio, država je jednostavno prisvojila, sad ih je država prenijela na upravljanje županijama. Prema
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Matušić vi ste u svom uvodnom izlaganju izrekli jednu činjenicu da je lakše doći do sredstava iz državnog proračuna nego iz fondova EU. Da! Za one općine i gradove koji nisu spremi dočekali, koji nemaju kadrova da apliciraju na programe da naprave jedan dobar program koji bi na kraju rezultirao sredstvima iz fondova EU. Ja ću reći svoj primjer u mojoj Brodsko-posavskoj županiji, već sam jednom o tome govorio, nemojte me krivo shvatiti, ali stvarno to kako smo mi napravili je rezultiralo sredstvima, velikim sredstvima iz pretpristupnih fondova EU. Znači, regionalni operativni plan smo na Brodsko-posavsku županiju usvojili. Na čelu tog regionalnog operativnog programa plana bio je kolega Bilonjić i odmah smo paralelno s tim osnovali Upravni odjel za razvoj i europske integracije gdje smo doživjeli velike kritike medija zašto nagomilavanje administracije. Također, Županijska razvojna agencija CTR i te dvije, taj Upravni odjel i Županijska razvojna agencija su se udružili. Ali, kako udružili? Kadrovski, kadrovski ekipirali i bili su za ove općine, 26 općina i 2 grada koji nisu imali kadrovsku snagu radili besplatno projekte za njih. I aplicirali prema fondovima EU uz budno oko konzultantske tvrtke "EKORIS" jednog Nizozemca i jednog Grka koji su radili te iste poslove u zemljama koje su pristupale EU i polučili smo izvanredne rezultate. Povuklo se oko 150 milijuna kuna i zadnji program IPA vodoopskrba, vodoodvodnja i vodozaštita grada Slavonskog broda i prsten oko Slavonskog broda 30 milijuna eura od toga 22 milijuna bespovratnih sredstava. A oni manji projekti ako je za projekt određeno 400 tisuća eura a na primjer natječaj je rekao da je on oko 350 ostalih 50 tisuća kuna uspjeli smo angažirati u razminiravanje Brodsko-posavske županije. To su naša iskustva. Znamo da male općinice gdje je profesionalac načelnik eventualno još jedno, dvoje, nemaju kadrovsku ekipu a zašto onda Bože dragi služi županija. Županija služi zato