EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Da sad imam masku ili kako? Aha okej. Poštovani državni tajniče moje pitanje je slijedeće, dakle što se tiče samog okrupnjavanja zemljišta, dakle sve ono šta ste uspjeli u zadnjih 30.g. napravit je iskazano danas u Glasu Slavonije. Evo danas je naslovnica ovdje, pad proizvodnje, dakle gotovo svih kategorija poljoprivrednih proizvoda, evo to je, to je produkt okrupnjavanja zemljišta u zadnjih 30.g. i moje pitanje je slijedeće. Dakle, očito da ministrica ako ćemo upotrijebit rječnik g. Ivanovića, nije izdržala dva poluvremena, nema je, di je danas? Ona bi trebala danas predstavljat tu Strategiju okrupnjavanja zemljišta u Hrvatskoj. Moje pitanje je samo slijedeće, evo ga, dakle u zadnjih 15.g. postojanja Jugoslavije je okrupnjeno 500 tisuća nogometnih igrališta u Slavoniji i Baranji. Zbog čega mi ne možemo okrupnit 500 tisuća nogometnih igrališta u Hrvatskoj? Evo samo mi to odgovorite u čemu je problem, di je ta metafizika, šta je tu toliko komplicirano? Ona djeca iz Slavonskog Broda iz one srednje škole bi valjda to napravili bolje nego ova administracija.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega zastupniče, kolega Tuđman vi ste govorili u vašem izlaganju o ideji federalizma. Dotaknuli ste samo na kratko i Washingtonski sporazum koja je bila zapravo prva etapa tog dogovora kad je stvoren zapravo okvirni sporazum o stvaranju Federacije Bosne i Hercegovine koja se i danas zove federacija. Pa ja bih vas i to je naravno bila prva etapa dogovora. Što se dogodilo da zapravo više uopće ne govorimo niti spominjemo Washingtonski sporazum koji je zapravo Daytonski sporazum je nastavak Washingtonskog sporazuma koji se dogodio u ožujku 1994. godine u Washingtonu.
Zahvaljujem poštovani gospodine ministre. Već smo nekoliko puta bili govorili o nevjerojatnom problemu s kojim se susrećemo u 21. stoljeću, a to je problem neuvezanosti između naših sudova. Ali evo i na ovom zakonu bih želio upozoriti, pa i apelirati da se neke stvari rješavaju. U sudskom sporu kad nekog tužiš ili si tužen, pa onda moraš platit sudsku pristojbu. Meni zvuči gotovo nevjerojatno. Dobiješ nalog za plaćanje pristojbe na tužbu i onda nije dovoljno što ti to uplatiš, nego tu uplatnicu moraš na rješenje priložit i vratit sudu. Jednaka stvar je s prometnim kaznama. Ti platiš kaznu u svom mjestu, zaustave te u Pleternici, platiš u Valpovu i onda za godinu dana dobiješ poziv na sud jer nisi platio kaznu koju si u stvari platio, pa provjeravaš kako je do toga došlo. Ako si imao sreće sačuvati uplatnicu u redu i onda saznaš da nije dovoljno da ti platiš tu kaznu, nego moraš odnijet tamo u policijsku postaju koja te je kaznila jer je to jedini način da oni budu sigurni da si ti platio, a ti si platio na žiro račun na model jednaka u stvari sa ovim. Dakle, razumjeli ste o čemu pričam. Ja govorim čak i iz vlastitog iskustva jer mi se to bilo dogodilo za jedan prometni prekršaj 500 kuna sam trebao platiti pa sam platio. I onda zvala me sutkinja da me dodatno kazni zbog toga što nisam platio. Našao sam uplatnicu. Vratit ću se samo zaključno Nevjerojatno je da moraš onda sudu vratiti nazad uplatnicu. Uvežite se informatički i neka se zna da je to razdjel plaćanja sudske pristojbe.
Izvolite poštovani zastupniče. Gospodine potpredsjedniče, pa razmišljam cijelo vrijeme da li se javiti, da li se ne javiti, ali kad slušam diskusije kolega iz <PARTY>-a cijeli današnji dan nekako imam osjećaj kao da zadnjih 20 godina ne živimo u istoj državi. Pričate cijelo vrijeme ovdje o programu Kukuriku koalicije i o tzv. nekakvim obmanama koje je Kukuriku koalicija ispustila u svojim predizbornim obećanjima itd. a Boga mi ja se ne sjećam 2007. godine kada je <PARTY> dobio izbore u drugi mandat pod parolom "Idemo dalje" da ste vi tada u svojem predizbornom programu govorili da će se tuneli u Hrvatskoj farbati dva puta, da će se kupovati skupi BMW-i, da će šef carine trčati po Hrvatskoj s torbama i prikupljati novce za <PARTY> i hrpe takvih stvari. Govorite o čelnim mjestima u državnim tvrtkama. Pa kod vas čelnici državnih tvrtki evo sada nakon četiri mjeseca na tim čelnim pozicijama dobivaju po 400000 kuna otpremnine. Pričate o natječajima. Pa šta zaboravljate kako se zapošljavalo u Hrvatskoj pisanjem barba Luki i ostalim čelnicima <PARTY>-a. Osobni mesari su završavali u Saboru i prodavali zgrade državi. Ja ne znam kako stvarno imate obraza danas uopće razgovarati ovdje na ovakav način. I kad prozivate stalno se vraćate na Račanovu vladu 2003. godinu. Pa kolega Salapić ovdje govori ovo je neki novi <PARTY>. Pa i ovdje je novi <PARTY>, pa nas je ovdje 12 zastupnika mlađih od 35 godina koji nisu isto bili 2003. u vlasti iako smatram da je ta vlast bila u redu. Hvala vam lijepo.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Dopustite mi da na početku kažem nekoliko riječi o važnosti i nužnosti donošenja jednog ovakvog zakona, zapravo nužnosti i rasprave o športu uopće u ovom Visokom domu. I odmah na početku moram izraziti zadovoljstvo da evo vidim da je konsenzus prisutan od strane svih izlagača, od strane svih klubova, o važnosti sporta i o važnosti povećanja ulaganja u sport. Želim još jednom zbog svih nas, zbog javnosti, zbog sporta i sportaša naravno najviše, zbog mladih ljudi istaknuti kako je sport prevelika i prevažna društvena djelatnost da bi itko mogao i smio biti nezainteresiran. To mislim u smislu da smo sudionici u toj priči samo navijački, dakle samo kad su tzv. naši klubovi u igri ili pak samo onda kad nas nacionalne selekcije čine neizmjerno osjetljivima, sretnima ali pak tužnima, ovisno o postignutom rezultatu na sportskom borilištu. Uvjeren sam kako upravo činjenica da sport, natjecanje, tjelovježba ili svekolika sportska aktivnost od vrtića preko školskih sportskih društava i studenskog sporta, do profesionalnih sportskih klubova nisu i ne smiju biti nikakva drugorazredna da ne kažem posebna i specijalna djelatnost koja samo troši proračunski novac. Drugačije, upravo suprotno, ovim zakonom to valja promijeniti. Valja doći do jedinog mogućeg i prihvatljivog društvenog oblika, a on se zove sustavno rješavanje uloge mjesta, razvoja i napretka cjelokupnog sporta. Bez ikakve dileme svatko od nas mogao bi spomenuti brojna nezadovoljstva iz područja sporta kojima smo svjedoci i kojima su bili i najvećim razlogom potrebe rekao bih čak nužnosti donošenja jednog ovakvog zakona. Spomenut ću samo neke razloge i pri tome istaći prijedloge koje ovaj zakon, rješenja koje zakon nudi. Počet ću sa uvjetima, bolje reći na uvjetima u kojima se mladi ljudi bave sportskim aktivnostima. Osobno držim kako je riječ o jednoj od najvažnijih naših zadaća u svakom razgovoru u budućnosti sporta. Nije tajna da je nedostat
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Cijenjeni kolega Hrg. Značajan dio vaše rasprave odnosio se na asistente u nastavi i na pomoć u obrazovnom sustavu djeci s poteškoćama u razvoju. Već sam prije u replici naglasila koliko je važna profesionalna selekcija i pravilni kriterij pri odabiru udruga koje se javljaju na natječaj Ministarstva znanosti i obrazovanja i na Europski socijalni fond, ali tu je važno naglasiti da treba i razlikovati asistente koje pomažu djeci s teškoćama u razvoju u onom tehničkom i fizičkom smislu rekla bih od asistenata koja djeci pomažu u samom njihovom mentalnom razvoju i u okviru obrazovnog napretka i prosu učenja. Nažalost, spominjali ste ruralne krajeve koji su ostali zakinuti za takve stručne osobe, za ljude koji mogu pomagati u obrazovnom sustavu, ja bih ovdje spomenula i naše otoke. Konkretno znam za jedan primjer u svojoj županiji u kojemu dijete u osnovnoj školi stoji doma, nije uključeno u nastavu nikako već ulazimo u zonu u kojoj kršimo zakon i Ustav RH jer svako dijete mora biti uključeno u obrazovni proces zbog toga što na cijelom otoku se ne može pronaći osoba koja bi to dijete sa jačim poteškoćama u razvoju mogla pratiti u obrazovnom sustavu. Hvala.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa evo iz vašeg opravdanja se vidi da je dostupnost trgovačkog suda jedan od ključnih faktora gospodarstva kao pokretača društva. I upravo zbog toga držim da je ovakvo rješenje koje ste predložili, zapravo da se trgovački sud spoji od Dubrovnika spoji Splitu da je to zapravo štetna odluka. O razlozima opstanka koje sam tražila, o razlozima opstanka trgovačkog društva sam govorila i prije, sada ću samo nabrojiti povijesni, zemljopisni, gospodarski, ekonomski odnosno kvaliteta rad. Ali moram reći da je sve veći priliv predmeta u Trgovačkom sudu u Dubrovniku bio toliki da je tijekom 2009. godine on bio za 5,09 sudaca, a vi znate koliko je sudaca radilo u Trgovačkom sudu u Dubrovniku. Osim toga to je drugi od 13 trgovačkih sudova po rješenju parničkih postupaka. Prema tome, ja lijepo molim glasovanje kolega, a naročito kolega iz Dubrovačko-neretvanske županije, a ovdje ih ima 6. prema tome, ja lijepo molim glasovanje za ovaj amandman. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kao otočanka s otoka Brača znam kolika je privilegija i blagoslov živjeti na otocima, na otoku. Ovdje mogu izraziti svoje zadovoljstvo upravo obujmom i efektima ulaganja hrvatske Vlade u otoke, Hrvatska sustavno brine o svojim otocima na čelu s premijerom Andrejom Plenkovićem koji je zaista senzibiliziran za otočku problematiku, iščitavamo to i iz ovog izvješća i o svim učincima zakona koji je donesen 2018. Upravo u tom zakonu uveli ste otočne koordinatore koje zapošljavaju regionalni koordinatori koji će planirati upravo razvoj otoka, pa me zanima u kojem je to dijelu, da li oni rade taj svoj posao. Hvala.
Apsolutno se slažem s vama. Pa sve ovo što ste nabrojali je započeto i napravljeno u naše vrijeme, znači ništa nije počelo niti sa Vladom a ja se sjećam dobro gospodina Šustar zato što je to jedan osebujan političar. On je započeo svoju političku karijeru u Laburistima a završio u <PARTY>-u, tko se njega ne bi sjećao. To je valjda jedinstven slučaj u RH. On je bio član i predsjednik Laburista u Rijeci a onda je napravio transfer u <PARTY> što ja mislim da ne postoji na političkoj sceni tako da ja dobro znam za njega i pratio sam njegov, doduše kratkotrajni rad i kao ministra i kao političara, vjerojatno se sad vrati na fakultet u Rijeku. Ali ono što vam hoću, ovo sve što ste nabrojali je napisano u strategiji koju smo ovdje usvojili, to je čak bilo jednoglasno usvojeno skoro u Hrvatskom saboru i to su projekti koji treba samo realizirati, mi potičemo i želimo i dajemo podršku da se to napravi. Mi držimo fige da konačno to krene jer je malo to zaštekalo pogotovo za vrijeme gospodina Barišića. Doduše on je vjerojatno neke druge prioritete. Hvala lijepo. Hvala lijepo. Poštovana ministrice nakon vašeg ovog izlaganja i određenih opaski ostala je još jedna za nas tu nedoumica da imamo još i nekih prijedloga i vezano za Vijeće za strukovno obrazovanje to ćemo probati do drugog čitanja možda ako bude i u raspravi i dalje bilo određenih nedoumica, možda i amandmanski predložiti. Ali ovo što je i kolegica Glasovac u svojoj raspravi govorila a šta je bitno vezano uz vanjsko vrednovanje ustanova za strukovno obrazovanje, da je nepotrebno da to Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja radi u suradnji. Znači, onda tu sugerira da agencija sa agencijom, znači to sugerira da agencija sudjeluje u tom postupku. Umjesto da ono što je bilo poanta da agencija može napraviti metodologiju, ali da Nacionalni centar provodi to na način samostalno bez agencije. Znači, Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje i to je možda nešto šta bi trebalo još dodatno pojasniti članak 8. zakona
Dakle, vi ste, gospodine vi ste rekli da trebamo riješiti neka pravna pitanja. Međutim, mi smo jučer razgovarali sa predsjednikom Vlade vezano za ovaj naš amandman u kome smo se vrlo jasno dogovorili da je Vlada spremna isplatiti tu svotu novaca u ratama kako Sporazum osimski, rimski to i predviđaju. Nismo govorili o nekim pravnim, nekim pretpostavkama nego jednostavno o obavezi Vlade da će tijekom godine uplatiti prvu, prvu ratu ovog duga koji imamo prema ... Dakle, vi sada govorite o nekim pravnim pretpostavkama. Ne, nema, nema tu govora o ugovoru, dakle, radi se o tome da smo mi jučer se dogovorili decidirano, jasno da će Vlada preuzeti obavezu i da će tijekom godine proračunske rezerve da će uplatiti prvu ratu duga prema Esulima. To nas interesira, jer to u amandmanu Vlade u izvršenju proračuna preuzeto. U redu. Onda povlaćim ovaj amadnman.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. g. Državni tajniče, isto dva jednostavna pitanja za vas. Prvo je, recite hrvatskoj javnosti koliko u ovom trenutku je vaša procjena da će biti opozvano, dakle, vraćeno u EU proračun sredstava iz 2014. i 2015.g. s obzirom da je isteklo razdoblje N+3, dakle, ne znam zašto se ta informacija krije od hrvatske javnosti ili je taj iznos možda 0 EUR-a? Evo molim vas da odgovorite na to pitanje. I drugo pitanje, vi ste sada u svojoj raspravi rekli jednu vrlo čudnu konstataciju da su ugovorena sredstava iz razdoblja iz 2007., 2013., korigirana, dakle, umanjena za 238 milijuna EUR-a ugovorenih sredstava. Ja znam šta je to, to je ono što smo mi ugovorili, a vi ste prebacili u 2014., 20.-ta, ali evo, ja vas molim ako nije tako da objasnite hrvatskoj javnosti.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovana gospođo ministrice. Iste argumente koje je kolega Kajin upotrijebio sada upotrebljavam i ja jer sam dobio te amandmane također prije par minuta, a diskusiju imam pripremljenu na temelju zakona kojeg smo dobili ... i ja ću se jednostavno držati onoga što sam imao i prije. Sa 1. siječnjom ove godine trebala se početi primjenjivati odredba iz članka 6. Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika temeljem kojega bi se plaća istih povećala za 0,5% za svaku godinu staža. A najviše do 20% a primjena koju odredbe je u 2003. godini bila suspendirana. Umjesto toga Vlada je izašla sa Prijedlogom zakona o dopuni zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika kojim se ta odredba iz članka 6. ukoliko ovaj Zakon Hrvatski sabor usvoji suspendira i za 2004. godinu. U razlozima za predlaganje ovog zakona navodi se da je njegovo donošenje povezano sa novom proračunskom godinom odnosno donošenjem Zakona o državnom proračunu za 2004. godinu. Premda se to izrijekom ne navodi očito je da Vlada u Prijedlogu zakona o državnom proračunu za 2004. godinu ne predviđa osiguranje novčanih sredstava za provedbu odredbe članka 6. Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Valja istači da bi sredstva koja bi trebala osigurati u državnom proračunu za tu svrhu iznosila 30 milijuna kuna godišnje neto što u proračunu predstavlja iznimno malu stavku. Kada se uzme u obzir da je vlada pred ovaj Sabor izašla sa Prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o PDV-u te ukoliko taj Zakon bude usvojen državni proračun bi ostao bez 3 milijarde kuna cirka, očito je da se ovdje radi o demagoškim motivima a ne o financijskim, gospodarskim ili nekim drugim. Za istači je također da je predviđeno povećanje bruto nacionalnog dohotka u 2004. godini za 3% što bi u državni proračun trebalo unijeti otprilike 5 milijardi kuna. Ustav Republike Hrvatske garantira neovisnost Hrvatskog sudstva a da bi ono uistinu bilo neovisno treba biti dobro plaćeno. Istina ne
Raspravom o ovom Prijedlogu zakona o kulturnim vijećima do sada se vodila prvenstveno sa gledišta velikih gradova dok se zanemarivala pri tome stanje u manjim sredinama. Dok se ovim Prijedlogom zakona ta situacija želi ispraviti stoga u cijelosti pozdravljam itenciju ovoga Zakona s posebice obveznog osnivanja kulturnih vijeća u gradovima koji imaju preko 40 tisuća stanovnika. Na ovaj način, a to je stav svih šibenskih kulturnih institucija osiguralo bi se neposredan utjecaj direktnih kulturnih čimbenika u odlučivanju glede kulturne politike određene cjeline. Posebice glede javnih potreba u kulturi tih sredina čime se doprinosi daljnjoj decentralizaciji u području kulture. Zatim, sa ovim Prijedlogom zakona postiže se osiguravanje povezice između kulturnih ustavnova, odnosno njihovih uprava sa osnivaćem posebice kod onih institucija koja nemaju upravna vijeća. Na ovaj način postiže se, omogućava se suodlučivanje kod raspodjele proračunskih sredstava za kulturne programe, odnosno na taj način i direktan utjecaj na programske, programsku politiku i potrebe određene sredine u segmentu kulture. U tim sredinama osnivala bi se samo ona kulturna vijeća koja su potrebna čime se negiraju u raspravi iznešeni prigovori da bi osnivanje svih vijeća u tim sredinama bilo kontraproduktivno, odnosno da se ne bi kvalitetno mogli ekipirati. Ovakav zakonski prijedlog je dobar i prihvatljjiv poštovane kolegice i kolege. I sa gledišta ekonomičnost jer neće tražiti većih opterećenja gradskih prorčauna, s obzirom na mali broj, pet članova vijeća a administrativno tehničke potrebe djelovanja ovih vjeća lako je osigurati unutar postojećih gradskih uprava. Iz svega navedenoga, poštovane kolegice i kolege, pozivam vas da se pridružite i podržite ovaj Prijedlog zakona koji je pred nama. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupniče, evo došlo je vrijeme da se u potpunosti složim sa određenim vašim konstatacijama i moram kazati da sam neugodno iznenađen ovim podacima koje ste vi iznijeli, da je u 2011.bilo ukupno 28 tisuća inspekcijskih nadzora i kontrola, a 2012. 11 tisuća i tu je i činjenica zbog čega nam se desilo … to je i činjenica i razlog zbog čega nam se desilo danas inspektori iz susjedne zemlje koji gledajući iskreno imaju znatno niži nivo legislative, znatno niži nivo opremljenosti laboratorija i slično da nas oni upozoravaju i dijele šamare. Ali ono zbog čega sam ja htio vama replicirati, mislim da ste malo pobrkali neke brojke. Vi kažete da je jučer bilo izvješće o poticajima da se spominju u 2012.godini negdje ukupno 9 milijardi poticaja … 2011., ali nažalost ja vam moram kazati ni tada nije bilo 50-50%. U 2011.je za poljoprivredu ukupni poticaji i subvencije su iznosile cca 3 milijarde 720 i ne zna koliko milijuna kuna, a ostalo je u nekim drugim segmentima gospodarstva i brodogradnje i sl. Ono što je zabrinjavajuće i čija će posljedica biti još veći uvoz je ono što se dešava u 2012., a poglavito u 2013. I ti poticaji sa 3 milijarde i 800 su u 2012.smanjeni na 2 milijarde 800 znači za gotovo milijardu, a nažalost trend smanjenja sa prijedlogom proračuna se nastavio i u 2013.i došli smo na svega 2 milijarde 250 milijuna kuna za poticaje i to nažalost će se negativno odraziti na vanjsko trgovinsku bilancu u hrani.
Poštovani gospodine potpredsjednice Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege. Klub zastupnika Nacionalnih manjina, kao i većina drugih klubova podržat će pristup Hrvatske Sjevernoatlantskom savezu. Podsjećam, 4. travnja 1949. godine u Washingtonu 12 zemalja je utemeljilo NATO savez. Danas taj savez broji 26 članica, a mi očekujemo da će vrlo uskoro taj broj biti uvećan za još dvije članice ulaskom Albanije i Republike Hrvatske. Ono što je bitno naglasiti, od samog čina osamostaljenja hrvatski državni vrh smatra ulazak države u NATO savez jednim od svojih dva temeljna prioriteta. Drugi prioritet je ulazak u Europsku uniju. Puno se govorilo o nekim reakcijama u društvu. Ja bih podsjetio na dvije ankete. Jedna je bila 2003. godine kada se 60% anketiranih hrvatskih građana jasno opredijelilo za ulazak Hrvatske u Sjevernoatlantski savez. Ali isto tako podsjetio bih na jednu drugu anketu nešto kasnije kada je taj broj drastično pao na svega 24%. To je bila reakcija kojom su građani Hrvatske reagirali kada je na zahtjev upravo vrha NATO-a bila ukazana uhidba nekih hrvatskih generala, što na neki način govorio i o osjetljivosti ovog pitanja. No, Hrvatska je demokratska zemlja, teži demokratskim institucijama, pa prema tome treba osluhnuti i način na koji hrvatski puk reagira na neke postupke. Faktografija kaže da je 9. srpnja 2008. godine u Bruxellesu potpisala Protokol o pristupanju NATO savezu, da bi 3. travnja 2008. godine primila pozivnicu za puno članstvo u NATO i mi očekujemo da će se to u travnju ove godine ostvariti. I hrvatska Vlada je 18. ožujka ove godine poslala prijedlog nama i mi na neki način danas o tome raspravljamo. Podsjetio bih vas sve u hrvatskom Ustavu se izrijekom spominju 22 nacionalne manjine, 22. Pa na neki način poslužio sam se malo jednim istraživanjem pa gledam Talijani su, odnosno Italija je 1949. godine bila jedna od utemeljica Sjevernoatlantskog saveza. Zatim u našem Ustavu su navedeni Turci, a Turska je postala članicom 1952. Nijemci tako
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Iako u rezultatima FINA-e u 2007. godini uz izvještaj mnogo govori i promjena na čelu Financijske agencije koja je početkom godine inicirala Vlada Republike Hrvatske smatram kako Financijsku agenciju danas moramo ocjenjivati u njenoj ukupnosti, te u tom svjetlu ocijeniti i materijalno poslovanje u protekloj toj 2007. godini. Parcijalna slika govori o negativnom rezultatu poslovanja u 2007., povećanju prihoda za 3% ali rashoda za 8% u odnosu na 2006., te negativan saldo u visini nešto preko 22 milijuna 600000 kuna. Ujedno zabrinjavaju podaci iz financijskog izvješća koji pokazuju kako se produljeno vrijeme naplate potraživanje, te dugovanje dobavljačima prosječno 43 dana iskazani za 2006. godinu nisu pomakli nabolje i u 2007. Međutim, činjenica je kako je s povećanjem prihoda rashod tekućeg poslovanja bio manji za 3% od planiranog, a financijski udar na ukupan saldo su stvorili visoki troškovi umirovljenja dijela djelatnika kao što smo već čuli iz izlaganja na što je potrošeno 88 milijuna kuna. U svjetlu tih činjenica treba ocjenjivati i financijske pokazatelje. 2006. je ukupni prihod bio 977 milijuna kuna dok je u 2007. godini ukupni prihod narastao na preko milijardu kuna što pokazuje povećano povjerenje u FINA-u, te uspješnost niza pokrenutih servisa o kojima smo evo nešto čuli i u ovim izlaganjima do sada. Možemo zaključiti kako je unatoč svim problemima u kojima se FINA našla na tržištu uspješno transformirana, te je tržišno orijentirana novčarska institucija. Ne treba zaboraviti kako je pretvorba započela prije nepunih 6 godina, a još u ožujku 2002. godine svi poslovni subjekti su imali otvorene račune i obavljali cjelokupno materijalno poslovanje preko današnje FINA-e. Izmjenama Zakona o platnom prometu 2002. godine, te donošenjem Zakona o financijskoj agenciji FINA se našla u posve drukčijem položaju nego li je ikad bila u svojoj gotovo polu stoljetnoj povijesti. Mnogi su tvrd
Poštovani predsjedniče, državni tajnici. Pa evo pred nama je dakle Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama. Jedan, kao što smo i čuli jedan od temeljnih ciljeva programa gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske koji je usmjeren dakle na stvaranje povoljnijih uvjeta za poslovanje gospodarskih subjekata na tržištu, kao prioritet definirao je mjeru smanjenja neoporezivih davanja. Razvoja turizma dakle nema bez investicija koje su znatno smanjene u zadnje dvije godine zbog krize i nedostatka financija na tržištu, kako na tržištu kapitala, ali i zbog te cijene kapitala i krize i izvan Hrvatske, tj. u globalnoj razini. Polazeći od toga članarine turističkim zajednicama su jedan od oblika neporeznih davanja čije smanjenje je u skladu s navedenim programom. U razvoju i unapređenju turističke ponude važnu ulogu ima sustav turističkih zajednica s glavnim uredom Hrvatske turističke zajednice kao nacionalnom turističkom organizacijom. Članarina je jedan od izvornih prihoda turističke zajednice kojom se one i financiraju. Zakon o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma iz 2008. godine propisane su zadaće cijelog sustava turističkih zajednica kako na razini države tako i na razini županija i tako i na razini gradova, općina i naselja. Stoga je raspodjela i visina uplaćenih sredstava članarine vrlo važna za djelovanje sustava turističkih zajednica kao i za provođenje aktivnosti za to. Pa dakle, tu je promoviranje turističke destinacije, poticaj, sudjelovanje u uređenju turističkih mjesta, izdavanje turističkih promotivnih materijala, poticanje i organiziranje kulturno-turističkih manifestacija, izrade strateških i marketinških planova turizma, kreiranje novog turističkog proizvoda, promocije u inozemstvu i slične stvari. Zakonom o članarinama u turističkim zajednicama dakle uređuju se obveznici plaćanja članarine prema skupinama djelatnosti. Osnovica i stope po kojima se obračunava i plaća članarina turističkoj za
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade gospodinu Sanaderu. Gospodine Sanader, ako niste zauzeti nekim drugim poslovima ja bih vas molila da saslušate moje pitanje. Dakle, gospodine predsjedniče znate li koliko je država rebalansom proračuna u 2009. godini ukrala novaca osobama s invaliditetom i koliko iznosi najviša osobna invalidnina? Hvala lijepa. Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine Sanaderu, ovakav način odgovora to ne znači da vi znate nego čak suprotno, vidim da uopće nemate pojma što se događa u području osoba s invaliditetom. Odlukom vaše Vlade, gospodine Sanaderu, rebalansom Državnog proračuna za 2009. godinu osobe s invaliditetom oštetili ste za više od 80 milijuna kuna. Stvorili ste popriličnu konfuziju među udrugama osoba s invaliditetom i doveli u pitanje ostvarivanje njihovih prava. Mnoge udruge nisu dobile novac predviđen za rad, a projekti su im obustavljeni. Nacionalna strategija se ne provodi. Zakon o zapošljavanju i profesionalnoj rehabilitaciji se također na provodi. Novac iz fonda se troši netransparentno i nenamjenski. Pedagoški standardi su zastali … /Govornica se isključila./… zaustavljena je prilagodba pristupačnosti zdravstvenim ustanovama itd. Niste donijeli Zakon o dodatku na najtežu invalidnost niti Zakon o osobnom asistentu, iako ste obećali, te osobe s invaliditetom ponižavati i držati ispod granice siromaštva. Na kraju, za vašu informaciju… … Mene su prekidali, ja vas molim kolege. Najviša invalidnina iznosi 1250 kuna i od toga mnogi od njih moraju proživjeti cijeli mjesec, gospodine Sanaderu. Da li je to za vas i još jedno manje važno pitanje? Hvala lijepa.
Poštovani gospodine zastupniče, gospodin Širac je pogriješio i krivi je navod dao kad je rekao da izvođači nisu uvedeni u posao iz razloga jer nisu riješeni imovinski odnosi na zemljištu. Željela bih reći za 2 tisuće 725 stanova odnosno 60 objekata u zagrebačkom naselju Sesvete, procedure su sve dovršene, sve je bilo u proceduri dobivanja građevne dozvole, dobivene su sve suglasnosti, zemljište je u potpuno čistom vlasništvu jedinice lokalne uprave i ne postoji nikakvih zapreka da se krene i uvede izvoditelja.
Da, hvala vam lijepa. Kolegica Antičević Marinović i kolega Jovanović su spomenuli dva elementa iz moje rasprave i drago mi je da su to istakli. Ono što je važno, udžbenik u korelaciji sa maturom, ali idemo korak i dalje. Ne samo sa maturom, mi danas imamo i državnu maturu, ali imamo još uvijek i prijemne ispite. Dakle, nešto u sustavu ne ide takvim redom, i nešto se mora mijenjati, bilo da je to od višeg školstva prema srednjem, bilo od srednjeg prema višem. I u tom elementu udžbenici kao poveznica trebaju imati daleko izraženiji elemenat da su oni vlasništvo znanja, da oni prenose znanje i volju za znanjem. Tretman udžbenika, odnosno učenika sa poteškoćama u ovoj zemlji je nedopustiv. To su ljudska prava u koje se time zadire i to je nedopustivo u zemlji koja ima upisano dakle poštivanje ljudskih prava u svoje najviše ustavne vrednosti. Hvala lijepa.
Ja ću komentirati, jer tražili ste da komentiram bez obzira što niste postavili pitanje. A i tako se ovdje veliki dio komunikacije svodi na komentiranje i na iznošenje vlastitih stavova, a manje na odgovore i zaokruživanje. Ali teško mi je komentirati praksu Haškog tribunala ne'. Kao što mi je teško komentirati i ono što se događa unutar pravosudnog sustava i zatvorskog sustava. Ja pretpostavljam, a nemam dokaza za suprotno, da se prema svima postupa manje-više isto. Volio bih da je tako i vjerujem da je tako u Hrvatskoj. Što se tiče ovog čovjeka kojeg ste spomenuli neću reći gospodina postoje oni rijetki slučajevi u kojima skoro da i nije potrebno reći pričekajmo da vidimo što će sud reći jer odgovornost tog čovjeka ona je toliko transparentna, prima facia, na prvi pogled, da mogu postaviti pitanje zašto taj postupak više nije završen. Samo ono što je izgovorio u '90-im godinama, samo ono što je izgovorio i što je neprijeporno, dakle što ne možete izvući izvan konteksta, što je poruka koja je bila upućena cijeloj javnosti i ljudima u Srbiji i Srbima u Hrvatskoj to je kazneno djelo i to teško kazneno djelo s kojim se rijetko što na toj verbalnoj razini što smo čuli '90-ih godina može usporediti. Taj čovjek je pozivao na istrebljenje i na ubojstvo i bio bi osuđen i zatvoren u svakoj državi. Zašto taj postupak još nije gotov? Ne znam. On je u istražnom zatvoru već godinama. Zašto su ga sad pustili, odnosno privremeno pustili iz zatvora? Ne znam. Pratim to preko televizije kao i vi. A kao predsjednik Vlade mogu samo konstatirati da radimo sve što možemo da provodimo zakone u Hrvatskoj, da nema šikaniranja ljudi po onoj osnovi po kojoj se nalaze u zatvoru, a ako je netko bio hrvatski branitelj, ako je odgovoran odlukom Hrvatskog suda, redovnog suda za kazneno djelo i zbog toga odslužuje kaznu zatvora u nekom od hrvatskih zatvora prema njemu ako je muškarac ili njoj ako je žena se odnosi sa onim minimumom dužnog poštovanja i respekta prema kojim se odnosite prema zatvore
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Danas se pred nama nalazi objedinjena rasprava o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u, zatim Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, te Zakon o sanaciji kreditnih institucija. Znači, sve bi to bilo u redu, <PARTY> će ovakve zakone podržati i znači nema nikakvih problema, ovaj dio uskladbe sa EU. Međutim, otvara se danas temeljno pitanje, ovo što je i kolega Bulj i što smo danas to čuli, o opstanku EUR-a i Eurozone odnosno na načina koji se danas ponašaju. Iskreno, znači uz svu podršku koju dajemo ovisit će o tome kako će se zapravo Eurozona odnosno članice Eurozone odnosno cjelokupna Europska komisija ponašati prema RH. Mi, pred nama u narednom razdoblju sigurno će u državi trebati dosta europskih sredstava. Danas smo vidjeli da je HNB sa reagirao sa negdje 2,2 milijarde EUR-a u zadnja 3 tjedna, njihove devizne su rezerve oko 19 milijardi, to znači ako bi sa ovakvim tempom trošile devizne rezerve mi smo negdje za 3-4 mjeseca gotovi, što se tiče deviznih rezervi HNB-a. S druge strane nama očekujemo od ljeta smo svake godine dobivali 10 milijardi EUR-a priljeva, što je stabiliziralo, snažno stabiliziralo tečaj. Mi nećemo moći ostvarivati ovo ljeto ni upola tih iznosa. Svakako ovisi, ja sam nedavno govorio da likvidnost održavanja u sustavu da država treba izvršavati svoje obveze u roku čim prije jel može doći do boljih likvidnih sredstava, a isto tako drugim riječima ovisi i kakav će biti omjer EU proračuna prema našem hrvatskom nacionalnom proračunu. Tu će se zapravo vidjeti sva solidarnost EU. Ukoliko ovaj novac koji treba doći za EU, iz EU budžeta, za, iz socijalnog fonda za isplatu, to je ono što smo čitali u medijima negdje da je Europska komisija odobrila nekih 100 milijardi EUR-a, od toga je 1,1 milijarda EUR-a ide RH za isplatu ovih plaća, ovih 8,5 milijardi EUR-a, ako to budemo morali čekati do Nove Godine pitanj
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. A moje pitanje ću uputiti ministru mora, prometa i infrastrukture gospodinu Kalmeti. Gospodine ministre, postavljam vam pitanje. Naime, moje pitanje bit će vezano uz stanje i izgled državne ceste B1 ili da prevedem da se bolje razumijemo, riječ je o staroj zagorskoj magistrali. Kao što znate tu cestu Zagorci nazivaju cestom smrti, i moramo je koristiti, naime većina nije u stanju platiti najskuplju cestarinu u Hrvatskoj i na taj način koristiti autocestu Zabok-Zaprešić. Da vas podsjetim, stara zagorska magistrala građena je kasnih 50-ih godina, dakle u doba zaprežnih kola. Tom starom zagorskom magistralom prometuje veliki broj vozila, pogotovo kao što sam već sada rekla u situaciji kad je, da bi se putovalo autoputom u Zagreb potrebno mjesečno izdvojiti negdje od 400 do 500 kuna da bi se platila autocestarina. Struka govori da cestu treba rekonstruirati nakon 30 godina, ako se ne varam. Dakle ova naša stara zagorska dama prešla je pola stoljeća. Do rekonstrukcije nije došlo, osim u jednom malom dijelu od 4 kilometra, to je veza Veliko Trgovišće-Zabok. Moje pitanje gospodine ministre glasi: tko je odgovoran za trenutno stanje i izgled stare zagorske magistrale? Da li je napravljen projekat rekonstrukcije? Ako jeste što on sadrži? I naravno ono najvažnije, kada će bit realizirana rekonstrukcija te stare zagorske magistrale? Zahvaljujem. Zahvaljujem gospodine ministre. Ja bih voljela da ovaj vaš odgovor dobijem i u pisanoj formi. Naime, plan za rekonstrukciju ove ceste bio je u planu Vlade 2005. i 2008. pa se nažalost ništa nije dogodilo. Prednost se dala istoj cesti u karlovačkoj županiji. Potakli ste me spominjanjem ove spojne ceste Zabok-Krapina, zaista je nužna. Osim te ceste ja bih vas podsjetila da je potrebno rekonstruirati i elektrificirati prugu Zaprešić-Zabok, a o brzoj cesti Oroslavje-Popovec isto tako želim čuti, odnosno dobiti pisani odgovor. To su prometnice koje život znače za moju Krapinsko-zagorsku županiju. Hvala va
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, javio sam se za pojedinačnu raspravu kako bi podržao izbor gospođe Zlate Hrvoje Šipek za mjesto i dužnost glavne državne odvjetnice. Radi se o Državnom odvjetništvu kao samostanom i neovisnom pravosudnom tijelu u Hrvatskoj i stoga je s obzirom na njegovu ustavnu poziciju iznimno važno izabrati, imenovati osobu koja će u svom radu i u radu glavnog državnog odvjetništva u potpunosti postupati sukladno Ustavu, a to je da će biti neovisna od svih drugih segmenata vlasti i provoditi i raditi poslove upravo kako je to Ustavom i zakonima RH propisano. Ono što želim reći to je da je prvi puta u Hrvatskoj na ovako transparentan način proveden postupak izbora glavnog državnog odvjetnika temeljem javnog poziva. Nakon čega je Vlada, nakon kojega je raspisalo Državno-odvjetničko vijeće, nakon čega je Vlada provela jednu trijažu i temeljem razgovora, intervjua sa kandidatima uputila prijedlog imenovanja gospođe Zlate Hrvoje Šipek. Ono što mogu reći to je da je gospođa Zlata vrstan pravnik sa bogatim državno-odvjetničkim iskustvom i da nema mrlje u njenoj karijeri koja bi ju kompromitirala na bilo koji način da je Hrvatski sabor podrži u njenom imenovanju. Svakako da je imenovanje glavnog državnog odvjetnika par excellence političko pitanje, to nema spora. Našim zakonom je predviđeno da glavnog državnog odvjetnika odnosno glavnu državnu odvjetnicu u ovom slučaju imenuje Hrvatski sabor temeljem prijedloga Vlade RH. Da je to par excellence političko pitanje, kao što sam rekao, govore i načini izbora državnih odvjetnika diljem svijeta i Europe, gdje je to negdje u nadležnosti parlamenata, negdje u nadležnosti poglavara, negdje u nadležnosti Vlada, negdje kao što je u SAD čak prolazi kroz izbore, dakle, to je apsolutno političko pitanje u državi. No, ono što je važno nakon što je izabran glavni državni odvjetnik ili u ovom slučaju glavna državna odvjetnica, on ili ona u svom ra
Složit ću se s vama djelomično kolega Hajduković da demografska politika obuhvaća cijeli set mjera, puno šire od demografije, od gospodarstva, sigurnosti, pa nadalje, ali ne smatrate da ste i vi dijelom odgovorni jer su i vaši partijski drugovi odnosno sad bivši partijski drugovi bili u vladi, jeste li ikad se založili za osnivanje Ministarstva demografije kao zasebnog Ministarstva iseljeništva? Mi danas imamo danas više Hrvata izvan RH nego u Hrvatskoj. Jeste li ikad ijednu demografsku mjeru istinsku donijeli? Niste, kao što nisu ni sad vladajući. Ja sam osobno dao tri amandmana na ovaj proračun, sve ste odbili bez obrazloženja malte ne, od majke odgajateljice do dječjeg doplatka za svu djecu jel je to dječji doplatak, to nije doplatak roditelja bez obzira na imovinski cenzus do produljenja rada na 4 sata do 15.g. djetetovog života. Sve je odbijeno, mi nemamo demografsku strategiju i svi snosimo odgovornost, počevši od mene, pa nadalje. Je, slažem se s vama i tu ću se nadovezat na kolegu Hajdukovića. Hrvatska u datom trenutku nije bila spremna za ulazak odnosno nije pripremila svoje građane niti za eu projekte, niti ništa, 99,9% naših sugrađana nisu znali šta znači pojam eu projekt, kako izvuć novac i na koji način. Sjetimo se prvih par godina našeg članstva u EU, koliko smo sredstava iskoristili. To su mizerne bile brojke. Tek smo mislim prošle godine više izvukli nego što smo do sada uplatili. To samo pokazuje gdje smo i što smo, ali posljedica toga je da danas imamo 250.000 Hrvata koji žive u zapadnoeuropskim zemljama i nemaju namjeru što je najgore se vratiti nazad, a s druge strane ajmo krenuti od sebe, pa ajmo smanjiti i broj saborskih zastupnika. Na ovaj broj stanovnika ne treba nas biti 151. Ajmo smanjit broj općina, ne treba nam 525 općina i gradova. Nemamo potrebe imat 525 načelnika i nekoliko tisuća vijećnika, čemu? Vi danas imate općine sa 700-800 stanovnika koji su svrha sami sebi, načelnike koji imaju svoje automobile. To ne može jedna Švicarska izdrž
Hvala. Kolegice činjenica jeste da su arhivi otvoreni, činjenica jeste da kao što je ovdje već netko govorio da su istraživači mjesecima sjedili ovdje. Ali očigledno nisu našli ono što su željeli naći, ne s obzirom na prijašnje vrijeme nego s obzirom na projekciju stvaranja Hrvatske države od devedesete godine na ovamo. I onda se sad protura teza e nije to zapravo presudno, nego ta istina postoji ali samo, ali se skriva negdje drugdje iza devedesete godine. To vam je isto ono kao što je bilo sa suđenjem generalu Gotovini i Markaču. Je, moglo se dokazati prekomjerno granatiranje Knina, ali je netko sakrio topničke dnevnike koji nikad nisu ni postojali. To je taj jedan obrazac koji je naprosto jednoga ako hoćete intelektualnog stajališta ili stajališta političke zrelosti naprosto nedopustiv. Ono što bi trebalo raditi i što bi trebalo analizirati i tu sam suglasan, trebalo bi sve one medijske natruhe, dezinformacije kojih je u vrijeme svakoga rata, ima ih više nego obično ta dezinformacija koja je stvarana pa i ova da su udbaši ili KOS-ovci u svim redovima to je plasirao KOS. I začuđujuće da danas ljudi bez ograde se pozivaju na istu takvu formulaciju, iste takve teze. Kolega Šuker očigledno da mnogima taj datum smeta zato što je 30. svibnja predsjednik Tuđman iznio program u deset točaka, prvi je bio stvaranje Ustava, drugi konfederalno uređenje, treće euroatlantske integracije i oni što zaboravljaju tada jedna od tih deset točaka bila demografska obnova Hrvatske pa su se sprdali mnogi sa time. Prema tome ono što se događalo odluka da se skine socijalistička bila je i prije donošenja … odluka da se promijeni grb odnosno ne grb nego da se skine socijalistička koreografija, to je bila ta odluka. Ali se dogodilo nešto drugo, dogodilo se to da je u 8. mjesecu počela Balvan revolucija pa sa ovim pomicanjem datuma se onda otvara prostor za reinterpretaciju tih događaja kao što se otvorio prostor kada se 26. lipnja nije prihvatio kao Dan državnosti, pa su onda sudske presude
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Zakon o koncesijama je jedno od bitnih područja za koje bi mogli reći da ocjena sadašnjeg stanja izgleda i bazira se na dosadašnjem zakonu iz '92. godine, ali i 40 drugih propisa koji na različite načine, sa različitim pravima, sa različitim postupcima u dodjeli, sa različitim načinom raspisivanja prava na koncesije uređuju ovo područje. Osim što se ovaj pojam koncesije raširio i praktički postao na nekim područjima neprepoznatljiv, jer se počeo primjenjivati i umjesto zakupa, umjesto najma, umjesto prava građenja, umjesto različitih dozvola koje administrativno dodjeljuju određeno pravo. Isto tako, postupak dodjele koncesije u potpunosti različito je uređen ovisno od zakona do zakona, a i ono što je dosta bitno, a to je dosta bitno to je da je cijelo vrijeme primjene Zakona o koncesiji, sve koncesije su bile izuzete iz Zakona o javnim nabavkama. Dakle, princip najpovoljnijih ponuda iz Zakona o javnim nabavkama nije vrijedio za cijelo područje koncesije. Naravno da neke dijelove koncesije to je i logično i opravdano jer se ustvari ne prodaje ništa ili se ne naručuju radovi već se tržište daje u određenu vrstu bi mogli reći najma s kojim se onda stječu određena prava pa ne može biti niti princip iz javne nabavke primijenjen. Ovaj zakon sada takva pitanja kvalitetno razgraničava. Cilj novog zakona je uvesti veću transparentnost i to time što se uvodi jedinstveni postupak dodjele koncesije, uvodi se pravna zaštita za sudionike dodjele koncesije, jedinstveni nadzor nad naplatom koncesijskih naknada i uvođenje Ministarstva financija kao koordinatora i kontrolora tog područja te vođenje registra koncesija i politike koncesija. Zakon uređuje koncesije na način da prvo, ovim zakonom uređuju se postupci dodjele koncesije, prestanak koncesije, pravna zaštita u postupcima dodjele koncesije i prestanka koncesije te druga pitanja u vezi s koncesijom koja se dodjeljuje domaćim i stranim gos
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Štovane dame i gospodo zastupnici. Pred vama je prijedlog izmjene i dopune Zakona o privatnoj zaštiti s konačnim prijedlogom zakona. Postojalo je više razloga zašto se išlo u postupak izmjene i dopune ovoga zakona. Jedan od glavnih razloga je usklađivanje sa pravnom stečevinom Europske unije i usvajanje određenih kriterija iz poglavlja 4. – Sloboda kretanja osoba, usluga i kapitala. Osim toga usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije smo izvršili usklađivanje ovim prijedlogom zakona i sa određenim promjenama iz sustava obrazovanja, stupnjeva stručne spreme i naziva stupnjeva školske i stručne spreme a također smo nastojali i popraviti one dijelove zakona za koje smo u primjeni uočili da ili možda ne nude dobar pravni okvir za obavljanje zaštitarske službe ili koji su se iskristalizirali kao problem kod obavljanja zaštitarske službe. Ja ću još samo nekoliko ovih kratkih najvažnijih novina. Kao što sam rekao pojedini akademski nazivi se usklađuju sa novim sustavom stupnjeva školske i stručne spreme akademskih naziva. Zatim je uvedena nova kategorija poslova za koje se mogu obavljati uz vatreno oružje. To se prije svega odnosi kod obavljanja zaštitarskih poslova kod umjetnina velikih vrijednosti i kod kritične infrastrukture. Zatim su propisani uvjeti za odgovornu osobu u trgovačkom društvu koje obavlja poslove privatne zaštite i propisano je da mora raditi najmanje pola radnog vremena u radnom odnosu u tom trgovačkom društvu. Zatim je propisana obaveza da poslodavci moraju osigurati radnu odoru zaposlenicima kako bi se tu isto uveo red i kako bi bilo jasno da čuvar ili zaštitar je u službi odnosno na dužnosti. Propisano je da obrtnici koji žele zaštititi svoju imovinu i zaposlenike moraju u tu svrhu angažirati pravnu osobu ili obrtnika koja je ovlaštena za obavljanje tih poslova. Pravne osobe ili obrtnici koji su korisnici sustava tehničke zaštite odgovorni su za njegovu ispravnost a ne kao do sada onaj tko je opremu isp
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo dozvolite nekoliko riječi o ovom prijedlogu Zakona o proglašenju Nacionalnog parka Kopački rit koji se u većem dijelu svog prijedloga osvrće posebno na djelatnosti šumarstva i lovstva na ovome području. Dozvolite mi da u uvodu kažem da se osobno zalažem za jedan interdisciplinarni pristup u gospodarenju zaštićenim objektima prirode. I mislim da bi u idućem Zakonu o zaštiti prirode trebali staviti da se gospodarenje zaštićenim objektima tamo gdje je temeljni fenomen šuma povjeri jednom gospodaru, a ne kao što je to do sada slučaj da imamo više gospodara, a po uzoru na Austriju i Njemačku koji imaju takav način gospodarenja kod sebe. U obrazloženju prijedloga Zakona u dijelu koji govori o posljedicama zatečene gospodarske aktivnosti, autori prijedloga su djelatnost šumarstva i lovstva otisnuli kosim slovima. I tako naglasili svoj stav da te djelatnosti treba ukinuti, odnosno maknuti sa tog područja. Međutim, želim upozoriti sve vas ovdje kolegice i kolege da je temeljni i glavni fenomen područja Kopačkog rita, odnosno pobliže gospodarskih jedinica Kopačevskih, Tikveških i Zmajevačkih, Podunavskih šuma je šuma. U njoj se kao u ambijentu odgajaju svi opisani procesi i odnosi živog i neživog svijeta na tom području. A šuma se kao i svugdje u svijetu mora dati na gospodarenje stručnim i odgovornim ljudima koji to znaju. Želim vas podsjetiti da u Hrvatskoj postoji već 240 godina tradicija organiziranog šumarstva, a sama znanstvena nastava se već preko 105 godina održava na Šumarskom fakultetu sveučilišta u Zagrebu. Isto tako autori prijedloga tvrde da nastavak sadašnjeg načina gospodarenja osim direktne ekonomske štete, uzrokuju i uzrokovat će oštećenja. Odnosno sadašnji način gospodarenja ne može se smatrati gospodarenjem na načelima potrajnosti održivog razvitka niti je sukladno načelima certifikacije šuma i sadašnjem Zakonu o šumama. Dozvolite mi da kao inženjer šumarstva kažem
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolege iz ministarstva, kolegice i kolege evo ja sam proučio zakon i malo sam zatečen da niste adresirali pitanje pušenja u automobilima. Naime, vidim u nacrtu zakona koji je dostavljen nama, nama u, na naše klupe je u javnoj raspravi od više strana dotaknulo pitanje, međutim zateklo me isto tako i odgovor koji su dobili iz resornog ministarstva, gdje je evo neću ih sve nabrajati, ali pravobraniteljici za djecu RH u Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama je za Članak 30. predložila da se uvrsti zabranu pušenja naročito kada je maloljetno dijete u automobilu iz opravdanih 2 razloga. Jedan razlog je da ometa vozača tijekom vožnje u istoj mjeri koliko i mobilni telefon, a isto tako i javnozdravstveni segment pušenje u zatvorenom prostoru koji ima manje od 2 kubika prostora često i čak manje od toga i kad se zapali cigaretu u tak malom prostoru znanstveno je dokazano da to ima utjecaj i na zdravlje onog nepušača koji je u neposrednoj blizini. Međutim, ministarstvo je odgovorilo da ne smatramo da postoje dovoljno jaki argumenti koji niti kriteriji za takvu regulaciju. Smatram da znanstveni dokazi o utjecaju sekundarnog dima na nepušače je i te kako znanstveno dokazano, a ometanje tijekom vožnje je dokazano u više slučajeva prometnih nezgoda koje je direktno povezano sa ometanjem pažnje vozača tijekom korištenja duhana ili drugih proizvoda kao pušači. Prema tome, evo ja apeliram na ministarstvo da za slijedeće čitanje pripremi izmjenu ovoga, ukoliko to ne napravite ja ću napraviti amandman, nadam se da će kolege ga podržati jer smatram da, smatram da je opravdanost suzbijanja pušenja u zatvorenim prostorima kao što je automobil ima više značaja. Nije samo pitanje sigurnosti i ometanje vozača, nego isto tako i zdravlje svih putnika u automobilu. U konačnici literatura na internetu dostupna, pokazuje da je isto tako i povezano sa, sa požarima koji se dešavaju, koji su opet u ingerenc
Zahvaljujem potpredsjednice. Kolega Kutija govorili ste o ukidanju o nezaposlenosti o iseljavanju pa se pitam tko će ostati živjeti na tim područjima, tko će ulagati na tim područjima gdje se financijski ubija motivacija poduzetnika da ulažu na tim područjima u kojima je ionako nezaposlenost već veća nego u ostatku Hrvatske. Pitam vas što će se dogoditi sa 80 jedinice lokalne samouprave koji znatni dio sredstava crpe upravo iz ovog zakona, a kojima je nerijetko to i do 30% ukupnog proračuna jel ovo uopće korak do njihovog ukidanja? Posebna priča je indeks razvijenosti, indeks razvijenosti koji je mjeren 2010. Danas je kraj 2013.početak 2014.jesu li se promijenile okolnosti, kakvi su danas pokazatelji, koliko ima u tim jedinicama manji proračun, koliko je veća nezaposlenost, da li to zakonodavac zna? On sigurno ne zna to u ovom momentu jer ne može ni znati ali znaju naši ljudi, znaju u Polači, u Zemuniku, … u Starigradu, Novigradu, u Jasenicama koji će izgubiti ovaj status a ovo je bio jedini zakon gdje su oni crpili nekakva sredstva najvažniji i najbitniji zakon za njih i pomoću ovog zakona i ovih sredstava su funkcionirali, radili svoje projekte i približavali se ostatku Hrvatske. A mi ćemo ih potezom pera vratiti 10 godina unatrag.