EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Poštovani gospodine državni tajniče, pozdravljamo naravno donošenje ovog zakona međutim činjenica je da ste ga predložili da stupi na snagu početkom slijedeće godine, nije dobra. Već sada vlada potpuni kaos na tržištu radne snage, potrebe za radnom snagom koje nema u Hrvatskoj su ogromne, a situacija koju ste napravili sa prethodnim zakonom odnosno zakonom koji je sad na snazi i sa pravilnicima koji su na snazi u našim policijskim upravama su prilično kaotične situacije vezano uz manje i srednje poduzetnike koji moraju prijaviti radnu snagu koja dolazi izvan RH. Ne znam da li jednostavno nećete da vidite ili ne vidite kako ta procedura kreće po našim ispostavama policijskim u županijama, definitivno smatramo da se poduzetnicima samo otežava, a ne olakšava posao i da je već trebalo ovakav zakon donijeti, a ne ga još prolongirati za slijedeću godinu.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministri sa pomoćnikom, kolegice i kolege. Vrlo važan zakon je pred nama na klupama i sva pohvala ministru i suradnicima na njemu. Da sad ne ponavljam sve ono što su kolege govorili. Međutim treba reći da tehnika koja napreduje znači što se tiče digitalizacije i što se tiče mogućnosti izrade planova novih izmjera digitalnih … sve je to što nam omogućuje da na lakši način dođemo do finalnog proizvoda. Međutim digitalizacija zemljišnih knjiga kao što je rekao kolega Peđa ne rješava stvar. Ono što je bitno da <PARTY> ispravni postupak bude što jednostavniji i što jeftiniji, i što pristupačnije za ljude jer tamo gdje ne idemo u nove izmjere zapravo je <PARTY> ispravni postupak ili B jedini na temelju čega se mogu ljudi zapravo i riješiti svoje zemljišno knjižno stanje. Ono što je sigurno dobro a to je da se predlaže uvođenje Visoko zemljišnog suda RH gdje bi se došlo do ujednačene sudske prakse i gdje bi kroz neko vrijeme zapravo točno znali da svi sudovi rade po istom postupku. Da zemljišno knjižni referenti mogu donositi rješenja i provedbu to već mogu i danas samo će to sad bit riješeno i u zakonu. Ono što je vrlo bitno do sad nije bilo, a to je da se može parcijalno rješavati provedba nove izmjere i to će zapravo omogućiti dinamiku a koja je vrlo bitna iz ekonomskih razloga. Međutim bez nove izmjere dijela RH jer čitavu Hrvatsku nikada nećemo obuhvatiti novom izmjerom a ne bi bilo niti ekonomsko opravdano, nećemo moć rješavati zemljišno knjižno stanje i pokrenuti investicije. Mi smo do sada stavili 130 katastarskih općina u primjenu. To je vrijednost ugovora negdje oko 219 milijuna kuna, od toga je 109 milijuna kuna iz državnog proračuna. 70 katastarskih općina je momentalno u postupku izlaganja na javni uvid, to je 75 tisuća 350 ha i vrijednost tih ugovora je 162 milijuna kuna. Ovjeren elaborat izmjere je ukupno u 71 katastarskoj općini ukupne površine 52 tisuće 430 ha i ukupna vrijednost ugovora je
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Upravnog vijeća HANFA-e, kolegice i kolege. Slažem se sa kolegom Šukerom malo prije da je HANFA bitna agencija, zaista jedna od ključnih agencija s obzirom na svoj značaj itd. i da za to zaslužuje pozornost da se o njenom izvještaju, o njenom radu ozbiljno porazgovara ovdje u Saboru jer jedino se ovdje i može porazgovarati. Ja smatram da smo često puta u ovom Saboru oko mnogih izvješća ne samo HANFA-e nego i drugih agencija, ustanove itd. svi koji su dužni podnositi svoj izvještaj o radu Saboru često puta u pravilu, gotovo u pravilu podržavali njihov izvještaj. Vrlo je rijetkost da se neki izvještaj, neke ustanove, agencije ili slično ne podrže. I onda je jedino kada smo na tom putu da se to ne dogodi onda to postane problem. Ja zaista mislim da to nije tako. Dakle, zašto bi bio problem, jer inače šta se događa, mi često puta ovdje bez obzira tko je kada u oporbi, ko je na vlasti kritiziramo, iznosimo određene primjedbe na različitih tijela koja nama ovdje podnose izvještaje i na kraju završi tako da to uvijek se u pravilu potroši. Ispada u stilu one narodne izreke "Psi laju karavane prolaze." Dakle, pričajte vi u Saboru što god hoćete, vi svoje kažite, izvještaj je formalno usvojen, dakle sve je ok, pa nagodinu opet tako i tako se to događa. Prema tome, ne vidim dakle načelno nikakvog razloga, dapače mislim da češće puta treba ozbiljnije promotriti za izvještaje, pa i to neusvajanje ne treba biti nešto što je čudno. Ako smo s nečim nezadovoljni onda to treba i reći. Dakle, nije problem i nije štetno, ako nešto ne usvajaš nego je problem ako se šteta događa a ti toleriraš, i ne primijetiš i prihvaćaš. HANFA je <PARTY> regulator, međutim ali svoj izvještaj ipak podnosi ovom Saboru. Prema tome nezavisna u svom radu je naravno, međutim to ne znači da nezavisnost ide od tud da nitko ne može kontrolirati niti reći što se tamo događa i što se radi, iznad Popa uvijek postoji Pop, pa i ovdje. Prema tome, mi možemo
Ja sada moram reći da sada dva ispravka u jednom ispravku i čak i svog cijenjenog kolegu Franju moram ispraviti, jer kolega Kajin je do prije 6 mjeseci vapio za hapšenjima, a sada bi ukinuo sva hapšenja, jer da se je pretjeralo. Pa neka se dogovori sam sa sobom. A ja cijenim njegov lokal patriotizam i adriatiko patriotizam, ali oprostite kolega Kajin brodogradnja postoji i u Zagrebačkoj županiji, da ne idem šire i u Krapinsko-zagorskoj županiji i to poznata. Neću spominjati tvrtke da im ne radim reklamu, jer nemam namjeru kupiti jahtu pa ne bi moglo do sukoba interesa doći, ali nije zgodno spominjati imena. I to jaku brodogradnju sa reprezentativni nagrađivanim brodovima. Tako kada se radi o brodogradnji, brodogradnja nije samo Istri, Primorje, Dalmacija nego pola Hrvatske.
Pa ja ću kolegici replicirati, ali zapravo svima nama kakva smo mi država. Gledam prošle nedjelje "Dnevnik" u kojem jedan mladac mudri nastupa na sljedeći način. A sada će se javiti naša kolegica imenom i prezimenom iz Amerike, gdje još nema nikakvih rezultata od antikriznih i recesijskih mjera predsjednika Obame. Jasno je da je to netko tko se želi umiliti našoj Vladi. Kroz "Dnevnik" prodaje, evo vidite Amerikanci još maju rezultata, a Obama je 50 dana na čelu države, a mi u 50 dana nismo donijeli antirecesijske mjere, nego na žalost samo namjere. I zaista mislim da bi ove naše rasprave s čije strane dolazile prijedlozi, trebalo analizirati na način da vidimo što iz njih uzeti da bismo poboljšali stanje svima onima koji se u ovoj godini i u prošlim godinama su se našli u stanju da ostanu bez posla da ne mogu prehraniti obitelji. Tko to nije prošao, ja mu ne želim to. ja sam zahvaljujući vlastima to prošao i kada se ujutro dignete i ne znate da li ćete imati za kruh i mlijeko, za rođeno dijete, onda je to trauma koja ostaje vječno. I zato … oko toga, tko, što ili kako predlaže, nego što ćemo donijeti, što ćemo primijeniti da olakšamo stanje u ovoj državi. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Zakon o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika Grada Zagreba je u odnosu na dosadašnji način izbora vodećih dužnosnika na lokalnoj razini jedna velika i značajna novina. Novina iz razloga što se način izbora predstavničkih tijela, izvršnih tijela u osnovi nije mijenjao od 1993. godine, dakle od onih prvih izbora, a temeljem zakon iz prethodne godine gdje su se općinski načelnici, gradonačelnici i župani birali iz reda članova predstavničkih tijela. Nositelji izvršne vlasti na taj su način tek posredno birani od strane birača, budući je njihov izbor prvenstveno rezultat političkih dogovora, različitih političkih opcija i koalicija koje su se stvarale na lokalnoj razini. Naposlije, mislim da građani birači to i očekuju da takav zakon donesemo jer je ipak većina političkih stranaka u svojim predizbornim aktivnostima i davala takva izborna obećanja da ćemo naredne lokalne izbore obnašati, odnosno i vršiti temeljem neposrednog izbora prvog čovjeka na lokalnoj razini. Mislim da je dobro da na vrijeme donosimo ovaj Zakon i da ćemo imati dosta vremena napraviti jednu kvalitetnu pripremu i sve eventualne nedoumice raščistiti i razriješiti, a poglavito i usvajanjem Zakona o lokalnoj samoupravi. Želio bih reći samo neke stvari, odnosno neka svoja razmišljanja o samom tekstu Zakona, odnosno o samim odredbama Zakona. Pa tako mislim da je u članku 4. dobra ova odredba koja je izmijenjena u odnosu na Prijedlog zakona, gdje se kaže da pravo biti biran ima osoba koja najmanje 6 mjeseci ima prijavljeno prebivalište u matičnoj jedinici lokalne samouprave. Jer eto, imali smo i u bliskoj prošlosti iskustava da su se kandidirale osobe koje su se tek 2 ili 3 dana prije izbora prijavile u određenoj jedinici lokalne samouprave. Dakle, 6 mjeseci mislim da je jedan razuman rok i da se to već onda može smatrati da se radi o građaninu konkretnog grada ili općine. Možda jedna dilema
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane gospođe i gospodo prije svega hvala na potporama koje ste kroz raspravu iskazali za ove odluke smo ću kratko ponoviti to su zaista izuzetno važne odluke za Hrvatsku. Po prvi puta Hrvatska sudjeluje u misiji vođena od strane Europske unije. To je misija u Čadu. Po prvi puta se pojavljujemo na području naše regije i to je izuzetno važno pošto i po mišljenju najvećih rekao bih najjačih država svijeta, pa i do zemalja iz našeg susjednog okruženja. Mi jesmo vodeća zemlja u transformaciji u reformama ne samo kada je riječ o integraciji i u članstvu u Europskoj uniji i u NATO-u nego i o po svim reformama koje provodimo i u Oružanim snagama i usvajamo sve standarde. I isto tako izuzetno je važno ostati sa angažmanom u izuzeto važnoj misiji u Afganistanu dakle ovim prijedlogom odluke Hrvatska bi iduće godine nastavila sa istim snagama koje ima i ove godine koje će imati do konca ove godine. I evo samo kratko očitovanje na amandman koje je predlaže Odbor za zakonodavstvo prihvaćam ovaj amandman koji se odnosi samo na točku 3. gdje se dodaju riječi Hrvatskog sabora. Hvala lijep.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o rokovima i ispunjenju novčanih obaveza. Hitni je postupak bio. Dakle, P.Z. br. 894. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o rokovima ispunjenja novčanih obveza. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zakona, konačnom prijedlogu zakona. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Prelazimo na Prijedlogu odluke o privremenom financiranju poslova, funkcija i programa državnih tijela i drugih programskih proračunskih korisnika Državnog proračuna RH u prvom tromjesečju 2012. godine. Prijedlog odluka o davanju suglasnosti na privremene funkcijske planove za prvo tromjesečje 2012. godine: a) Hrvatskih voda a) Hrvatskih cesta a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost a) Agencije za upravljanje državnom imovinom. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlogu odluke o privremenom financiranju poslova, funkcija i programa državnih tijela i drugih programskih proračunskih korisnika Državnog proračuna RH u prvom tromjesečju 2012. godine. Molim uključimo se i glasujmo o privremenom financiranju. Prijedlog odluke o privremenom financiranju je prihvaćeno većinom glasova 133 glasa za, 2 suzdržana i ništa protiv. Drugo, dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti za privremene funkcijske planove za prvo tromjesečje 2012. godine Hrvatskim vodama. Molim uključimo se i glasujmo o tom prijedlogu davanja suglasnosti. Odluku o davanju suglasnosti prihvaćena je većinom glasova 132 glasa za, 1 suzdržani i ništa protiv. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na prijevremeni financijski plan za prvo tromjesečje 2012. godine Hrvatskim cestama. Molim uključimo se i glasujmo o tom prijedlogu. Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen većinom glasova 123 glasa za, 4 suzdržana i ništa protiv. Dajem na glasovanje odluku o davanju sug
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ovaj Prijedlog zakona o medicinskoj oplodnji ni malo ne ide na ruku poboljšanju ionako loše demografske slike Hrvatske. Ovim zakonskim prijedlogom nije dozvoljeno zamrzavanje zametaka već samo jajnih stanica i spermija, te se žena stoga mora podvrgavati dodatnim traumatiziranjima u postupku medicinski potpomognute oplodnje. Također liječenje neplodnosti kako ga predviđa zakon odnosi se samo na osobe koje su u braku, što je nedopustivo. Činjenica je da je u Hrvatskoj postojala dugogodišnja praksa zamrzavanja zametaka, a ta uspješna praksa hrvatske medicine novim će zakonskim prijedlogom nestati. Zamrzavanje zametaka uobičajena je praksa velikih medicinskih centara u Europskoj uniji, a Hrvatska će bit jedina zemlja u Europi u kojoj će to biti nemoguće pa možemo zaključiti da je čak i onaj zakon iz 1978. bolji od sada predloženog. Broj neplodnih parova je zabrinjavajuće visok. Samo u Gradu Zagrebu ima 28% takvih parova. Osoba s problemom neplodnosti u Hrvatskoj je oko 20% u fertilnoj dobi. Danas reproduktivna medicina ide u smislu što manjeg traumatiziranja pacijenata u postupku vantjelesne oplodnje. U Sloveniji se prilikom medicinski potpomognute oplodnje ne provjerava bračni status parova, a zamrzavanje zametaka je dozvoljeno. Prema podacima jedne studije tijekom studenoga prošle godine, 44 para iz Hrvatske bili su na umjetnoj oplodnji u inozemstvu i to njih 28 u Sloveniji, 15 u Češkoj te jedan par u Belgiji. Iz udruge Rode istaknuto je kako je Prijedlog zakona o medicinski potpomognutoj oplodnji najradikalniji i najrestriktivniji u Europi. Sličan je zakon donedavno imala Italija, no Ustavni je sud to riješio na zadovoljstvo talijanskih građana. Prijedlog novog zakona smanjuje broj korisnika prava na medicinski potpomognutu oplodnju jer to pravo više ne bi imali izvanbračni parovi te smanjuje broj metoda postupaka potpomognute oplodnje jer ne bi bilo dopušteno zamrzavanje zametaka osobama s problemom neplodnosti, iako je riječ o
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Samo nekoliko riječi na ovu točku dnevnog reda. Hrvatska je na našu veliku sreću danas zemlja koja uživa mir. Taj mir je izboren nažalost oružanim snagama, izboren je ratom i ako ima nekakvih pozitivnih efekata iz nevolje kroz koju smo prošli i svih onih žrtava koje su dane to je jedno neposredno iskustvo stečeno u okviru oružanih snaga Republike Hrvatske i mogućnost da mi sudjelujemo koristeći oružane snage u promicanju mira. I to je činjenica koju ja mislim već dosta dugo nitko ni iz kruga parlamentarnih stranaka ne osporava. Ono što je uvijek problem i ono o čemu treba uvijek progovoriti i ono na čemu treba uvijek raditi je samo jedan element koji se odnosi na svakog pripadnika oružanih snaga kojeg Sabor odnosno državne vlasti šalju u bilo kakvu misiju jer većina tih misija je mirovna misija i bez obzira na to da neke od tih misija nemaju visoku razinu rizika taj rizik uvijek postoji. I zato želim iskoristiti ovu situaciju s obzirom da imam neka iskustva i ta iskustva se prije svega odnose na jedan osjećaj odgovornosti nakon što pošaljete ljude, nakon što pošaljete vojnike u nekakvu stranu zemlju u nekakvo nestabilno područje da tamo promiču mir ali istovremeno promiču i političke interese Republike Hrvatske. Želim naglasiti taj jedan element a to je sigurnost, sigurnost i sigurnost, ništa drugo. Ono što je jedino važno i ono čega se jedino pribojavam, ono što predstavlja jedini problem našim pripadnicima oružanih snaga koji idu van to je razina sigurnosti. Rizik postoji, treba uložiti puno više u opremanje, treba uložiti puno više u različite vrste pripreme i to ne samo pripadnika oružanih snaga nego i njihovih obitelji. Ja znam da se to u okviru Ministarstva obrane radi ali mislim da treba još pojačati te napore. Mi ćemo se kad-tad, svi mi koji donosimo ovakvu ili onakvu razinu odluka oko toga da se ljudi šalju van suočiti i sa nekakvim incidentima i incidentnim situacijama ostvarenjem rizik
Poštovani kolega Mišić, dakle govorio sam o realnim životnim problemima ljudi koji zaista ne mogu svojoj djeci platiti obrazovanje, koji zaista zato da bi oni bili siti liježu gladni, koji zaista ne mogu platiti svoje režije i to je ono što je istina, da 76 tisuća ljudi radi za tu crkavicu od koje ne možete preživjet. I vi to vrlo dobro znate kao poduzetnik koji ste isplaćivali plaće, da vam nije niko dao da budete npr. povjerenik u Agrokoru i da radite za 120 tisuća kuna, da imate 141 savjetnika, da trošite pola milijarde kuna koji će u konačnici morati platiti hrvatski građani, da vam nije niko dao da trošite ono što nemate, da vam nije niko dao da rasprodajte hrvatsku imovinu, da vam nije niko dao da izvlačite novce iz Hrvatske, da vam jednostavno ljudi nisu dali nego ste morali sami to zaraditi. I to je nešto što i predlažemo našim prijedlogom zakona, postepenu prilagodbu, ali i svjesnost da taj problem moramo početi rješavati.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Pitanje bih uputio premijeru i gospodinu Ivi Sanaderu. Zapravo, upućuju da seniori Demokratskog centra koji su vidjeli jedan problem umirovljenika, a tema pitanja je famoznih 30 kuna participacije kad se ide kod liječnika na preglede i dobivanja recepata. Prema onome što su umirovljenici uvidjeli, jedan dio umirovljenika nije u mogućnosti zbog malih mirovina, a tih je znatan broj, u mogućnosti plaćati tu participaciju. Pa ih zanima, razumiju i oni da Vlada traži jedno kvalitetno i racionalno rješenje, ali ih zanima da li u proračunu ima sredstava kojim bi se mogao dio umirovljenika koji imaju zaista male mirovine, da bi ih se moglo osloboditi plaćanja te participacije. Pa, gospodine predsjedniče, ja zaista razumijem kao član Parlamenta koji podupire Vladu napore koje Vlada poduzima u pogledu racionalizacije i cjelokupnog zdravstvenoga sustava i socijalnoga sustava. Međutim, kada se uzme da negdje oko 10 do 15% prihoda koji taj dio umirovljenika ima, odnosno izdvaja mjesečno za recepte i za preglede, to je prilično veliki, veliki broj. Pa prema tome, mislim da bi bilo ovako razumno i u skladu s onime što ste vi sada rekli, da se potraži rješenje da s tih 10-ak do 15 milijuna kuna nađe pa da se pomogne ovoj ugroženoj socijalnoj kategoriji umirovljenika. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. U nekoliko sljedećih minuta iznijeti ću stajališta Kluba zastupnika <PARTY>-a, o prijedlogu Zakonu o područjima i sjedištima sudovima, te ću krenuti sa nekakvim postojećim stanjem, reformama i povijesti reforme, kako je provođeno od 2010. pa nadalje. Dati ću nekakav prijedlog izmjena, koji se predlaže ovim novim zakonom, te ću dati jedan zaključak na temu cijelog zakona. Prema trenutno važećem Zakonu o područjima i sjedištima sudova u RH, ustanovljeno je trenutno 24 općinska suda, 22 prekršajan suda, 15 županijska sudova, 8 trgovačkih i 4 upravna suda, za koje je određeno sjedište i područje njihovih nadležnosti. Sama racionalizacija mreže sudova, započela je 2008. i 2009. nastavljena je 2010. i 2011. g. 2015. g. također je važna posebno kod županijskih sudova gdje se određuje mjesna nadležnost županijskih sudova. Kasnije imamo dakle, od ovih županijskih sudova, odredbu dakle koja stupa na snagu 1.1.2016. g. a važna je u ovom prijedlogu zakona, da svaki županijski sud je nadležan za odlučivanje u drugom stupnju o žalbama protiv odluke bilo kojeg općinskog suda u kaznenim i građanskim predmetima, osim u radnim, zemljišno knjižnim i obiteljskim predmetima, za koje su nadležni samo pojedini županijski sudovi, a takvo određene je definirano i u ovom novom prijedlogu zakona. Na temelju analize i statističkih podataka, posebice podataka iz izvješća predsjednika Vrhovnog suda o stanju pravosuđa u RH, a vodeći računa o efikasnosti sudbene mreže, pokazala se potreba za njezinom promjenom. Vlada RH želi omogućiti racionalnije korištenje sudaca i službenih potencijala, želi omogućiti građanima lakši pristup sudovima, te će se ostvariti cijeli niz drugih pozitivnih učinaka u predloženom mini reformom. Zašto se zapravo se donosi ovaj prijedlog zakona pokazuju konkretni podaci o problemima na pojedinim područjima. Velike probleme u sudovanju i u upravljanju s
Poštovani potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospodine ravnatelju, kolegice i kolege. Ja ću u svojoj diskusiji se usredotočiti na izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana za 2006. godinu. Bitna odrednica ovog izvješća sadržana je u činjenici da je provedbeni plan statističkih aktivnosti kojeg je proveo Državni zavod za statistiku u suradnji s drugim nositeljima službene statistike nastavak usklađivanja sa standardima Europske unije. U tom pogledu je Državni zavod za statistiku upoznao i nositelj je poslova službene statistike od Hrvatske narodne banke, Ministarstva financija, Unutarnjih poslova, Pravosuđa, Zdravstva i socijalne skrbi, Gospodarstva, Rada i poduzetništva, državnih zavoda, uprava i agencija, ali i širu javnost sa zahtjevima koje pred domaće statističare postavlja EUROSTAT. Statistički ured Europske unije. Najvidljiviji pomaci postignuti su u pogledu pouzdanosti statističkih podataka, a njihovo objavljivanje na internetskim stranicama u mnogome je doprinijelo dostupnosti podataka koji su prikupljeni i obrađeni kroz istraživanja i projekte Državnog zavoda za statistiku, što svakako treba nastaviti. Godišnjim provedbenim planom bila je predviđena provedba 278 redovitih statističkih istraživanja i provedba, 59 ostalih statističkih aktivnosti koje se odnose na stručne radove i projekte razvoja koji imaju za cilj usklađenje sa statistikom Europske unije. Kako bi se godišnji plan proveo bilo je potrebno osigurati i materijalne i ljudske resurse i to ne samo u Državnom zavodu za statistiku, već i u svim nositeljima službene statistike. Planirana redovita istraživanja u cijelosti su provedena kako je vidljivo iz ovog izvješća i to na način da se radilo i na prilagodbi i to posebno u području statistike stanovništva, tržišta rada, obrazovanja, kulture, istraživanja i razvoja, osobne potrošnje, pravosuđa i uprave, sve prema preporukama. Važno je da su prikupljeni i obrađeni podaci koji zadovoljavaju najčešće isticane potrebe domaćih i stranih kor
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Temelj svake poljoprivrede je sasvim sigurno poljoprivredno zemljište, a temelj svake države je sasvim sigurno trebala biti i poljoprivreda, a Hrvatskoj jedan od temelja je poljoprivreda. Što poljoprivreda znači za Hrvatsku? To je u nebrojeno puta kazano i kroz broj onih koji indirektno ili direktno se bave poljoprivredom, oni koji naravno proizvode hranu za nas i nebrojeno puta ponovljeno povezivanje zelene i plave magistrale s ciljem da Hrvatska dođe na onu razinu koja je potrebna i kojoj želimo da dođemo, a to je da možemo proizvoditi dovoljno hrane i za sebe i za sve one koji dolaze u Hrvatsku da li kao turisti ili na neki drugi način. S tom željom, da bi došli do tog cilja sasvim sigurno da je do sada u nebrojeno navrata se pokušavalo i sa određenim izmjenama i dopunama toga zakona doći na taj put, nekad uspješno, nekad manje uspješno ali sasvim sigurno da je kroz sve ove godine iz hrvatskog proračuna izdvajalo puno novca ili ogroman novac. Svake godine milijarde kuna odlaze u poljoprivredu da li kroz potpore i poticaje, da li kroz kapitalna ulaganja, sve sa ciljem jačanja same poljoprivrede da postane konkurentna što u Hrvatskoj naravno što van Hrvatske. Stoga se i vraćam na sam početak da je temelj razvoja te poljoprivrede poljoprivredno zemljište. U dosadašnjoj praksi i primjeni važećeg Zakona o poljoprivrednom zemljištu uočene su određene zapreke koje su usporavale proces raspolaganjem poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države te se isto nastojalo predloženim izmjenama ukloniti na način da se bitno pojednostavi procedura raspolaganja. Osobito je važna činjenica da se predloženim izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu nadležnost ministarstva kod raspolaganjem poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države prenosi na Agenciju za poljoprivredno zemljište čime bi se pojednostavila cjelokupna procedura raspolaganja. Nadalje, propisane su i druge dj
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Da, pred nama je Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta i nužno je potreban pogotovo za primorsku Hrvatsku zbog malih poljoprivrednih površina. No ima puno prepreka na putu njegove realizacije. Neke od njih smo već i čuli i kroz replike i kroz izlaganja dosadašnjih kolegica i kolega. Ja ću pokušati ukazati na nekoliko njih i kako to vidimo iz pozicije Istarskog demokratskog sabora ili poljoprivrednika u Istri i primorju. U praksi je provediv teško iz razloga prvo neriješeni imovinsko-pravni odnos. Vi znate dolazimo sa onog područja što sam rekao i prije zadnjih stotinjak godina migracije su velike bile sa područja Istre, primorja, otoka, Dalmacije. Gruntovnice se nalaze još uvijek, odnosno u zemljišnim knjigama, vlasnici koji su čak neki od njih i umrli pred stotinjak godina ili pred 50, 70. Tad su se nalazili u Americi, Australiji, Kanadi, zemljama Europe. O otocima da, da niti ne pričamo kakva je situacija ostala. Drugo je što se pojavilo to je bilo dosta prisutno u Istri, ne znam kako je u ostatku jadranske Hrvatske optanska imovina. Nikad nije bilo riješeno to pitanje baš kako treba, to su nekadašnji vlasnici zemljišta koji su nakon Drugog svjetskog rata opredijelili za državljanstvo drugih država ili tamo '43. na dalje u Istri. Neriješeno posjedovno stanje, posjed je još uvijek na pokojnom djedu, na pokojnom nonetu iako je već njegov sin dao svome sinu, dakle već unuk je vlasnik čestice, a još uvijek se vodi posjed na pokojnog noneta. Katastar zna kasniti po sedam, osam godina u odnosu na zemljišne knjige, odnosno provedba posjedovnog lista itd., posjeda u katastru. Katastarski operati neusklađeni sa stvarnim stanjem na terenu. Da bi dobili jednu pravu sliku pokušat ću vam jedan primjer iz prakse većine zemljišta na primjer u središnjoj Istri odakle ja dolazim. Ovdje kad čujem kolegice i kolege da je na pol hektara ili hektar nekoliko vlasnika to je kod nas super. Ne? Tamo zna biti na jednom hekta
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo ja sam tamo izbrojala, ovo je kad sam ja krenula, meni 4. stanka u ime kluba pa ih mogu izbrojati, ali opet ću imati sigurno problema jednog dana sa replikama, ali što je, tu je, snaći ću se. Povijest je učiteljica života. Pa bi uvijek bilo dobro da iz nekih stvari nešto naučimo pa da recimo nešto naučimo da uvijek kad želite napraviti nekakvu nepriliku, da vam se to uvijek vrati. Jednako tako, ta jedna silna tvrdoglavost vladajućih da oni odluče kad će se raspravljati o Poslovniku im se zapravo obilo o glavu jer evo mi raspravljamo cijelu noć… … Sad ja to neću znati zašto nema prijenosa, no međutim meni je lijepo molim, vrijeme, tu mi se jedno barem pola minute ukralo. Ali kad sam govorila o tome da je povijest učiteljica života, onda sam zapravo htjela i govoriti nešto o LNG terminalu. Ajmo se sjetiti o jednom izuzetno važnom projektu a to je Pelješki most. Ja mislim da je barem 3 ili 4 puta bio kamen temeljac polagan za Pelješki most, a od Pelješkog mosta nema ni p. I sad valjda nakon što smo ipak uspjeli osigurati sredstva od EU-a će do Pelješkog mosta biti. Jednako tako, oni koji dugo pamte a ja sam vam u onoj životnoj dobi kad puno više pamtim što je bilo pred 10 ili 15 godina, puno manje što je bilo jučer, danas ili prekjučer se jednako tako sjećam priče koja je bila s LNG terminalom kada je napravljena procjena utjecaja na okoliš, kada je ta procjena utjecaja na okoliš bila od jedne skupine okarakterizirana kao loša, kao loša sa aspekta zaštite Jadranskog mora, kada je iza toga u prostornog planu bilo definirano na kopnu LNG terminal, o LNG terminalu se pričalo, o LNG se ništa nije desilo. I sada je ponovno priča o LNG terminalu ali o nekom drugom. I priča se o tome da će Hrvatska imati poseban zakon o LNG-u, čak i neki govore da odnos premijera Plenkovića i gospođe Dalić će biti dobar sve ok taj zakon, poseban zakon na LNG-u ne prođe saborsku proceduru jer činjenica je da se naš
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege pa ispravio bih netočan navod gospodina Beusa kada je rekao da oni koji danas prodaju sirovinu, znači koji rade prorez koji rade elemente, fantastično zarađuju, kolega to uopće nije točno, koliko ja to pratim. Treba povezati istina šumarstvo i drvnu industriju i šumarstvo tu što vi vjerojatno govorite o tim ne naplatama odnosi se na dio, ali o toj zaradi o kojoj vi govorite, oni koji su nas čuli, se sigurno neće s time složiti. Hvala.
Dalje. Prijedlog zakona o dopuni zakona o porezu na dodanu vrijednost. Prvo čitanje Prijedlog zakona br. 122, rasprava je zaključena. Molim uključite se prijavom. Kolega Pavlic izvolite. Molim vas pozornost. MOlim vas! Prema članku 238.a. stavak 1., 2., 3., 4., 5. 6. to sam malo prije pročitao na zahtjev predstavnika Kluba zastupnika provesti će se glasovanje dizanjem ruku. MOlim vas. Dakle o ovome ćemo prijedlogu zakona o dopuni zakona o porezu nadodanu vrijednost glasovati dizanjem ruku ručno. Taj zaključak glasi. Pa dobro. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog Zakona o dopuni zakona o porezu na dodanu vrijednost, koji je predložio Klub zastupnika LIBRE zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade i izvješćima radnih tijela. Tko je za ovaj prijedlog zaključka? A kolegice zašto dobacujete i stvarate atmosferu u kojoj se ne može normalno raditi? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je za zaključak glasovalo 74 a protiv 23 zastupnika. prema tome sa 74 zastupnika donesen je predloženi zaključak.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani saborski zastupniče. Kao što ste naveli najniža plaća ne utvrđuje se Zakonom o radu nego kolektivnim ugovorom i osnivica koju ste spomenuli je upravo za ovu godinu točno taj iznos koji ste kazali 2080, 75 kuna za puno radno vrijeme. Ono što je ovdje bitno napomenuti i reći, možda to javnost ne zna zaposlenici i radnici, da je zakonska obveza poslodavca, prilikom isplate plaće radniku isporučiti obračun iz kojeg je vidljivo na koji način je utvrđen iznos plaće. Dakle, sam radnik na taj način može kontrolirati i vidjeti iznos na koji način mu je obračuna. Isto ovdje bih htio spomenuti još jednu stvar koja je vrlo važna da je poslodavac radniku dužan uručiti jedan primjerak prijave za obvezno mirovinsko i zdravstveno osiguranje u roku 15 dana od stupanja na rad, na posao. To su osnovna prava koja radnik ima koja su vrlo važna jer na osnovu toga može utvrditi što mu iz tog radnog odnosa teče ide, i da li dakle ostvaruje prava koja su mu zakonom odnosno kolektivnim ugovorom utvrđena. Isto tako još jedan važan podatak je obveza poslodavca prema radniku, to je ukoliko nije isplaćena plaća u tekućem mjesecu, za taj mjesec da do kraja mjeseca poslodavac mora radniku dati, uručiti obračun iznosa koji mu je dužan bio uplatiti a nije ga uplatio. Radnik se za kršenje tih svojih prava od strane poslodavca može obratiti inspekciji rada koja vrši nadzor nad svim ovim o čemu smo govorili. Isto tako možemo reći da radnik može ukoliko ne ostvaruje svoja prava pokrenuti prekršajni postupak kod nadležnog suda, radi se o novčanim potraživanjima a točno je i to što ste kazali da s obzirom da ponašanje poslodavca koji ne isplaćuje plaću radniku moglo bi to dakle imati obilježje kaznenog djela iz grupe kaznenih djela povrede prava na rad i drugih prava na temelju članka 114. Kaznenog zakona kao što ste rekli. Dakle, prava radnika u ovom slučaju su jasno navedena inspekcija rada koja nadzire, kojoj se može radnik obratiti mislim da je
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Agencije, poštovani zastupnici. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskoga sabora na 39. sjednici održanoj 31. siječnja 2006. godine razmotrio je Godišnje izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo HAMAG za 2004. godinu, koje je predsjedniku Hrvatskog sabora sukladno odredbi članka 15. Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva i člankom 21. stavkom 2. Statuta Hrvatske agencije za malo gospodarstvo podnijela Hrvatska agencije za malo gospodarstvo aktom od 24. studenog 2005. godine. Odbor je u smislu članka 67. Poslovnika Hrvatskoga sabora o navedenom Izvješću raspravljao u svojstvu matičnog radnog tijela. Uvodno izlaganje podnio je predstavnik predlagatelja. U raspravi Odbor je raspolagao mišljenjem Vlade Republike Hrvatske. Rasprava o ovom Izvješću počela je primjedbom o nepostojanju izvješća upravnog odbora, o tome koliko je sjednica održano, te je ta točka dnevnog reda, te koje točke je na odboru trebalo raspraviti. U daljnjem tijeku rasprave predstavnik ministarstva i predsjednik uprave HAMAG-a istaknuli su da u proteklom periodu HAMAAG bilježi loše rezultate zbog nepostojanja projekata koji su bili preduvjet za njegov učinkoviti rad. Također su istaknuli da tripartitni ugovor HAMAG-a, poslovne banke županije, nije zadovoljavajuće operacionaliziran u praksi zbog zahtjeva banaka da se kao jamstvo uključe i nekretnine tražitelja kredita. Uočavajući navedene probleme u Državnom proračunu za 2006. godinu odobreno je 6 milijuna kuna za regionalne i … programe koji bi se trebali brzo realizirati, a time da bi navedene programe sufinancirale županije. Osmišljen je i novi projekt, lokalni projekti razvoja za koji iznos jamstva treba biti svega 30% veći od iznosa odobrenog kredita. U daljnjem tijeku rasprave istaknuto je da je u najmanju ruku neposlovno da tvrtka koja započinje s radom bude prvih mjeseci u plusu, što je bio jedan od bankarskih uvjeta za dobivanje kredita. Polazeći od čin
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, dolazim iz Bjelovarsko-bilogorske županije i nismo zadovoljni tamo baš sa procijepljenošću koju imamo. U početku su se cijepile naravno najugroženije skupine, kasnije oni koji su to jako željeli i stavljali se na popise, sad se mogu cijepiti svi. I to dosta dobro funkcionira po našim gradovima, međutim primijetili smo da ruralna područja imaju problem čak i problem doći u gradove se cijepit. Kako bi to malo zaobišli i pomogli ljudima da se i oni lakše cijepe uveli smo autobus koji ide od općine do općine i tijekom dana obiđe 2-3 općine i cijepi ljude upravo tamo gdje je njima najlakše doći u njihovom mjestu gdje i žive. Pa evo možda i za neke druge županije koje to još nisu uvele kao primjer, a imaju ruralnih područja da možda i one uvedu takve autobuse, nazvali smo ga cjepko.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje postavio bih gospodinu ministru gospodarstva, rada i poduzetništva, gospodinu Branku Vukeliću. Poštovani gospodine ministre svjedoci smo laganog ali sigurnog oporavka malog i srednjeg poduzetništva koje svakim danom postaje sve konkurentnije. Ali da bi se taj trend održao i ubrzao, morali bi imati bolje uvjete financiranja približno sličnim našoj konkurenciji. Moje pitanje prema vama glasi: Što Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva čini za male i srednje poduzetnike kako bi im olakšali pristup povoljnim izvorima financiranja? Hvala lijepo gospodine ministre. Zadovoljan sam odgovorom.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Svakako ću podržati izmjene i dopune promjene Zakona o područjima gradova i općina, a ovdje posebno želim naglasiti da je sa područja Vukovarsko-Srijemske županije jedna jedinica lokalne samouprave, a to je buduća općina Štitar naravno ako je prihvatimo ovakav prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Već osam godina traži izdvajanje iz sastava grada Županje. Često sam s njima kontaktirao u proteklih 8 godina i razlozi koje su oni navodili u svojoj želji da dobiju samostalnu općinu su između ostalog bili i ti da žele zadržati svoju kulturu i svoju tradiciju a ne se uklopiti u jedan urbani grad kakav je Županja. Stoga svakako smatram da općina Štitar ili sadašnje naselje Štitar a buduća općina će imati svoje, svoj smisao u Vukovarsko-Srijemskoj županiji i da ćemo upravo kroz ovu općinu moći vidjeti da lokalna samouprava se razvija i u onim jedinicama u kojima to do sada nije mogla učiniti. Ovdje također želim naglasiti da na području Vukovarsko-Srijemske županije imamo i inicijativu općine Otok koja je po meni i po kolegama zastupnicima iz redova Hrvatske demokratske zajednice sa područja Vukovarsko-Srijemske županije stekla sve uvjete da dobije status grada. I po broju stanovnika i po izgrađenoj komunalnoj infrastrukturi i u ovom dijelu podržavamo inicijativu općine Otok i kako ste mogli i vidjeti u prijedlogu ovog, ovih promjena Zakona o područjima gradova i općina predlaže se da i općina Otok postane peti grad u Vukovarsko-Srijemskoj županiji. Grad Otok će biti jedan od manjih gradova, ali sigurno ne spada u red onih malih gradova jer će grad Otok između ostaloga zajedno sa pripadajućim naseljem Komletinci brojati 7 tisuća i 755 stanovnika po zadnjem popisu iz 2001. godine. Na ovaj način ćemo podržati ukoliko podržimo ovaj prijedlog da općina Otok dobije status grada, ćemo podržati i stanovnike sa područja sadašnje općine Otok, a budućeg grada u njihovoj želji da dobiju jedan viši rang
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani ministre mislim da ovaj prijedlog zaista poboljšava sve što se tiče organizacije i provedbe referenduma kao najneposrednijeg oblika odlučivanja građana. Ono što bih pitala vezano je na načelo teritorijalnosti odnosno prebivališta koje se mora ispoštovati kod sakupljanja potpisa birača što je logično za pitanja lokalnog referenduma. Međutim, kod organiziranja državnog referenduma gdje proizlazi iz zakona da bi se potpisati mogao jedino onaj tko dođe u RH postavlja se pitanje da li je to jedino moguće i da li bi se moglo za naše državljane koji žive u inozemstvu to organizirati i na drugačiji način. Hvala.
Dobre su vam pretpostavke potpredsjedniče, ja sam ipak u jednom klubu, a vi u dva. No dobro. … poštovane kolegice i kolege, Klub <PARTY>-a će podržati u prvom čitanju ovaj Zakon o referendumu, kao što je naš predsjednik na početku kad je tražio stanku obrazložio zašto. Dakle, smatramo da je ovo jedan korak u dobrom smjeru, ali ovu situaciju sa Zakonu o referendumu usporedit ću sa jednom životnom situacijom. Dakle, imate automobil koji vozi doduše po autocesti, ali ima problem sa dovodom goriva, pa ne može razvit više od 2000 okretaja i onda to bi vam bilo otprilike kao ova ustavna, ustavna regulacija referenduma, a onda ga vi umjesto da ga odvedete mehaničaru, odvedete ga limaru da mu popravi limariju, vulkanizeru da mu popravi gume i još neke stvari, električar da mu popravi elektriku, sve mu popravi osim tog dovoda goriva koji mu sprječava da vozi brže. E to vam je situacija i sa Zakonom o referendumom. Dakle, temeljna, temeljni problem koji imamo u Hrvatskoj sa referendumskom materijom nije u zakonu nego u ustavu i bilo bi dobro ako postoji suglasnost, a ja vidim da tu postoji suglasnost bez obzira na bojazni koje je iznio kolega Bačić da bi se takva promjena ustava od jednog članka mogla pretvoriti u široku raspravu o, o izvorišnim osnovama, pa do, pa do svega ostalog. Ja tu, ja tu ovoga bojazan također dijelim, ali mislim da je ona manje realna nego što je, što je ona bila 2010. ili 2014.g.. Ali na kraju krajeva ako se tako nešto i dogodi g. Bačiću uvijek možete reći jesam vam rekao i time bi bili i time bi bili u pravu. Referendum je u Hrvatskoj uglavnom bio sredstvo kojim je opozicija ili neke druge skupine koristila kada bi htjela spriječiti vladu da nešto napravi što je najavila ili kada bi htjela ovoga promijeniti nešto što je vlada već napravila. I sve ove inicijative koje je, koje je kolega Bačić nabrojao i koje su, koje kada je obrazlagao kako narodna inicijativa u stvari poluči svoj cilj se radilo upravo o tome. Sva, sve stvari koje su nabrojane i koje
Gospodine predsjedniče, vi sada ste ovdje upozorili ali ja moram to reći, da se proziva. Pa koga proziva gospodin Stazić? Pa to su stalni prozivi koje on ovdje koristi. Ja bi ispravio jedan netočni navod. Nije istina da taj prijedlog zakona ili te promjene nisu se mogle izvršiti u roku četiri godine dokle su bili na vlasti jer su cijelo vrijeme prije toga govorili da im je to prvi zadatak a četiri godine je dugačak rok da se to može. I sljedeće, propast nije nastala u <PARTY>-u nego se sjetite što je bilo prije 90. Propast je već bila onda kada smo bili u redovima za benzin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Evo, upravo na jedan pomalo čudan način smo jučer 15 minuta prije nego je zakazana sjednica pozvani na sjednicu Odbora za informiranje, informatizaciju i medije i upravo smo nas dvoje zastupnika iz Hrvatske demokratske zajednice zajedno sa ostalim članovima Odbora utvrdili prijedlog kakav ste dobili danas na saborske klupe. Dakako da ne mogu se složiti sa ovakvim načinom rada Odbora za izbori i imenovanje i u tom dijelu su opravdane kritike svih članova Odbora koji nisu mogli biti zbog drugih obaveza i nisu bili u tom trenutku unutar saborskog prostora i dakako da nisu mogli iznijeti niti svoje mišljenje. Podržali smo ovakav prijedlog kakav je usuglašen unutar svih parlamentarnih klubova u ovome Saboru i predložili smo Hrvatskom saboru upravo ovih 5 osoba. Nismo raspravljali, a trebali smo raspravljati o izvješću Programskog vijeća Hrvatske radio televizije i općenito izvješća o radu Hrvatske radio televizije u proteklom periodu, jer na predzadnjoj sjednici saborskog Odbora za informiranje, informatizaciju i medije u više navrata i od predsjednika Programskog vijeća i od direktora Hrvatske radio televizije smo dobili jasno na znanje da se unutar uredništva ne radi dovoljno profesionalno i odgovorno. Ovdje se onda zaista moramo zapitati da li Programsko vijeće kontrolira glavne urednike, da li im sugerira, na koji način će raditi, funkcionirati ako sam predsjednik Programskog vijeća gospodine Zdenko Ljevak izjavi da ima još uvijek puno amaterizma na Hrvatskoj radio televiziji. A to potvrdi dakako i direktor gospodin Mirko Galić. Ovdje se ne možemo zanositi nikakvim iluzijama da je Programsko vijeće Hrvatske radio televizije jedno nebitno tijelo, kad je za Boga miloga svima nama jasno da je Hrvatska radio televizija najjači medij koji može bitno utjecati i na javno mijenje i da može definitivno, ukoliko nije objektivna učiniti puno štete, kako pojedincima, pa tako ukupno i demokratizaciji unutar Hrvatske.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Naime, ja ću u svojoj raspravi i tako želim svratiti pozornost na radno-pravni položaj žena. Naime, prema podacima pravobraniteljice za ravnopravnost spolova oko 90% novozaposlenih žena radi na određeno vrijeme. Od toga 64,9% žena je u fertilnoj dobi, a 43,4% je bez djece iako ih želi imati. Kao najčešću vrstu spolne diskriminacije temeljem trudnoće i obveza prema djeci njih čak 34% navodi neproduživanje ugovora o radu. Od 176 ispitanica koje su se našle u situaciji u kojim nije produžen ugovor o radu njih 63,6% smatra kako im je poslodavac uskratio produženje ugovora o radu jer su zatrudnjele ili koriste rodiljna prava. Ženama je teško zadržati posao kao kada ostanu trudne. Negativne posljedice takve politike svakako društvo vrlo brzo osjeti što se i danas u nekoliko rasprava čulo. Novi Zakon o radu držim da radikalno ne sanira postojeće neravnopravne odnose u svijetu rada posebice pri sklapanju ugovora na određeno vrijeme. Proširuje pojam rada na određeno vrijeme na područje ugovora i na područje ugovora o djelu. I nadalje, nisu prepoznati problemi vezani za ugovor o radu na određeno vrijeme koji se u praksi često krši, a najviše na štetu žena jer prema dostupnim podacima 90% novozaposlenih žena potpisalo je ugovor o radu na određeno vrijeme. Predloženim zakonskim tekstom izostala je učinkovita zaštita žena od zlouporabe, a posebice trudnica zaposlenih na određeno vrijeme. Stoga je potrebno ugraditi dodatne mehanizme učinkovite zaštite žena i trudnica. Također je predložen nedopustivo kratak rok u kojem poslodavac ne smije otkazati ugovor o radu trudnici i osobi koja se koristi nekim od navedenih prava. Svakako je potrebno taj rok koji bi štitio od otkazivanja ugovora o radu od prestanka trudnoće, odnosno prestanka korištenja tih prava od predloženih 15 dana produljiti na najmanje 30 dana. Stoga mi se pomalo čini da postoji tendencija da se kao dominantni oblik zasnivanja radn
Da ne vjerujem u ovo šta govorim vjerojatno ne bi ni govorila, jer jednostavno je takva moja praksa i takva razmišljanja. Činjenica je da imamo jako dobre prakse ESOP-a u našoj državi, u Republici Hrvatskoj. Mogu posebno istaknuti i neću vam biti reklama tvrtku u Dalmaciji. To je AD plastika koja zasigurno jedna od firmi koja najbolje posluje i u kojoj imamo ovakav model radničkog dioničarstva. Postoji puno tvrtki također u kojima je država možda i manjinski vlasnik i za takve tvrtke zapravo i opterećenja da država bude u njima i ovo je jedno izvrsno rješenje upravo i za takve tvrtke da radnici uđu u radničko dioničarstvo i da tako povećaju na neki način i efikasnost svog rada jer će na taj način i povećati dobit same firme. Mislim da je i ta poduzetnost jako, jako bitna.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ispravit ću netočan navod govoreći o Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Uvažena zastupnica rekla je, evo hvala lijepa sad sluša, ne telefonira više. Rekla je da su za <PARTY> oni obična izborna mašinerija. Dakle, ja molim bez podcjenjivanja bilo koga u ovom Visokom domu, a jednako tako čini mi se da se ovim potenciranjem teme samo skreće pozornost o onome o čemu želimo razgovarati. Dakle, to su ustavne promjene vezane uz Europsku uniju i nadam se da nitko neće glasati protiv toga. Pozivam na zdrav razum. A kad već govorimo o ovome ili onome, a da je po <PARTY>-u još ne bismo bili ni u NATO-u nego bismo još valjda o tome raspravljali. Hvala lijepa.
Zahvaljujem lijepo gospodine predsjedniče. Pa kada se govori puno puta kada se ponavlja brojka od 700 milijuna kuna zvuči jako ružno … Ali tko je napravio taj dug? Taj dug postoji. Naša djeca. Naša djeca. Sportaši. A ne da mi govorimo da je te novce netko … sada tvrdi da je te novce netko ukrao. Pa taj je dug nastao iz jednoga jedinog razloga što klubovi nisu mogli funkcionirati. Znači mogli su plaćati putne troškove, telefon, vodu, struju i šta je morao sad raditi, negdje … morati i normalno i suce koji dolaze na utakmice suditi, njihove troškove. A sam Zakon o … porezu i prirezu nije bio riješen i dan danas ima tužbi tko je u pravu. Osobno sam isto na kraju igranja jedne godine u Hrvatskoj, kada sam imao ugovor zajamčen da će sve prireze i razdjele plaćati klub, klub nije plaćao, nije imao od čega plaćati. Na kraju sezone, hvala Bogu pa sam imao, ja sam išao u poreznu upravu i platio pa sam onda mogao se žaliti ali nisam, bio je klub korektan pa sam rekao aj nema problema. Tako da nemojmo non-stop govoriti 700 milijuna netko je ukrao i netko će, država će nekome oprostiti. Ukradeno je u Riječkoj banci 700 milijuna kuna, 100 milijuna eura, a u "Viktoru Lencu" i ne zna se koliko milijuna eura. E tu se treba baviti netko drugi, a ne mi koji govorimo da ćemo donijeti Zakon o športu da bi spriječili takve izjave i takvu manipulaciju u športu. Hvala lijepo.