EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala potpredsjednice. Uvaženi zastupniče Grubišić, mislim da bi se ova odredba ipak trebala odnositi na sve, i tako i je, ne samo zastupnici nego i u svim predstavničkim tijelima vijećnici, ali i ministri, državni dužnosnici koji se nađu u tom koruptivnom kaznenom djelu podmićivanja. Ja sam u raspravi govorio u kontekstu Hrvatskog sabora i naglašavanja toga kaznenog djela podmićivanja zastupnika što je moguće da se dogodi, moguće je da netko od zastupnika, svi su to ljudi koji su isto tako pred zakonom jednaki, da napravi se nešto što nije u skladu s pozitivnim pravom RH, no međutim sami smo dali doprinos. Ja vjerujem, ja sam to istaknuo u raspravi želeći staviti naglasak na trenutno prikupljanje potpisa za referendum jer ako je zaista kriza gospodarska u državi po mom osobnom mišljenju kriza je i morala i politička kriza jer narod kako gleda Hrvatski sabor i ovo što mi svaki dan govorimo, kad vidi poluprazne klupe, kad vide zastupnike optužene za kaznena djela, kad vidi ljude koji su nesposobni, kad vide svoj teški život doma, svu svoju intenciju te nezadovoljstvo državom baca na Sabor i saborske zastupnike jer mi smo svi dnevno prisutni u svim kućama naših građana kroz medije, kroz televiziju, kroz ono što oni prate i slušaju. Ja sam protiv toga da su svi zastupnici jednaki, da su svi zastupnici lopovi, da su svi zastupnici ovdje … za plaće od 15 tisuća kuna i da ništa ne rade. Ja mislim da to nije tako. I onda ako smo pošteni prema sebi i svom narodu, onda ćemo podržati inicijativu ili za promjenu izbornog zakona ili za referendum grupe građana gdje se traže potpisi da zastupnika biramo imenom i prezimenom od strane naroda pa neka narod odluči o tome tko je sposoban, tko je pošten i tko pošteno radi svoj posao, da predstavlja svoju državu i svoj narod u ovom parlamentu. Do tada imamo ovakve stvari gdje se stavlja naglasak na podmićivanja zastupnika, gdje odmah od jednog slučaja postanemo svi lopuže, svi smeće i svi smo zaslužili da idemo doma iz ovog Visokog dom
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodin zastupnik Korenika je rekao da se ne dešava decentralizacija, da mi brkamo otprilike pojmove decentralizacije i preraspodjele. Decentralizacija mehanizmom preraspodjele se doista dešava, znači niste u pravu. Drugo, drugi ispravak navoda kojeg ste rekli da trebamo moliti Boga da se ne povisi osnovica neoporezivog dijela. Ne morate moliti Boga mislim da je vrlo jasan stav Vlade, neće dirati osnovicu neoporezivog dijela onako kako je to učinila vaša prethodna Vlada u dijelu pregrupiranja stope poreza na dohodak kojeg ste donijeli recimo županijama s 5 na 8, općinama i gradovima sa 25 na 32 u to vrijeme. Ali ste za mjesec dana poslije tog podigli osnovicu neoporezivog dijela sa tisuću 150 na tisuću 650 kuna, pa županije, gradovi i općine nisu dobili ništa od te vaše decentralizacije. Hvala.
Poštovani predsjedniče, poštovana ministrice, poštovani ravnatelju, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka s Konačnim prijedlogom zakona. Svima nam je poznato kakvi su problemi vezani uz raspoloživost, kvalitetu, organizaciju dostupnosti, dijeljenje prostornih podataka koji predstavljaju temelj odnosno jedno od zakonskih osnova kojima se grade nove ili dodane vrijednosti iz jednostavnog razloga jer su one u trenutku iste ili slične. Prostorni podaci prikupljaju i održavaju na nekoliko različitih adresa u sustavu državne uprave ukazana je potreba da se ovaj sustav regulira Zakonom o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Sukladno članku 2.prijedloga zakona nacionalna infrastrukturnih podataka i skup tehnologija, mjera, normi, provedbenih pravila, usluga, ljudskih kapaciteta i ostalih čimbenika koji omogućavaju djelotvorno objedinjavanje, upravljanje i održavanje dijeljenja prostornih podataka određenih u ovom zakonu u svrhu zadovoljenja potreba na nacionalnoj ali i europskoj razini a koji će biti sastavni dio europske infrastrukture, prostornih podataka, definirane INSPIRE direktivom. Također nacionalna infrastruktura prostornih podataka obuhvaća izvore prostornih podataka, sustav … podataka, usluge i tehnologije umreženja, provedbena pravila, sporazume o dijeljenju, razmjeni, pristupu i korištenju prostornih podataka, uvjete korištenja, mehanizme koordinacije i nadzora, procese i postupke, geo portal NIPI-a i ljudske kapacitete. Odredbe Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina regulira i hrvatsku nacionalnu infrastrukturu prostornih podataka a ovim se Zakonom definiraju osnovna načela te procesi u ispostavi iste. U sklopu aktivnosti na zatvaranju pregovora o pristupanju sa Europskom unijom u … 27. okoliša u svrhu unaprjeđenja i prilagodbe zahtjevima koji proizlaze iz direktivne 2007./2/EZ Europskog parlamenta i vijeća kojim se uspostavlja infrastruktura prostornih informacija u Eur
Hvala. Kolega zastupniče, ja vas svakako pozivam da kao visoko obrazovana osoba pokušate ući u sustav obrazovanja odraslih kad jedanput ovaj zakon donesemo. Što se tiče ovog zakona, stvaranja ove mega agencije mi smo upravo sada u klubu razgovarali u području obrazovanje ovo je zaista protuprirodni blud. Spajate nespojivo i zatvorit ćete vrata mnogima koji će se htjeti obrazovati kasnije kada recimo čak završe fakultet, njima vrata se zatvaraju. Štedite tamo gdje ne smijete štedjeti. Usred krize europske zemlje daju više u znanost i obrazovanje pobogu dragom. I na kraju, od obrazovanja kao "alata" za napredak države vi stvarate ovu agenciju koja će biti kamen spoticanja i problem koji će se u budućnosti morati ponovno rješavati. Ovo je velika greška što radite, skupa greška i zato klub <PARTY>-a ovaj zakon ne podržava. Hvala puno.
Hvala lijepa. Kolega Grubišić po meni nije sporno, rekao sam i u prethodnoj točki dnevnoga reda da trebamo završiti u cestovnoj infrastrukturi one poslove koje smo započeli, odrediti prioritete i završiti ih sa naglaskom na povezivanje Dubrovnika. Meni nije sporno i trebali smo to i prije činiti da se infrastruktura željeznička izmijeni i popravi i da se i grade i nove pruge. Ali dakako da ih grade hrvatski djelatnici, da ugrađuju hrvatske materijale, da po njima voze vagoni proizvedeni u našem Đuri Đakoviću, lokomotive u Gredelju. I dakako ne nakon toga kada uložimo dati nekom u koncesiju što radimo sa Hrvatskim autocestama i sa mnogim drugim stvarima, aerodromom i tako dalje. To je po meni uposliti hrvatskog čovjeka, ugraditi hrvatske materijale u tu željeznicu i dakako da će iz godine u godinu kada to učinimo, kada stvorimo preduvjete taj dio, taj segment po meni poslovati sa dobiti.
Dakle, ja sam se s ovim bavio, s ovom problematikom dosta, čitao. Nigdje nisam naišao na korelaciju demografije i broja sudova. Dakle, ni jedna zemlja, mi smo valjda onda prva zemlja, koja kaže da će popraviti demografsko stanje s time da povećava broj sudova. To vam još nitko nije radio. Možda je Srbija kad, rekao sam, oni su jedini koji su povećavali broj. Dakle, ja razumijem to o čemu vi govorite, ali to se može i drugačije napraviti. Ne mora veliki sud biti u velikom gradu. Evo, tu se možemo odmah dogovoriti. Neka ide u neko manje mjesto. Ali, on mora biti jedan i veliki, zato što se onda može specijalizirati. Dakle, da. Ne mora sve u ovoj zemlji biti u nekoliko gradova. Možemo to izmjestiti i to mnogi rade, ali nitko ne kaže nek bude svugdje jer onda ne dobivate kvalitetu. Što je razlika između stalne službe i sudbenog dana? Upravo to. Vi imate suca koji radi među svojih 20, 30, 50 kolega. Razgovara s njima, razmjenjuje mišljenje, ima odjel za EU koji je tu, ima cijelu potporu. Odlazi jedan ili dva dana tamo gdje treba građanima. Ne putuje građanin k njemu. Vraća se natrag i kvalitetno rješava predmete. Naime, to rade zemlje sa uspješnim pravosuđima, o tome se govori. A stalna služba, ona je zapravo mini sud. Onda ih ajmo vratiti sve natrag. Ali to nije ispravno. Ja ne mislim da je dobro rješenje, vi mislite da je, ali ono neće u praksi, to ćete vidjeti. Meni kao građaninu, što mene briga, meni je bitno da mi u ponedjeljak je sudac, ja znam da 10 sati svaki ponedjeljak u mjesecu je moj predmet, ako ga imam, riješen. A gdje će taj sudac sjediti i kako će se to zvat, pa što me briga. Zašto za to imati stalnu službu? Morate prostor plaćati, morate, izolirate ljude. Dugoročno, rascjepkavate jednu mrežu i zapravo onemogućujete dizanje kvalitete. Ja bih zato išao obrnuto, ali kažem, ministarstvo je izabralo ovaj put, to legitimno. Slažem se s vama. Dakle ja kada sam govorio to stalnim službama i sudbenim danima ja nisam rekao apsolutno sve stalne službe, one negdje i
Hvala lijepo. Evo nakon ove vaše uzrujanosti u iskazivanju ove replike natjerali ste me da na trenutak pomislim na ono što bi bilo jako loše za Hrvatsku, a to je da vi dođete na vlast, a da ja budem dio opozicije. Naravno da to, evo nemam pravo priželjkivati, ali ono hipotetski, evo da sam pisac napisao bih jedan takav futuristički romančić i to bi bilo zanimljivo. Ne možete nam uzeti pravo da zastupamo radnike i ono što je ostalo od rada i od radnika. Niste vi i to taj alibi, odnosno to naše poslanje ne možete vi nikakvom svojom verbalnom akrobatikom i vehementnošću nama izbiti. Hvala lijepo. Pa kada ste spomenuli da sam spomenuo konsenzus oko čega bi bio potreban, ali prije svega mislio sam na uređenost radnih prava. A u ovom drugom dijelu kada ste spočitavali da je ovo predloženo rješenje temeljem određene percepcije ili kako ste se već izrazili, ja vas podsjećam, a o tome je prošli tjedan bilo ovdje riječi kada smo govorili o čitavom ovom setu zakona vezano uz inspekcije, da je napravljane analiza. I jedna ono što sam posebno zapamtio u tome je jedna postavka da iz te analize proizlazi ukupno inspektora je i nedostajalo govorim općenito. Druga primjedba je bila da su dosta radili kabinetski u uredima da su premalo bili na terenu. A molim lijepo to je ovo ako preslikamo na područje rada onda možemo to posebno i potrebno je posebno naglasiti inspektor rada i inspektor zaštite na radu mora biti tamo gdje se rad obavlja. Na kraju to su europska iskustva, to stalno ponavljamo, ne znam ovdje nije se reklo u uvodnom ali koliko znam podatak i sada ga ponovno ponavljam Poljska nema tako uređeno ministarstvo rada znači kompletna Europa pa i to nešto govori. Da, onda nakraju molim lijepo a zašto ne i taj pogovor javnosti pa i ta javna percepcija pa i to trebamo pa mi jesmo narodni zastupnici zar ne, pa valjda i to znamo osluškivati pa onda i prenijeti u ovom Visokom domu. Hvala lijepo.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora na 10. sjednici održanoj 7. travnja 2004. godine raspravljao je o Prijedlogu zakona o medijima sa Konačnim prijedlogom zakona a koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnjela Vlada Republike Hrvatske aktom od 15. travnja. Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje ovog Zakona i ne protivi se hitnom postupku. Međutim, Odbor je na predloženi Konačni prijedlog zakona utvrdio i podnio 17 amandmana. Ja amandmane neću čitati, nadam se da ste na klupe svi dobili izvješće, možete i vidjeti, oni su uglavnom nomotehničke naravi ili se njima uređuje izričaj pojedinih odredbi. Osim toga, na predloženi tekst dali smo stanovite primjedbe i prijedloge koje isto tako u našem izvješću na tri, četiri stranice ovdje podnosimo. Većina ovih primjedbi kao i amandmani usuglašeni su sa predlagateljem. Što se tiče amandmana mislim da su oni svi prihvatljivi jer kao što sam rekao, oni su uglavnom nomotehničke naravi. A što se tiče ovih ostalih primjedbi to prepuštamo predlagatelju da ih razmotri i ako ocjeni opravdanih da ih uvrsti u izmjenjeni tekst zakona svojim amandmanima. Evo, gospodine predsjedniče, to bi bilo izvješće Odbora za zakonodavstvo. Hvala lijepa.
Kolega Bulj, djelom se slažem s vama. U svakom slučaju treba raditi strategiju kad je u pitanju zaštita jer bez same strategije zaštita područja u kojima su i vode je ono što je nužno. Međutim, malo je slučajeva u kojima vi spominjete, ja osobno dugo godina vodim jednu jedinicu lokalne uprave i znam da su konzultacije kad su u pitanju bilo kakve aktivnosti, kad je u pitanju zaštita se konzultiraju i jedinice lokalnih uprava. Prema tome, sve prevaliti na ministarstvo iako je ono najodgovornije za svoj dio posla koji mora obaviti nije samo isključivosti na ministarstvu nego svima nama koji vodimo te jedinice lokalne uprave na kojima je zapravo …
Gospodine Bilonjić kolega zastupniče, drago mi je da ste ovu raspravu proširili u tom pravcu i doista potrebno je kazati u kontekstu ove rasprave da Hrvati iz Bosne i Hercegovine organizirajući se u Hrvatsko vijeće obrane bili su prvi koji su stali u obranu BiH, a na suprot onim tvrdnjama, zlonamjernim i zlogukim prorocima i tvrdnjama da su Hrvati bili agresori u svojoj Bosni i Hercegovini, na žalost ti glasovi i takvi glasovi se čuju odavde iz ove Sabornice. Što nikako nije dobro. Dakle, Hrvati BiH tako organizirani prvi su stali u obranu BiH onda kada je njen predsjednik predsjedništva Alija Izetbegović rekao 1. 10. 91. godine kada je sravnjeno Hrvatsko selo Ravno to nije naš rat. Hrvati BiH su u tom trenutku znali da nemaju od koga očekivati zaštitu, pomoć i potporu osim svoje Republike Hrvatske. Organizirali smo se i borili se za Bosnu i Hercegovinu i nikako ne mogu stajati ove tvrdnje koje govore suprotno od ovoga. Danas na žalost se želi Hrvatski narod u BiH potpuno sotonizirati i dovesti u kontekst zločinaca ratnih i svega drugog negativnog što bi poslužilo na koncu da Hrvatski narod kao konstitutivni nestane i postane nacionalna manjina, a onda uz pogodnosti koje imaju kao državljani RH obzirom na EU lijepo i lagano iziđu kao što je prije nekoliko dana u kontekstu ona 4 km autocesta koja BiH udostojala dali da se gradi na hrvatskom prostoru, na jugu Hercegovine, naš ministar zadnji premijer u Vijeću ministara rekao, to su ta 4 km i žele ih dati da se gradi široka cesta kuda bi otvorili put izlaska. Dakle, Hrvatima nije uzak prostor za izić iz BiH. Kolega Biškupiću dobro ste kazali vezano za kulturu i pomoć RH i u toj oblasti Hrvatima u BiH i naravno diljem svijeta svim Hrvatima vjerujem na jednak način. Hrvatima u BiH je itekako potrebna pomoć u ovom području ali i u svakom drugom, ali područje kulture, područje jezika ono što najzornije čuva identitet kao Hrvata u BiH je od izuzetne važnosti. Jasno je da RH neće i ne može trajno osigurati to rješenje bez in
Gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicima, gospođe i gospodo zastupnici. Ovako jedan često iz moje prakse, ne tako dugo prije godinu dana imaj jedno iskustvo, a vezano je za sve pravne, fizičke osobe koje bi uplatile određenu donaciju i nama je bio problem kako doći do informacije u koliko su po osnovi poreza i nekih drugih osnovama dužni državi. Nismo nikako mogli doći do podatka kako kontrolirati da li su oni bili obveznici prema državi, jer ako su bili obveznici prema državi prema bilo kojoj osnovi mi smo morali u roku 8 dana po zakonu ta sredstva vratiti u državni proračun. Gledajte, to je jedan veliki problem i trebali bi to svakako ugradit u zakonu da se omogući da li preko upravo prihoda ili preko neke druge institucije, da mi možemo doći i kažemo pravna osoba ta i ta, molim vas provjerite i dajte nam neki papir kao potvrda da on nije u blokadi ili je u blokadi, to je jedan od velikih problema, čisto ovako iz prakse. Hvala lijepo.
Gospodine predsjedniče, državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Pa ne možemo znate iz praktički gotovo iz mjeseca u mjesec donositi nove zakone kojima određujemo nove poslove i zadatke u Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta. Ne možemo u isto vrijeme donijeti program za borbu protiv organiziranog kriminala, međunarodnog terorizma, zatim pitanja, programe za borbu protiv mita i korupcije a da nismo svjesni činjenice da ljudi koji na tim poslovima rade moraju biti iz dana u dan osposobljavani, educirani i stjecati nova znanja i vještine da zapravo to mogu provesti, ne samo sa formalno-pravnog aspekta nego i sa aspekta zapravo svih potrebnih znanja radi prikupljanja istražnih saznanja u vezi sa počiniteljima mogućih djela da bi se stalo na kraj ovoj pošasti koja obuhvaća i obuhvatila i našu i državu i društvenu zajednicu i zbog toga iznos od 207 tisuća kuna je jednostavno nedostatan za to. Mi tražimo i predlažemo da se to poveća na milijun kuna i tražimo glasanje za ovaj amandman.
Jedna od uobičajenih stvari u replikama je da najprije kažeš s čime se slažeš sa svojim prethodnikom. To će biti kratko, slažem da nisu osigurana dovoljna sredstva proračunom ali to sada ne raspravljamo. Ovo je rasprava o zakonu i podržat ću svaki prijedlog povećanja sredstava za rad povjerenice. Ali ja se javljam radi jedne druge stvari koja me malo zbunila u prethodnom izlaganju. Postojeći zakon izričito smatra tajnim podatke koji se odnose na istrage i koji se odnose na kaznena djela. To je regulirano i drugim zakonom. Zato ne vidim kako dovesti u vezu prijedlog ovog zakona koji baš to i regulira s onim što je ovdje rečeno. Nama se mogu ili ne moraju sviđati izjave gospodina Lalovca ili Milanovića ali to sa ovim što je sad prijedlog zakona nije u neposrednoj vezi. Još ću dodati i ovo, nisam sasvim siguran da su njihove izjave bile te naravi. Ja sam slušao možda površno ali nisam stekao dojam da oni odaju tajne o istragama ili prijete novim uhićenjima. Ja bih volio prijetiti novim uhićenjima ali moram vam reći ne znam ništa o tome.
Pa kolegice i kolege zapravo se želim zahvaliti kolegi Križaniću zato što je završio ovu raspravu i ovo izlaganje sa poljoprivredom jer upravo u poljoprivredi se vidi koliko je HNB odradio svoju ulogu po pitanju stabilnosti odnosa i cijena. Kolega Križanić je počeo sa brojkama, ja sam bila počela sa brojkama, mene zapravo te brojke uvijek deprimiraju. Krenuli smo od broja ljudi koji je otišao, od brojke koja govori o postotku uvoza hrane u Hrvatsku. Ja bih tu još dodala jednu brojku, a to je broj proizvođača mlijeka na terenu. Znači, kada govorimo o godini 2012. tada ih je bilo registriranih čak 68 tisuća, danas ih je manje od 6 tisuća. Ta brojka svakog dana je sve manja. O toj brojci nitko ne govori. Ako je bila uloga, a to je ja mislim glavna uloga glavne banke odnosno Narodne banke stabilnost odnosa u našoj državi onda postavljam pitanje što su po tom pitanju učinili. Ja sam iz današnjeg izvješća očekivala da će se dotaknuti i cijene mlijeka ili sličnih odnosa međutim nitijedne jedine riječi o tome. Evo nadam se da kraj jeste rasprave, međutim nadam se da nije kraj teme poljoprivreda jer činjenica je takva da smo se doveli do kolapsa. Zapravo je kolega Lovrinović vrlo lijepo usporedio situaciju u državi sa Titanikom koji tone. Ja bih rekla da je poljoprivreda upravo na dnu toga broda i da ćemo joj jako teško pomoći ako se budemo upravo ovako odnosili prema njoj i nadalje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Deur. Vama je poznato da naša Vlada cjelovito sustavno i odgovorno pristupa rješavanju svih onih programskih područja i pitanja vezanih za odnos prema hrvatskim braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata i dakako da je jedna od mjera izgradnja veteranskih centara koje smo svo vrijeme pratili, usmjeravali i sad smo u procesu njihove izgradnje. Dakle, u tim veteranskim centrima pružat će se stručna pomoć vezana za psiho-socijalno osnaživanje i tjelesnu rehabilitaciju, savjetodavna pomoć, podrška pri zapošljavanju, uključivanje u zadržavanje poduzetništva i rad udruga. Nakon što smo regulirali sve administrativne procese a vezane za izrađene idejne i glavne izvedbene projekte, ishodili građevinske dozvole, proveli postupka javne nabave, započeli smo proces rekonstrukcije izgradnje građevina za uspostavu veteranskih centara na lokacijama Daruvar, Petrinja, Šibenik i Sinj. Ukupna vrijednost je 328 milijuna kuna a što posebno izdvajam da je 85% od ukupnih financija odnosno 280 milijuna bit će sufinancirano iz Europskog fonda za regionalni razvoj. I ovdje naglašavam važnost članstva Hrvatske u EU i ulaganje sredstava u cilju stvaranja preduvjeta za kvalitetniji život hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata. Ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava sa Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova EU potpisali smo 17. prosinca 2019. godine. U svibnju prošle godine sa svim ovim gradovima u kojima će se graditi odnosno u kojima se grade veteranski centri, potpisali smo sporazume kojima se utvrđuju naši međusobni odnosi. Radovi su započeli u Daruvaru 8. lipnja 2020., u Sinju 10. lipnja, u Šibeniku 17. srpnja i u Petrinji 22. srpnja 2020. g., krajnji rok za izgradnju sva 4 veteranska centra je 18 mj. od početka radova. U tijeku je priprema dokumentacije za nabavu za opremanje sva 4 veteranska centra i postupak javne nabave bit će pokrenut u četvrtom kvartalu ove godine. Programi koji će se provoditi unutar veteranskih centara svakako
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Svoje izlaganje na žalost moram započeti sa konstatacijom da danas raspravljamo o Izvješću Odbora za 2014. godinu iako je isto dostavljeno 11. svibnja 2015. godine u proceduru, te ga je bilo i nužno raspraviti u istoj godini. Nisu mi poznati razlozi zašto ga prošli saziv Sabora nije raspravio na vrijeme. No, kako smo do sada da kolokvijalno kažem odradili niz izvješća iz 2014. godine i kako vidim u narednim točkama dnevnog reda još nas dosta i čeka. Mogu samo zaključiti da prošla garnitura na vlasti uz sve ostalo pa tako ni ovaj rekao bih lakši dio posla nije uspjela odraditi. No, vratimo se na samo Izvješće o radu Odbora za 2014. godinu. Evo uvodno smo čuli od gospodina predsjednika novog odbora koji je formiran sada u ovom mandatnom razdoblju detaljno o samoj strukturi svih predstavki i pritužbi kako su one razvrstane. Ja ću malo generalnije i malo kraće o samoj strukturi. Dakle, kao što je navedeno u izvješću za 2014. godinu u Odboru je obrađeno ukupno 385 predstavki i pritužbi. Od toga 306 novih i 79 prenešenih iz ranijeg perioda iz 2011., dvanaeste i trinaeste godine. Ovdje treba dodati i cirka tristotinjak obavljenih telefonskih razgovora o kojima postoji evidencija i dosta nenajavljenih dolazaka stranaka. Znači, vidljivo je da gotovo pardon 80% predmeta po strukturi je iz tri područja. To je pravosuđe i uprava 193, mirovinsko i zdravstveno osiguranje, socijalna skrb i zaštita obitelji 64 i stambeno, komunalno i imovinsko i pravna problematika, imovinsko-pravna problematika 56. Ako usporedimo broj obrađenih predmeta iz 2012. kada ih je bilo 429 iz 2013. kada ih je bilo 491 sa brojem iz 2014. od 385 uočavamo da ih je manje u izvještajnoj godini za cirka tridesetak posto. U samoj strukturi predmeta najveći pad je iz ova dva druga područja, znači mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, socijalne skrbi i stambeno-komunalne problematike i imovinsko-pravne problematike dok je iz prvog podr
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Najprije bih se zahvalio ministru vanjskih poslova na strahopoštovanju koje je iskazao prema snazi i utjecaju <PARTY>-a u hrvatskoj politici, jer nas je ocijenio kao stranku koja može svojim aktivnostima podmetati klipove Vlade koja može usporavati pregovore, koja može raditi i utjecati na rad pravosudnih tijela, koja može utjecati na rad ministarstva i svih onih koji su u izvršnoj vlasti zaduženi za pregovarački proces sa EU. Naravno da <PARTY> niti hoće niti može niti ima tu političku snagu kao oporbena stranka, ali ono što <PARTY> sigurno kao politička stranka ima, to je europsku orijentaciju, jer je <PARTY> od početka izvorno europska stranka i po svemu onome što je radila do sada pokazuje koliko je zainteresiran za što skoriji ulazak Hrvatske u EU. Zbog toga je uopće nepotrebno gubiti riječi i iznalaziti argumente koji bi to potvrdili, jer i hrvatska javnost to dobro zna bez obzira što bih ja nastavio govoriti u prilog europske orijentacije <PARTY>-a. Ono o čemu je također bilo riječi u izlaganju predstavnika Vlade, odnosilo se na Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i o tome kako je brodogradnja u tom sporazumu ispregovarana . ja sam to i prethodno rekao najprije nećete u SSP-u naći nigdje riječ brodogradnja, nije ispregovarano ništa specifično za brodogradnju, ispregovarani su uvjeti po kojima će Hrvatska uvoditi pravila tržišnog natjecanja, znači funkcioniranja svih u Hrvatskoj bez državnih potpora bez onoga što narušava pravila tržišnog natjecanja. Brodogradnja je dio toga i naravno i dobro je da se tada ispregovaralo i obvezu da se brodogradnja uklopi u takav europski sustav državnih potpora. Ono što nakon toga nije uslijedilo je praktički dovelo do ovakvog stanja u brodogradnji, ne same odredbe SSP-a one nisu dovele do ovakvog restrukturiranja brodogradnje, nego je dovelo nečinjenje <PARTY>-ovih vlada od 2004. godine, jer jedno je bilo restrukturirati hrvatsku brodogradnju u vremenu prije krize, bez krize, na no
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre mislim da ne treba netočnosti iznašati i da smo mi svi skupa svjesni da ni vi, ni vaše ministarstvo ni ova Vlada nemre podmiriti dugovanja koja su spram poticaja i potpora u ovoj godini napravljena i po zakonu trebala biti isplaćena. Primjerice. Dodana potpora za šest mjeseci, ništa. Za mlijeko … … Za prvih šest mjeseci da, drugih šest mjeseci ništa. Molim lijepo, ja … … Samo malo. Za mlijeko, već smo na 120 dana, idemo na 150 dana. Očekujete valjda da seljaci proizvode da im uopće ne date potporu. Za ratarske kulture pitanje kad i kak' i kol'ko. Za dohodovnu potporu koliko imate zahtjeva koje uopće ne raspravljate, a one ne isplaćujete koji su gotovi. Za ruralni razvitak kol'ko bi trebali, a kol'ko morete dat. Pa ajmo biti ozbiljni. Ak' nam treba 500 milijuna, a imamo 180 milijuna, pa priznajmo da 350 ne bu isplaćeno i to sam još blago rekao. Pa ajmo računat za Boga miloga. Ministre ne ovak' na pamet samo reći bit će sve isplaćeno. Ja se slažem s vama da nemate veće mogućnosti, to je vaš hendikep i moj. Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče i gospodine ministre sa suradnicima. Pa evo mi pozitivno ocjenjujemo napor Vlade Republike Hrvatske, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Naime, naš prijedlog zakona je stvarno kratak i imal' je jednu jedinu namjeru, a to je bilo da naši pčelari ne ostanu ove godine bez poticaja. Treba priznati da je ministarstvo napravilo jedan propust i da zapravo po postojećem zakonu naši pčelari nisu mogli ostvariti ni na ovaj ni na onaj način poticaj. Naime, donošenjem izmjena i dopuna zakona došlo je do previda i jednostavno nije bilo moguće udovoljiti proizvođačima meda niti isplatiti. Namjera koja je bila, ja sad je ne bi komentiral' da se pogoduje otkupljivačima na ovaj ili onaj način, očito je propala i trebalo je napraviti određeni napor. Mi smo na inicijativu naših pčelara na udruženja koja su s resornim ministarstvom pregovarala, došli do našega uvjere
Gospodine predsjedniče Sabora, evo nekoliko riječi da nekako to odgovorim na ono sve što sam čuo do sada. Prije svega, ja sam i u samom uvodu zamolio kolege zastupnike da ne budu žestoki u svojim izlaganjima, da stvarno to bude jedna kulturna rasprava, jedna rasprava koja će biti apsolutno, bez obzira kako završilo na kraju, ali biti će od interesa hrvatskih branitelja. Ja mislim da nije lijepo niti je primjereno da se na jedan način sada svađamo, predbacivamo, propucavamo, namjerno to kažem ovoga i podbadamo na nekakve načine na koji ja mislim da nisu primjereni i razumijem svoga kolegu Niku, ali Niko, ima potporu to među braniteljima, pitaj Srđu, Plazu, Jozu Modrića, oni će ti reći što misle o prijedloga samog heroja Domovinskog rata, to su naši zajednički prijatelji. Ja mislim da trebamo se stvarno usredotočiti na to da danas govorimo, ma bez obzira što bilo ovom prijedlogu. Naravno da neće proći, ali da govorimo o ljudima koji su nešto napravili za Hrvatsku državu, koji su stvarno napravili najviše. Ne govorimo danas tko je dobio više odličja, tko ima više odličja. Ne želim ni potencirati da li su ta odličja podijeljena kako, na koji način, pravedno. Hajmo govoriti o ljudima o kojima nismo govorili, a ja sam spomenuo tu nekoliko imena od maloga Meštrovića pa do drugih koji su napravili više od svih nas ovdje skupa za Hrvatsku državu. Oni su poginuli i napravili su više puta junačka djela. Ja vas molim da govorimo na takav način, da se ne svađamo ko nekakve babetine, ispričavam se na ovom izrazu ako će nekoga uvrijediti, ili didovi, svejedno, stari, da gubimo nit, da gubimo poantu same ideje. Kolegi Bilonjiću bih par riječi rekao. Kaže, rekao je tko može odrediti, koja komisija danas može odrediti odličje "Heroja Domovinskog rata" ili junaka? A u svom izlaganju je rekao, baš sam podcrtao to jako dobro, mi zapovjednici znamo međusobno kako je tko poginuo. To dovoljno govori. Mi znamo koji su zapovijedali, mi znamo kako je tko poginuo, na koji način je poginuo i im
Hvala potpredsjedniče. Uvažena pravobraniteljice sa suradnicama, uvaženi kolege zastupnici i kolegice zastupnice. Idilično poslijepodne, sunce blista na dječja igrališta i parkove, ljuljačke cvileći dozivaju, lopte skaču na sve strane, dječje glavice teško je i prebrojati. Svi su vani i uživaju u posljednjim danima jeseni ili možda već prvim danima proljeća, svi osim đaka prvaka. On kad je stigao iz škole jedva da je jeo i preodjenuo se, svi ukućani su već oko njega i pokušavaju ga svatko svojom neprikosnovenom metodom naučiti čitati štivce za sutra. Minuta minutu stiže, kliže sat za satom, a đak prvak se maknuo nije od prepoznavanja slova koja nikako da poveže u riječi, a kamoli riječi u smislen tekst. Suzama natopljena početnica inati se nesuđenom čitaču, mami i tati, baki, starijem bratu pa čak i ponekim susjedima i tatinom poslovnom savezniku koji je slučajno navratio. Tata s mamom ne razgovara već dva tjedna jer je upravo ona za to kriva budući da nije uložila nadljudske majčinske napore da dijete nauči čitati već u vrtiću. Baka spominje genetiku i naravno mogućnost utjerivanja čitanja u kosti kojekakvi šibnatim pomagalima dok on sedmogodišnjak, čitačka apokalipsa i nadalje pokušava i pokušava. Ako ste tek i djelomično prepoznali prethodnu scenu kao scenu iz stvarnog života negdje oko nas, bez obzira na sadržaj, u ovoj sceni to je početno čitanje ali mogla bi biti i matematika, latinski, sportski uspjeh, uspješan nastup na priredbi i na kraju krajeva matura ili upis na fakultet. Bez obzira, uvijek se radi o nesrazmjeru očekivanja i trenutačnih mogućnosti. I ako ste ponavljam, prepoznali scenu tada sigurno znate da ova priča ima alternativni završetak. Može završiti kao statistički podatak iz ovog izvješća u poglavlju 216-Pravo na zaštitu od nasilja. Nasilje i zanemarivanje u obitelji 216.1. tjelesno kažnjavanje u obitelji. Iz prijava te osobnih i telefonskih kontakata uočavamo da je tjelesno kažnjavanje djece i dalje prisutno u društvu kao metoda odgoja. Ovo iz
Hvala lijepo g. predsjedavajući. Dame i gospodo, 1990. g. u Zagrebu za natjecanje za pjesmu Eurovizije pobijedila je pjesma Toto Cutugno – Insieme, zajedno ujedinjena Europa. Komentari svjetskih medija su bili totalitarni komunizam je u temeljnoj fazi raspada. Europa se ujedinjuje, nastaje vrijeme dugog mira i blagostanja. Nakon godinu dana komentatori BBC-a, ARD-a, CNN-a, kad su komentirali ulazak srpskih postrojbi koji su pjevali Slobodane pošalji nam salate, bit će mesa, klat ćemo Hrvate. Govorili su da je riječ o bestijama te kako svijet može dopustiti ovakve zločine. Te iste srpske postrojbe su ubili novinara, oca našeg kolege Bojana, Sinišu Glavaševića, ali i kolegu Siniše Glavaševića, Branka Polovinu, koji je inače bio srpske narodnosti. Da, Vukovar je bio šok za cijeli svijet, ali ne i za DORH. Ali ne i za koalicijskog partnera <PARTY>-a, vodeće ljude <PARTY>-a koji su neki dan u Negoslavcima tražili da se ne istražuju zločini koji su počinjeni u Vukovaru. Postavljam pitanje DORH-u, tko su ti ljudi koji pjevaju tu morbidnu pjesmu pri ulasku u Vukovar? Jesu li ih identificirali govoreći Šeksovim rječnikom? Jesu li ih uhitili i transferirali? Ili je identificirati, uhititi i transferirati rezervirano samo za hrvatske domoljube? Dame i gospodo, u Vukovaru je ubijeno 2 717 braće i sestara, muževa, supruga, hrvatskih kćeri i sinova. U Vukovaru je ubijeno 86 djece. Jedan čovjek je bio .../nerazumljivo/... jedan dječak je bio vičan ručnim radovima i dan prije nego što je odveden na Ovčari sjedeći sa svojom majkom u podrumu izrezbario je maloga dupina. Njegova majka koja danas živi u Rijeci, godinama poslije identificirala ga je na temelju toga dupina. Parafrazirat ću Franju Tuđmana i njegov govor 8. lipnja 1997. g. u Vukovaru. Na Vukovaru je izgrađena Hrvatska za vječnost. Tuđman je na tom skupu također rekao, pobjednik koji ne zna praštati, sije klice novog razdora. Ja ću danas dodati, zločinac koji ne zna se kajati zaziva nove sukobe. Dokle god ne budemo doživjel
Gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bunjac, vi dođete s automobilom na tehnički pregled i tamo vam kažu, ne možete proći, morate popraviti to i to, a vi kažete ali ja želim s autom ići i dalje, nema veze što je auto tehnički neispravno. Možda je gruba ova usporedba, jer je čovjek puno, puno, važnija cjelina društva nego što je to automobil, bez kojega opet ne možemo. Ali, vi ste spomenuli, dakle, u vašem dijelu rasprave ste vi istaknuli nepovjerenje u društveni sustav. To je jedna varijabla. Druga varijabla o kojoj je kolega Pernar govorio, to je pitanje utjecaja farmaceutskog lobija, jesu li uvijek potrebni lijekovi ili nisu. Ako je rasprava u kojoj antivakcinacijski pokret, daje svoj doprinos da cjepiva bude sigurnija, da bude manje profil nuspojava, ja to opet pozdravljam. Ali, mislim da je potrebno da kod odbijanja cijepljena se plaća novčana kazna. Tamo se spominje, povreda djetetovih prava, znači čl. 177. Kaznenog zakona. To se odnosi recimo, kada je dijete, teško bolesno, ne odnosi se na cijepljenje. Premda neki pravnici smatraju da se može toliko radikalno ići da to bude kazneno djelo. Odgoda cijepljenja je moguća, ali odgodu cijepljenja ne donosi roditelj, nego ju donosi liječnik. I odlučuje da li je ta odgoda privremena ili je ta odgoda trajna. Pustimo struci neka odradi svoj dio posla. I s druge strane, postoje prava i obveza o kojima vi govorite. Znači, to dijete ugrožava, koje nije cijepljeno, ne ugrožava smo sebe, nego ugrožava i onu drugu djecu koja su u vrtiću i s te strane je potrebno da bude i nemogućnost upisa u vrtić za djecu koja nisu cijepljenja.
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, uvaženi državni tajniče. Danas tokom popodneva, zapravo, i večeras je iz ove govornice nekoliko puta spomenuto da je zapravo Izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za već navedeno razdoblje od 2017.-2020. g. Nacionalne program i strateški je zapravo dokument koji se određuje ciljevi i mjere prioritetnog područja te aktivnosti u provođenju politike zaštite potrošača za ovo navedeno razdoblje. Nadležno Ministarstvo gospodarstva i održivoga razvoja kao tijelo za poslove zaštite potrošača u RH provodi aktivnosti vezane uz provođenje političke zaštite potrošača i koordinaciju rada svih nositelja zaštite potrošača. Ovim Izvješćem sveobuhvaćeno je zakonodavne i promotivne aktivnosti, alati za informiranje, rad tijela, statistike nadzornih aktivnosti, aktivnosti udruga i jedinica lokalne samouprave te aktivnosti tokom predsjedanja Hrvatske EU te preporuke. U ovom Izvješću podrobno je upisano, ali i sam predlagatelja, državni tajnik je spomenuo zapravo zakonodavne aktivnosti pa ću ja evo, samo napomenuti, dakle prije svega Zakon o zaštiti potrošača koji je izmijenjen 2019. g., ali i u ovom izvještajnom razdoblju doneseni su i zakoni o vodnim uslugama, održivom gospodarenju otpadom, uredbe o gospodarenju komunalnim otpadom, koja definira načine gospodarenje otpadom javne usluge prikupljanja miješanog komunalnog otpada i biorazgradivog komunalnog otpada. Također su doneseni zakoni i provedbe uredbe EU parlamenta i vijeća već spomenute, rješavanja pitanja neopravdanog geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije, ali ću i spomenuti i zakon o provedbi uredbe u suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača. Dosta je bilo rečeno i dobro je upisano, zapravo promotivne aktivnosti i kampanje, pa ću spomenuti samo ove dvije najveće, 2017. i 2018., zajedno za potrošače i sve na jednom mjestu koje se podosta puta i spominju zapravo u ovom Izvješću, ali vrijedno je i spomenuti sva
Poštovani potpredsjedniče, … Ugasio sam se. Ja ću s nekoliko riječi se evo isto nadovezati na prijašnje rasprave vezane uz izmjene i dopune Zakona o javnoj nabavi. Puno toga je rečenog ali ja ću reći evo par stvari koje sam evo čitajući zakon, ove izmjene koje su me potaknule i iz osobnog iskustva pa ono što posebno pozdravljam da se propisuje pojednostavljenje višegodišnje nabave temeljem okvirnih sporazuma ili ugovora u svrhu redovnog funkcioniranja bez obaveze planiranja financijskih sredstava. To je u svakom slučaju pohvalno jer kako je već rečeno prije teško je u svojim proračunima planirati sredstva u godini i znati da ta sredstva koja su planirana i u planu javne nabave će biti i potrošena jer puno puta ne znamo da li ćemo naplatiti doprinose komunalne u onom planu u kojem smo planirali ili nećemo. Pa evo mislim da na ovaj način možemo znači napraviti javnu nabavu a sredstva ne moraju biti planirana i u toj godini. Htio bih se osvrnuti u svakom slučaju da novi Zakon o javnoj nabavi koji je donesen evo prošle godine a stupio na snagu 1.1. ove godine ima određenih nedostataka a nadam se da ovom izmjenom i dopunom će biti oni uklonjeni, tako da pitanje evo i novog Zakona o gradnji koji je donesen, pitanje licenciranja. Mislim da je ovime dobro da možemo i kod natječaja koje sprovodimo u svojim jedinicama lokalne samouprave na taj način i vidjeti po licencama koje su pojedine tvrtke dobile da li su one sposobne i da li su u mogućnosti obaviti posao za koji se javljaju. Jer, evo imamo puno puta slučajeva da nam se jave tvrtke da na nekakvu investiciju koja je malo veća ima ne znam jedan stroj, dvoje, troje ljudi, plaće nikakve, obaveze neplaćene itd. i onda vam se dogodi da i taj posao koji su uzeli putem natječaja evo puno puta ga ne mogu ni izvršiti. Tako da pozdravljam i to. A isto tako, mislim da ovdje se spominje pitanje kriterija za odabir najpovoljnijih ponuda. Puno puta smo imali problem, govorim iz iskustva, kada smo raspisali natječaj pa vam se javi evo
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovani gospodine ministre! Na početku moram istaknuti da se radi o proračunu za 2006. i da je kod njega nedvojbeno samo to da je potrošen. Dakle, to je prošlo svršeno vrijeme. Mi možemo samo iz ovog izvješća, iz ovog godišnjeg obračuna nastojati uočiti neke trendove za koje bi bilo dobro da se zaustave jer nisu dobri za hrvatsko gospodarstvo odnosno pohvaliti one pozitivne trendove. Ali radi se o prošlom svršenom vremenu. Kao prvo ovaj proračun pokazuje da je PDV rastao za 8,4% dakle prihod od PDV-a rastao je za 8,4% na čak 34,9 milijardi kuna. Mislim da je to posebno bitno istaknuti zato što se radilo o prvoj godini u kojoj smo imali uvedenu međustopu od PDV-a za turizam od 10% i u kojoj je po prvi put ukinuta ona famozna stopa od 0% za organizirane turističke boravke iz inozemstva. Samo uvođenje međustope od 10% za Hrvatski sabor, za Vladu i Ministarstvo financija je jedan doista senzacionalni potez jer je to zapravo bilo konačno slamanje one višegodišnje skoro desetljetne škole mišljenja da se u taj dio ne smije dirati. Dakle, da se ne smije ići na uvođenje međustope PDV-a, mada je Hrvatska do tada bila jedina zemlja u Europi uz Dansku u kojoj je bila samo jedna, jedina stopa PDV-a, sa nešto izuzeća doduše. Uvođenje međustope od 10% PDV-a za turizam čime je hrvatski turizam konačno došao otprilike u iste poslovne uvjete kao konkurencija na Mediteranu koja sva ima međustopu PDV-a od 7 do 11%, to uvođenje međustope za turizam dakle nije naštetilo punjenju državnog proračuna, nego se štoviše on nastavio dobro puniti od PDV-a i štoviše prihod od PDV-a je porastao za 8,4%. Dakle, to samo govori da kad se uređuje porezni sustav, da ga je najbolje uređivati tako da se čim više uskladi poslovno okružje u kojem je naše gospodarstvo sa poslovnim okružjem konkurencije u susjednim zemljama. To je posebno bitno reći i sa još jednog aspekta a to je što je Hrvatska u pregovorima sa Europskom unijom i da je jedan od
Normalno da sam se pripremio i više ću o tome reći kada dođe ta točka, kada bude točka o fondu. Normalno da jesam i ja mislim da je bilo razvidno i transparentno znači čitav proces odabira preferentne lokacije od '93., u biti od '88. kad je dat idejni zadatak i kada je ustanovljena metodologija kako će se je tražit, pa sve do konačnog odabira preferentne lokacije Trgovinske gore je bio vrlo transparentan i vrlo demokratski postupak. I dan danas smo znači u toku sa svim ostalim europskim zemljama koji imaju ovu obavezu. Kažem vam, Njemačka još nije našla, a do 2031. će joj isteći obaveza za pronalazak mjesta za trajno odlaganje visokoradioaktivnoga otpada. Zahvaljujem se kolega Boriću upravo tako, dobro ste rekli. Znači imamo povijest bolesti, al nikako nema lijeka i nama uvijek dođe da mi budemo ti koji moramo odrezati mrtvo tkivo, kad kažem mi govorim o vladi <PARTY>-a i upravo tako idemo sa odgovornim pristupom, povlačimo sve dobro iz prošlosti što je napravljeno, što je loše bilo to odbacujemo, ali svjesno i odgovorno idemo dalje u budućnost. Tako će biti i centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada ukoliko sve studije znanstvene pokažu da je preferentna lokacija Trgovska gora zadovoljavajuća za izgradnju takvoga centra.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Bruto građevinska površina uredu, da vidimo jel to treba malo bolje precizirati, da li je staviti u zakon ili staviti u pravilnik, to ćemo do drugog čitanja definirati. Reciklažna polja da se planiraju svugdje, a ne samo u eksploatacijskim poljima. Evo išli smo baš u eksploatacijskim poljima jer njih i treba sanirati i takva je konfiguracija kakva je da se ne vidi to sa terena, a i napominjem da se radi o reciklažnim područjima samo za građevinski otpad, dakle ne nikako ovaj drugi otpad nego građevinski, a to je prirodno da se melje, da se sanira zajedno sa kamenom koji se tamo i vadi odnosno sa tim otpadom. Više paralelnih odluka o izmjeni plana, evo mislimo da je to dobro nasuprot tome što kolegica Mrak TAritaš misli, zato jer nema potrebe da se plan opterećuje sa tim postupkom da se mora dovršiti do tog postupka. Naime, često se dogodi da imamo izmjene i dopune prostornog plana koji su u tijeku i oni traju i sada se dogodi da neki investitor neki ima potrebu mijenjati nešto na sasvim drugoj strani i on ne može ići u izmjenu tog plana dok se ne završi ovaj plan koji je već pokrenuo i koji se radi. Dakle, mislim da je moguće, ne ja nego stav je ministarstva, da je moguće da je to dobro da se radi više paralelnih izmjena i dopuna. Malo to može stvoriti zbrku što je rekla gospođa Taritaš na terenu, tj. na samom planu, međutim ukoliko ljudi koji rade plan su odgovorni, ukoliko oni koji čitaju te planove su odgovorni, obrazovni tada to ne mora uopće biti problem, malo složenije ali nije problem. Strategija prostornog razvoja, da, ona je na mišljenjima u ministarstvima mi smo je izradili. Mislim da još dva ministarstva čekamo mišljenje, nakon toga Vlada i evo naći će se u Hrvatskom saboru vrlo skoro, pa evo očekujem jednu kvalitetnu, dobru raspravu kako bi zaista ta strategija bila pravi odraz svih važnih gospodarskih projekata, nacionalnih ciljeva sve ono što vi znate da je potrebno u nju ugraditi. Nakon toga ona
Kolega Vukšić, ja ne mislim da zbog toga što su neki odlučili da zbog toga što brak sad stoji u Ustavu da oni neće više se vjenčavati pa dok to ne izađe itd., pa moguće je. Ja od muhe neću raditi slona, uglavnom se to ovdje u Hrvatskoj događa da se od nekog minornog dijela napravi, evo ja sam imao osjećaj u toj buci da tih ljudi zaista ima nekoliko milijuna, vjerujte mi. Vidimo što je registrirano, što je popis napravio. To je jedini službeni podatak, sve drugo možemo pričati. I ja nisam protiv njihovih prava, nek imaju što hoće. Ali vi kažete ima telefon za muškarce, ja to nisam znao. Iako živim kažem u sretnom braku jedino, gledam samo ženske udruge, ima ih koliko hoćete, muških ne poznam osim klapa dalmatinskih. To su muške udruge. One pjevaju. ma ima sportskih udruga, ali tamo ima i muškaraca i žena. Ali baš čisto muških udruga ja poznam samo ove dalmatinske klape i ove naše koje pjevaju. Drugo nema što se možemo, da se negdje možemo žaliti. Kome ću se žaliti? Za što? Da mu kažem da mu kažem da sam diskriminiran? Kome? A mi cijelo vrijeme slušamo tu priču kako su. Evo pitam nekoga nek' mi kaže koja to prava žena nema u hrvatskom društvu. Evo, pa ćemo se usporediti. Ja ću reći da li mi imamo isto ta ili nemamo. Poštovana kolegice, svatko svaku raspravu ovdje shvaća na način kako ona njemu paše. Vi ste je doživjeli kao provokaciju. Možda netko drugi nije tako. Pa nismo svi jednaki. I sad hoću li ja reći da sam diskriminiran zato šta kad glasamo ovdje ne znam uvijek ima tamo 80, a nas ima 30 ili 40. Pa i to je onda vid diskriminacije ako ćemo na taj način to pojednostaviti. Svi smo negdje nešto diskriminirani. Ja sam navodio nekakve primjere. Možda ste vi to krivo protumačili. Moja nije namjera da ja kažem da to nije u redu, nije bila namjera. Ali smo otvorili jednu raspravu i u drugom smjeru, možda je krivo, možda nije ni vrijeme, ni mjesto da o tome pričamo jer trebamo uvijek slušati i neku drugu stvar. Ja se ne slažem s tim, kao što se ne slažem ni s time da ste
Hvala lijepo. Uvaženi gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade! Dozvolite da dopunim kolegu u ime Kluba <PARTY>-a <PARTY>-a <PARTY> sa nekim dodatnim razmišljanjima koja će se samo za, samo nešto više osvrnuti na ovu priču oko zdravstva i htjeli bi još malo prokomentirati činjenicu da Proračun rebalansom raste za 899 milijuna a da 423 milijuna kuna ide više Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje što držimo dosta ozbiljnim dokazom onoga što smo često u ovoj sabornici i sa ove govornice govorili o tome kako je sustav financiranja zdravstva u ovoj zemlji neadekvatan, da je nezadovoljavajući. Da je to jedan sustav koji je uzrok krize u zdravstvu. Uzrok dnevne, tjedne, mjesečne i godišnje, godišnjih problema zdravstva koji rezultira sa tih dvije milijarde deficita godišnje. Kada gotovo pola, kada gotovo pola rasta proračuna po rebalansu ide za zdravstvo mi to držimo zaista vrlo ozbiljnim priznanjem da je sustav financiranja zdravstva neadekvatan u potpunosti. Da podsjetim danas se zdravstvo ipak u apsolutnom najvećem svom dijelu gotovo potpuno financira sa 15,5% stope odnosno sa 16 milijardi godišnje u ovoj godini. Odnosno sa nekih 9% GDP-a. To je nedostatno i krajnji je generator krize. 423 milijuna kuna naravno u ovakvoj situaciji u kojoj je zdravstvo sa gubicima kliničkih bolnica, općih bolnica i ukupnog sustava podržavamo. Međutim, tu priklanjamo se onima koji su tu mjeru u ovom slučaju proglasili vatrogasnom. To je vatrogasna mjera koja će dati određenog rezultata u drugoj polovici ove godine, ali svi otvoreni problemi koji su problemi krize i neadekvatnosti sustava financiranja zdravstva ostaju i nakon ovih 423 milijuna i dnevno, mjesečno i godišnje će nam se problem i dalje ponavljati, odnosno obnavljat će se problem. Što mi držimo važno kod toga napomenuti? Ono što je malo prije kazao gospodin Tadić u ime Kluba <PARTY>-a ja se moram na to na jedan trenutak vratiti jer ne spadam u one koji često podržavaju stavove <PARTY>-a ali čin