EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče vlade, ministrice, ministri, cijenjena Hrvatska, gubitak 400.000 ljudi u 10 godina ili godišnje 40.000 ljudi više je nego dvostruko što su cjelokupne žrtve 2 Domovinska rata koji je trajao 5 godina. Tema svih tema i jedna čista nacionalna katastrofa. Od 10 godina koliko popis obuhvaća vi ste predsjedniče vlade 5 na vlasti, znači pola od toga kad bi gledali to tako je vaše. Ova katastrofa sasvim sam siguran u to nadilazi mogućnosti vladajuće koalicije i to je sada dokazano, to više nije ja mislim ovo, vi ono to je sada na jedan brutalan ili najgori mogući način dokazano rezultatima popisa stanovništva. Neću vama kao ni vašim prethodnicima bivšim predsjednicima vlade uputiti teške riječi kritike, a koje bih trebao i imao pravo temeljem rezultata rada vaše vlade, ali i svih dosadašnjih vlada i to samo iz razloga što smatram da ova katastrofa nadilazi bilo koju vladu pa i aktualnu i mislim da se tiče svih nas i zahtjeva zajedništvo svih nacionalnih snaga. Vas pitam, ali i pozivam hoćete li hitno raspustiti aktualnu vladu i okupiti sve političke snage u zemlji ali i stručne i znanstvene koje mogu pridonijeti rješavanju ovakvih pogubnih tendencija jer kao što sam uvodno rekao to je tema svih tema. Po tome možete, tim činom možete vratiti vjeru u hrvatsku politiku ili se možemo nastaviti praviti da nam dobro ide. Hvala vam lijepo poštovani predsjedniče vlade, pa dalo bi se to tako na osobnoj razini sad raspravljati, ali nije to uopće bila tema, nit je pitanje, al evo samo u 10 sekundi kao vaš <PARTY>-ovac 2016.g. sam vam lijepo u Vukovaru rekao i upozorio vas da odumiremo. Nisam stao na tome, dapače čak smo u jednom dijelu i skupa radili, nažalost nije nam prošlo Zakon i o poticanju investicija, pa se sjetim g. Pervana kao investitora i stotina radnih mjesta u taj dio jer sam bio svjestan da tonemo i da ćemo potonuti, bio sam svjestan ovoga dana da će on doći, jednako kao što sam s
Zahvaljujem poštovani kolega Baranoviću. Ma dobro sam vas ja shvatio samo sam još jednom htio podvući i pojasniti priču oko OKFŠ-a i sami ste rekli bila je dvostruko veća, skinuli smo za 50% da bi rasteretili i pomogli hrvatskom gospodarstvu ali i s tim sredstvima smo izašli i u prošloj i u ovoj godini veći i značajniji iznos za razminiranje koje je ove godine čini mi se bio 30 milijuna kuna već nego ikada do sada jel gotovo 48 tisuća hektara hrvatskih šuma su još minski sumnjive ili minirana područja i Hrvatske šume ne mogu kvalitetno gospodariti sa drvnom masom i upravljati tim šumama. Zbog toga i dalje ćemo ulagati. Radimo projekcije, vjerojatno će taj parafiskalni namet doživjeti još modulacije i još određenog rasterećenja za sektor gospodarstva. Ali ono što se ubere će do zadnje lipe biti potrošeno namjenski, biti potrošeno odgovorno i za to ćemo imati pokrepljeno do zadnje lipe na koji, kako i način i šta je potrošeno. Sve ostalo rezultati su zapravo matematika. Matematika je egzaktna nauka i ona vrlo jednostavno daje uspješnost rada određene tvrtke, određenog poduzeća, određenog ministarstva. Od korištenja fondova, od načina funkcioniranja ako ćemo govoriti o savjetodavnom dijelu a rekli smo da idemo, prema tome da ih preslikamo ili napravimo model upravljanja, modernih savjetodavnih službi naprednih poljoprivrednih zemalja Europe gdje je to broj ugovora, broj savjeta koji je dan na svakom gospodarstvu gdje se vidi učinak u povećanju proizvodnje, da li u ratarskoj proizvodnji, u stočarstvu ili u bilo kojem segmentu proizvodnje u krajnjem povećanju dohotka, odnosno povećanju same proizvodnje. I tako će funkcionirati ova savjetodavna služba i zbog toga smo išli u ove izmjene. Zahvaljujem još jednom.
Hvala lijepo. Kolegica Lugarić i ja smo već vjerojatno dosadili ponavljanjima kako je obrazovanje i znanost ključno za razvoj svakog društva i kako su stoga odgovarajuće društveno ljepilo ili tvar socijalne kohezije. No meni se čini da idemo obratnim putem i slažem se s kolegom Hanžekom da je cijeli niz stvari naopačke. Mi bismo trebali najprije imati strategiju razvoja i znati čemu proračun služi, a tek tada donositi proračun i njegove strategijske i udarne odrednice. Tako i sa obrazovanjem. Nasuprot različitih propagandnih pamfleta obrazovanje u RH premda je proglašeno visokim a možda i prvim prioritetom a da ono 7 godina konstantno pada. Ja ću vam reći jedan sasvim egzaktan podatak. Državni proračun je rastao 60,5% obrazovanje je raslo 50%. Udio Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta je bilo preko 10,4%, sada je 9,8%. I to je zapravo indikator koliko ozbiljno smatramo najsvetije proklamacije i nešto što se naziva obećanjem. Da ne spominjem različite predizborne programe u kojima su obrazovanje i znanost trebali postati nešto čime bi HRvatska izborila mjesto za regionalnu silu na znanstveno obrazovnoj karti Europe. Stoga se meni čini ako nam je znanost prioritet ako su nam obrazovanje i znanost prioritet da treba restrukturirati državni proračun i da u te djelatnosti treba ulagati više sredstava. Koliko malo sredstava ulažemo u te djelatnosti ja ću vam ilustrirati iz dva podatka. Stari način izračunavanja angažiranosti države u određene djelatnosti je bio iskazivanje postotka ili bruto nacionalnog proizvoda ili proračuna koji se izdvajao za određenu djelatnost. U novije vrijeme se zapravo prikazuje koliko država izdvaja za visoko obrazovanje po studentu, koliko izdvaja za obrazovanje po učeniku, koliko izdvaja za odgovarajuća postignuća u znanstveno istraživačkim djelatnostima. Hrvatska po studentu izdvaja kolegice i kolege otprilike 3 tisuće 200 eura godišnje. Nama susjedna Slovenija izdvaja 6 tisuća eura godišnje. Austrija izdvaja 10 tisuća 500 eura godišnj
Hvala lijepa uvaženi kolega Vukić. Spomenuli ste civilni nadzor, pa mi ovdje nemamo uopće riječ o civilnom nadzoru. Ovaj zakon nigdje izrijekom ne spominje civilni nadzor nego spominje povjerenstvo koje u slučaju primjedbe građana zasjeda i donosi odluku o tome. Što je problem s ovim povjerenstvom? Prvo, dva su civila, jedan je iz reda struke. Čim je jedan iz reda struke to nije civil. Druga stvar, ta dva civila imenuje ministar. Tu je bilo puno boljih prijedloga da to imenuje Odbor ne znam za ljudska prava, da bude član iz Ureda pučkog pravobranitelja i ono što, dopustite mi malo digresije, ovih dana ide, jučer je bio film Jirija Menzela poznatog češkog redatelja koji je dobio Oscara, ovih dana je bilo i proglašenje Oscara, za film "Strogo kontrolirani vlakovi". Mene ovo podsjeća na strogo kontrolirane civile. Prema tome, dajmo prostora za nekakav ozbiljni civilni nadzor, a to je onda permanentna funkcija policije. Mi nemamo, niti smo imali, niti ćemo ovim zakonom imati permanentni civilni nadzor policije što bi u demokratskim društvima trebalo biti. Prema tome, nemojmo uopće spominjati civilni nadzor jer o njemu nema riječi u ovom zakonu. Povjerenstvo po pitanju pritužbi je nešto sasvim, sasvim drugo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Meni je žao kolegice Peović da niste vidjeli što su EU fondovi jer već sada u ovoj omotnici napravili po pitanju zapošljavanja. 7,5 milijardi kuna ulaganja mandata već prošle Vlade u zapošljavanje, 110 tisuća radnih mjesta, podsjetio bih samo i na projekt recimo, Zaželi, 6 tisuća žena zaposlenih u ruralnih područjima, niskih kvalifikacija koje pomaže preko 30-tak tisuća kućanstava. Mjere aktivne politike zapošljavanja, samozapošljavanja mi smo digli na 100 tisuća kuna, u programu Vlade je dizanje na 130 tisuća kuna, dakle svaka mlada osoba koja želi napraviti neki poduzetnički pothvat, moći će to raditi, dobije 130 tisuća kuna, što je više nego recimo, u Velikoj Britaniji gdje je potpora od 2 tisuće funti. Tako da mi je žao da već sada niste vidjeli koje utjecaje EU fondova na razvoj zapošljavanja, a za sljedeću financijsku omotnicu rekli smo da ćemo uložiti i 10 milijardi kuna u zapošljavanje. Hvala lijepa. Pa žao mi je da upravo netko sa <PARTY>-ove strane to govori, ostavili ste nam kaos, ostavili ste nam samo 9% ugovorenosti i 1% isplaćenosti sredstava. Mi smo sada na 98% isplaćenosti, 30, ugovorenosti, OPKK odnosno Operativni program Konkurentnost i kohezija je na 100, ja mislim 8% već ugovorenosti, prve veteranske centre smo ministar Medved i ja potpisali u Vukovaru, oni će dalje ići. Prema tome i veteranski centri i to da Europski fondovi pomažu Hrvatskoj i razvijaju Hrvatsku i Pelješki most i 1,7 milijardi kuna bolnica, škola, cesta, a to smo sve planirali i u budućoj omotnici, 2 milijarde kuna za STEM Hrvatsku, 25 milijardi kuna za istraživanje i razvoj, 30 milijardi kuna za regionalni razvoj. Prema tome, čitajte program isto tako Vlade dobar dio projekata tamo je već napisan.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Samo želim, već sam dva put čula da se u dogovoru sa korisnikom i njegovim pristankom, dakle on smješta negdje da li u obitelj, ustanovu itd. Na žalost da ste, da je ministar bio prije nekoliko dana na Prvoj konferenciji samo Da, da, upravo to ispravljam. Dakle, osobe sa intelektualnim teškoćama po članku 12. dakle ne mogu odlučivati gdje će biti smještene i ne mogu same sebe zastupati. Dakle, kažem da ste bili prisutni na toj konferenciji onda bi možda i znali o čemu se radi.
Mogu se složiti s ovim djelom u kojem se ustvrđuje da ovaj zakon ustvari nije reformski, da on ne predstavlja nikakvo jamstvo, da on u biti je služio tome da se stvori dojam da se pregovara pet tjedana sa <PARTY>-om o reformama a u stvari koliko vidimo pregovaralo se uglavnom o foteljama. Da li su ovo bile neke reforme, da li su ovo bila jamstva sasvim sigurno bi izmjene zakona bile radikalnije, mijenjalo bi se više članaka i više rečenica nego što imamo slučajeve da se u zakonu mijenja par riječi s tim djelom se slažem. A s druge strane moram odgovoriti <PARTY>-u i oporbi navodnoj da me čudi da oni štite, dakle svoje privilegije i da oni u biti smatraju da se nedolaskom na sjednice ništa bitno neće promijeniti. U tom dijelu vi u stvari govorite isto što i <PARTY> i <PARTY>. I ne jednom tako je bilo i u onoj prvoj raspravi o privilegijama, o sredstvima, političkim strankama. Ja u stvari nisam vidio jasnu razliku između vas i pozicije, gdje ste i jedni i drugi u stvari se zalagali za to da ovakva praksa i dalje ostane. Hvala lijepa. Pa evo drago mi je da me kao povjesničara kolega Richembergh podučava povijesti, da on sad meni ovdje docira što je to Hrvatski sabor. Mogao bih ja vas pitati recimo nešto o povijesti hrvatskog grba i himne, pa bih volio eto da vi meni kažete što vi o tome znate ili općenito o nekim drugim detaljima iz hrvatske povijesti. Gospodine Richembergh vaša stranka je stranka koja simbolizira uhljebljivanje u Republici Hrvatskoj, vaša stranka je u Hrvatskoj elektroprivredi uhljebila svoje kadrove da rade za plaće veće od 20000 kuna. Svi dobro znaju što je <PARTY> i nemojte vi govoriti Živom zidu da <PARTY> ne govori u ime naroda. <PARTY> govori u ime naroda, o tome govori sama činjenica da smo s jednog zastupnika u manje od godinu dana došli do 8 zastupnika. I prema tome, budite čvrsto uvjereni da samo, da ćemo mi i nastaviti rasti. To je sve što vam imam za reći. Javnost ovo sluša i vrlo dobro zna tko se za građane bori, a tko se bori za svoje pr
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Iskoristit ću pola minute početne svog osvrta, samo da ovim putem odgovorim kolegi Vrkljanu s obzirom da sam ovdje iznio komunističku antiprošlost svoje obitelji, ne morate me vi poučavati što je bilo '45., moj djed je preživio Bleiburg pa tako da ponešto znam o tome svemu i o komunizmu i znam koliko je to teško i bolno, ali s druge strane me ništa ne iznenađuje jer oni isti koji nisu mojoj obitelji omogućavali da radi u 80-ima u državnom sektoru, dok ste vi radili su poslije 90-ih optuživali da su bili komunisti jer nisu htjeli ući u <PARTY>. Tako da, vi i ja se vjerojatno oko toga nikada složiti nećemo. I mogu vas razumjeti. Ovu raspravu bih počeo na način da, prije svega, mislim da moramo uputiti kao saborski zastupnici nekoliko isprika. Nekoliko isprika i zainteresiranim stranama, ali i građanima RH. Prije svega, mislim da za početak se trebamo na neki način ispričati hrvatskoj znanstvenoj zajednici, ne samo zbog Zlate Đurđević nego zbog svog onog taljiganja po blatu koje je doživjela hrvatska pravna struka jer bez obzira što će se to opet svesti samo na Zlatu Đurđević, ne možemo pristati na takav nivo komunikacije jer nekoliko puta je provučeno da, eto, ne može netko tko je profesor biti taj koji će ući u taj zatvoreni krug hrvatskih ekskluzivnih sudaca. E sad, postavlja se pitanje, ako su ti profesori dobri da te neke suce ispituju, moraš dobiti ocjenu od njih da bi došao do diplome, pa da baš nitko nema dovoljno kompetencija da bi mogao ući u taj ekskluzivni krug koji mi toliko sumanuto želimo zabetonirati i ostaviti da dalje egzistira. S druge strane se moramo ispričati i svim građanima RH, poglavito onima koji su otišli iz naše lijepe zemlje zato jer su prestali vjerovati u hrvatske institucije, zato jer su prestali vjerovati da je moguće dostići pravednost i zato jer su jednostavno shvatili da postoje jednaki i jednakiji u puno slučajeva u režiji hrvatskog pravosuđa jer ovime svime što govorimo
…/Govornik isključen/…državni tajniče s pomoćnicom, kolegice i kolege, u jedan sat je navodno stanka radi slobodne riječi, pa ću ja upravo toliko upotrijebiti vremena da vam ne oduzimam dragocjeno vrijeme za slobodnu riječ. Naime, mi smo razmotrili cijeli prijedlog Zakona, izmjena i dopuna Zakona, imamo određenih primjedbi, razmišljanja o tome. Međutim, predali smo 3 Amandmana državni tajniče, pa bih molio da ih razmotrite jer će o tome ovisiti i stajalište kluba Stranke rada i solidarnosti i Nezavisnih zastupnika o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona, ali bih vas molio, dakle, skraćujem kompletnu raspravu, da u završnom obraćanju radi izbjegavanja svake dvojbe i nedoumice koja bi mogla nastati u primjeni ovog Zakona imajući u vidu da je ovim Zakonom, kao i Uredbom o gospodarenju komunalnim otpadom propisana obveza građana da svoj komunalni otpad, pored ostalog, mogu odvojeno prikupljati i predavati u reciklažna dvorišta. Da li se u odnosu na prijevoz tog otpada na recikalno dvorište, primjenjuje zabrana prijevoza otpada fizičkoj osobi i da li je onda u tom slučaju problem plaćanja tog, prijevoza tog komunalnog otpada na reciklažno dvorište, ide na teret građana. Evo to bih molio da u završnom obraćanju, radi javnosti i građana koje na krajnjoj liniji moramo i educirati da upravo prikupljaju otpad u kućanstvu odvojeno i da taj komunalni otpad odvode na reciklažno dvorište, bilo bi dobro da u završnom obraćanju to budete konkretni, a na kraju opet ponavljam, naše stajalište o prijedlogu izmjena i dopuna Zakona ovisiti će i o prijedlogu naša 3 Amandmana. Hvala lijepo.
Poštovani predsjedniče, još jedan zakon. I to što se mi čudimo da hrvatski građani gubi povjerenje u sustav kad izgleda da jedini izvorni proizvod Hrvatske je birokracija, socijalistička, korupcija i ne efikasnost. Ključna riječ u ovom inspekcija. Imamo 20 tisuća poduzeća bez ijednog zaposlenika, registriranih, stotine tisuća blokiranih tvrtki, tvrtke koje su dužne stotina milijuna u porezima a pečatimo ljudima kafiće za dvije kune. O čemu se govori? Ali ni jedan zakon se ne može provesti da ga napišu svi Indu bogovi i katolički sveci ako nema mehanizma da se taj zakon provodi. A tko je taj mehanizam? To je obučeno i dobro plaćeno ljudstvo. Imate portire na Cineplexu koji imaju veću plaću od hrvatskih policajaca a njemu svaki dan može biti život na kocki. Imate porezne inspektore koji rade za crkavicu onda dođe jednom lokalnom sad maršalu koji je drpio milijune kuna love i on mu ponudi 50 tisuća kuna za, šta se mi čudimo? Dok se to ne popravi, a to nismo shvatili 20 godina, uvijek ćemo biti neefikasna država. Samo ću još jednu stvar dodati. Zastrašujuće stvari se događaju u privatnom sektoru. Imate, jednu sam ženu upoznao, jučer radi od 8 do 12 za crkavicu. U normalnim državama vrijeme nakon radnog vremena plaća se prva smjena satnica i po, druga dupla, plaća se duplo. A ova žena radi, a mi sjedimo ovdje, raspravljamo o zakonima, neki koji idu kroz proceduru 30 puta. Od kuda sve to proizlazi? Imamo populaciju 4 milijuna ljudi ne može stvoriti efikasnu državu. To je kriminalno, nemamo puno vremena i to se odnosi i na lijeve i na desne. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, pa evo da ostane zapisano da se samo podsjetimo da je postojeća željeznička pruga Križevci-Bjelovar-Kloštar građena krajem 19. stoljeća. Ona je kategorizirana kao pruga drugoga reda od posebne važnosti za Bjelovarsko-bilogorsku županiju. Posljednjih godinu trasa je modernizirana na većem dijelu osim dionice Sveti Ivan Žabno-Križevci o kojoj i govorimo te je izražena potreba izgradnja nove pruge Sveti Ivan Žabno-Gradec koja se na, koja se i nalazi u strategiji prometnog razvitka. Vi ste to sve lijepo i dobro rekli međutim premala su sredstva za to planirana i zato uz ne samo načelnu podršku, a već su napravljene tehnička dokumentacija osim ovoga dijela kojega niste. Dobivena je, dobiveno je pozitivno mišljenje Komisije za pregled investicijskih programa kaj je važno kaj druge neke dionice ni to nisu dobile. Idejno građevinsko rješenje i rješenje državne uprave za zaštitu okoliša i tak dalje sve je to izgrađen glavni projekt i trebalo bi malo aktivnije učestvovati. Ono što očekujemo je stvarno aktivno učestvovanje države v onim projektima gdje je približno napravljen jedan iskorak, a to je tu već rečeno, gdje su projekti pripremljeni i sve ovo drugo. Hvala lijepa. Tražim izjašnjavanje.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, tražim u ime Kluba zastupnika <PARTY>-a stanku u trajanju od 10 minuta da se konzultiramo oko jedne vrlo važne stvari a to je da evo već desetak rasprava ovdje imamo, kritike su nevjerojatne i argumentirane a sa druge strane, predstavnici HRT-a šute, ne govore ništa, mogu se javiti, mogu komentirati ali ne žele. Znači s jedne strane ili prihvaćaju to šta govorimo kao istinu i jednostavno odbrojavaju vrijeme da ovo završi pa da oni nastave 3 g. ili koliko će do slijedećeg puta kad se vidimo ovdje proteći vremena, raditi svoje što su naumili ili jednostavno ne doživljavaju ovaj Sabor i zastupnike kao nekoga kome bi trebali polagati račune. A trebali bi doživljavati s obzirom da se ovdje radi o osobama koje smo mi imenovali, znači imenovalo ih je preko određenih tijela, direktno Hrvatski sabor. Znači, možda ne direktno, ali osobe koje su birale njih smo birali mi. I sa te strane nevjerojatno je i nedopustivo je da kolege s HRT-a niti „a“ nisu rekle nakon desetak rasprave koje su sve redom bile kritične, obično ljudi zapišu nešto, sugeriraju im kolege, odgovore nešto ali ovdje na sve, na čitav niz kritika, ništa se nije desilo, znači evo desetak rasprava je prošlo, komentara nema nikakvih. Znači još jednom da kažem, ili se radi o totalnoj ignoranciji i prihvaćanju istine koju ovdje govorimo ili se radi o nepoštivanju institucije odnosno one institucije koju bi HRT i uprava HRT-a trebala odgovarati i zbog toga se moramo malo oko toga konzultirati. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Htio bih ispraviti u nizu netočnih navoda barem dva od zastupnika gospodina Joze Radoša. Jedan je od tih da je za najbolju turističku sezonu u Hrvatskoj u ovoj godini prvenstveno zahvaljujući radu prošle VLade i druga da je ubrzano približavanje Hrvatske Europskoj uniji uglavnom zasluga prošle VLade. Istina je po tome da je ovu turističku sezonu pripremala i provodila pripreme isključivo ova Vlada i da njoj pripadaju zasluge za izuzetno dobre rezultate u ovoj sezoni, a isto tako i vezano za ubrzano približavanje Hrvatske Europskoj uniji, mislim da je također rezultat rada ove Vlade i ugleda njezinog predsjednika, dr. Ive Sanadera koji uživa u Europi i svijetu.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, pomoćniče ministra, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog Zakona o pružanju usluga u turizmu je jedna novina da se zapravo novim zakonom cjelovito uređuju odnosi, a ne brojnim i pustim izmjenama i dopunama važećih propisa. Ovo posebno i stoga što je Zakon o turističkoj djelatnosti donesen 1996. godine uz samo neke manje izmjene i to one važnije bih rekao da su izvršene Zakonom o Državnom inspektoratu i zbog toga je zbog pravne sigurnosti, zbog suvremenosti i zbog reguliranja svih slučajeva koje treba zakon obuhvatiti ovaj zakon, Prijedlog Zakona o pružanju usluga u turizmu je došao u pravo vrijeme. Ono što posebno želim istaknuti jest upravo ono poglavlje koje se odnosi na turističke usluge u posebnim oblicima turističke ponude i to posebno kad se gledaju problemi glede mjesta sklapanja ugovora o putovanju koje brodari, u navodnike bih rekao, koje se tumačilo kao isključivo dozvoljeno na plovnom objektu ili putem turističke agencije. Stoga se jasnoćom i nedvojbenom nomotehničkom odredbom omogućuje prodaja od strane brodara i neposredno uz mjesto priveza broda. Tako zbog toga što brodovi dok plove i pružaju uslugu ne mogu drugim potencijalnim korisnicima usluga nuditi uslugu. A zbog zaštite korisnika usluge i osiguravanja jednakog položaja pružatelja usluga na tržištu potrebno je ograničiti vrstu usluga putničkih agencija koje mogu provoditi brodare bez osnivanja turističke agencije. U ovom četvrtoj glavi, članku 44. pa 45., 46., 47. vrlo precizno se kaže što je to nautički turizam i to stoga što zadnjih godina je povećan broj nautičara u svakom pogledu, od jahti, brodica pa do boravka u lukama nautičkog turizma dogodio se je svojevrstan bum kojeg je trebalo precizno urediti i što može pravna ili fizička osoba, kada može započeti s pružanjem turističkih usluga u nautičkom turizmu, koji su to vrste luka nautičkog turizma za smještaj plovnih objekata i što je usklađeno i u skladu sa pomorskim zakonima odnosno sa odredba
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa kolegice Marijana, dobro je definirano ovaj zakon koji govori o službenim kontrolama i hrane i sjemena i bilja i jasno govori o tome da je i Državni inspektorat u koga su ušle sve inspekcijske službe koje su bile raspoređene po ministarstvima i u prijašnjem vremenu, siguran sam i puno primjera govori kako su ministri i državni tajnici i pomoćnici i nekakvi ravnatelji usmjeravali inspekcijske službe po svojem nahođenju. Danas je to nezavisno tijelo kao Državni inspektorat koji će u svojem sastavu imati i ove službene kontrole i vjerujem da će, prije svega, djelovati preventivno, edukativno, a onda sankcionirati sve oni koji stvarno na tržište plasiraju robu koja nema kvalitetu.
Vjerujem da vrlo jednostavno doći do situacije u kojoj ćemo klikom ulaskom na Internet moći vidjeti broj popisa birača odnosno ne popis, nego broj birača u svakoj općini, u svakom gradu, u županiji, izbornoj jedinici i državi. Znači, to je meni nevjerojatno da se to krije do nekakvi zadnji dan pred izbore i na taj način da se rješava. Znači, definitivno da bi napravili taj kvalitativni iskorak u izbornim procesima moramo biti iskreni jedni prema drugima i onemogućiti svakoga da manipulira popisom birača. Definitivno u ovom trenutku dešava se prevara na izborima također, zbog ovog fiktivnog dijela stanovništva što sam naglasio odnosno broja glasača i zbog tog nesrazmjera ukupnog, recimo gdje u odnosu na broj punoljetnih osoba koje sam već naglasio. Hvala. Reakcija na izborni, u izborni sustav je nužnosti i to se mora dogoditi što prije, opet nije to vaš dio posla i meni je to vrlo jasno, ovaj, međutim, ono što je jasno i ponovit ću još jedanput, vjerojatno sam vam već danas dosadio. Ne znam koliko imate autonomiju u tom vašem djelovanju, koliko možete, ali vaša aktivnost mora dati odgovore, koliko imamo stanovnika, koliko imamo državljana, koliko imamo birača, koliko imamo, to su 3 osnovne stvari i koje mora biti dostupne svakom građaninu RH klikom miša. Broj. To je moguće ostvariti danas, ako ne svaki dan, znači ažurirati na neki period ažuriranja, recimo mjesec dana, itd., jednostavno do te faze moramo doći. Ukoliko ne dođemo do te faze, uvijek će biti kalkulacija i opravdanih sumnji u nelegalnost izbora. Hvala.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici. Evo imam potrebu na kraju, još kratko, na kraju rasprave u ime klubova kratko rezimirati, zahvaliti se na raspravi koja je uglavnom bila tolerantna, na iznošenju argumenata i na, podsjetiti još jedanput na činjenicu, maloprije je to spomenuo poštovani zastupnik Lučin govorivši da nisam trebala doći pred Sabor i da sam mogla potpisati ovaj prijedlog sporazuma. Ne nisam, i poštovala sam prije svega ovo tijelo, sve vas zastupnike i zastupnice jer na temelju, ponavljam još jedanput, deklaracije o stanju međudržavnih odnosa između Republike Hrvatske i Republike Slovenije ja sam obvezna prema točki 11., odnosno Vlada, doći pred Sabor jer u toj točki 11. piše: "Prije konačnog potpisivanja ugovora u utvrđivanju graničnih crta na moru i kopnu, Vlada Republike Hrvatske obvezna je", tada piše zastupničkom domu, poslije je to promijenjeno, Hrvatskog sabora podastrijeti na potvrdu usuglašeni tekst ugovora koji namjerava potpisati s vlastima Republike Slovenije. Dakle, Vlada namjerava potpisati, zato što Vlada smatra da je ovaj sporazum rješenje jednog problema i što i dalje otvara hrvatsku perspektivu za završetak pregovora, dakle europsku perspektivu Hrvatske i zato Vlada evo dolazi pred ovaj Dom kako biste dali dozvolu da Vlada, odnosno u ime Vlade ja taj sporazum potpišem. I to je sve, znači se o poštivanju procedure. Želim kratko samo još nešto reći oko sudaca koji su se puno spominjali, i zapravo iz većine rasprava sada ispada da je to neko ključno mjesto zbog kojih neki zastupnici ili neki klubovi smatraju da ovaj sporazum nije dobar, i da ga ne bi trebalo potpisati. Dakle, ja mislim da i tu moramo naprosto jedanput, jer svako vrijeme i to je rečeno u ovoj raspravi puno puta, donosi sasvim sigurno jedan korak dalje, jedan korak kojim se uspinjemo. Dakle u savladavanju često je, jedne teorije o zavjeri, koja je okovala Hrvatsku, o tome da su svi protiv nas, da nikome ne treba vjero
Hvala g. potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovani kolegice i kolege. Prijedlogom ovog Zakona predlaže se smanjenje stope poreza na dodanu vrijednost za ženske higijenske uloške i tampone na 5%. U Prijedlogu se iznose da ženske higijenske potrepštine spadaju u osnovne životne potrepštine, zbog čega se smatra da je opravdano iste oporezivati s 5%. No, kada koristimo pojam ženske higijenske potrepštine, on nije u potpunosti definiran u prvom istraživanju o menstrualnom siromaštvu koje je provela Udruga za ljudska prava i građansku participaciju. U tom istraživanju taj se pojam može odnositi i na maramice, sapune, gelove, kreme, ulja za intimnu njegu i druge. To znači da ako bi se snižena stopa propisala za menstrualne potrepštine, opseg bi bio sužen za higijenske proizvode koji se koriste namjenski tijekom menstruacije i obuhvaća bi proizvode za jednokratnu i višekratnu uporabu, dakle bilo bi važno odrediti obuhvat snižene stope zbog čega je vidljivo da je ovaj prijedlog manjkav. Vlada RH je u proteklih 5 godina provela 5 krugova porezne reforme, kako bi porezno rasteretila i građane i gospodarstvo, što je učinak preko 10 milijardi kuna. To znači da se sustavno i cjelovito rasterećuje dohodak građana, stvaraju preduvjeti za povećanje kupovne moći građana, što posljednično utječe i na njihov životni standard. Radi ostvarenja tih ciljeva, snižena je stopa PDV-a sa 25% na 13% na osnovne prehrambene namirnice, dakle svježe meso, ribu, jaja, voće i povrće, kao i na dječje pelene i dječje sjedalice, te na isporuku električne energije i odvoz smeća. Uz to što je podignut osobni odbitak na 4 tisuće kuna, smanjen je porez na dohodak s 24 na 20%, odnosno sa 36% na 30%, što je osjetilo oko 900 tisuća građana. Smanjena je i stopa poreza na dobit za poduzetnike koji ostvaruju prihode do 7,5 milijuna kuna na 10%, što se odnosi na 93% poduzetnika u Hrvatskoj. Oko 150 tisuća mladih ovo ljeto dobilo je oko 700 milijuna kuna povrata poreza, što je utjecalo i na kvalitetu života mladih djevo
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje bi postavio predsjedniku Vlade. Do sada sam uvijek postavljao konkretna pitanja i uglavnom dobivao nesuvisle odgovore. Danas zato pitam premijera jednostavno pitanje. Gospodine premijeru, koliko ima sati? Nisam zadovoljan zato što taj saborski sat se uglavnom zna i zaustaviti kad je bitno da sjednica traje i završi u jednom danu. Očekivao sam da ćete me vi informirati o vremenu jer zahvaljujući vašem hobiju mislim da bi trebali bit daleko bolje vremenski informirani i zbog toga tražim pisani odgovor.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Prvo moram reći da mi je žao što se rasprava o ovoj točki dnevnog reda vodi sada, a ne prijepodne jer da se vodi prijepodne ona bi bila u izravnom prijenosu i onda bi svi građani koji prate taj prijenos mogli vidjeti svu besmislenost ovoga prijedloga za istražnim povjerenstvom. Ali mi smo na početku rekli da nećemo manipulirati vremenom održavanja rasprave pa se toga i držimo. Zašto bi se vidjela sva besmislenost ovog prijedloga? Zato što istražno povjerenstvo bi moralo raditi da se osnuje sa klasificiranim dokumentima. Vodio sam istražno povjerenstvo o aferi kamioni i tamo se također radilo o klasificiranim dokumentima, morali su svi biti prvo deklasificirani prije nego što su došli u istražno povjerenstvo. A Sabor ima tijelo koje može raditi i na klasificiranim dokumentima, to je Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Prema tome, jedno tijelo koje može lakše i jednostavnije saznati punu istinu ono je svoj nadzor i obavilo i ono je do nekih zaključaka i došlo što je kolega Šeks korektno prenio, ali ovo istražno povjerenstvo to ne bi moglo napraviti. A zašto se onda ipak predlaže istražno povjerenstvo, jel to <PARTY> zapravo zanima, koliko vidim koliko vas ima sad u vijećnici mislim da nema previše ni kod vas interesa za ovim istražnim povjerenstvom. To vam je vjerojatno vaš šef naložio da to predložite ovdje. Zašto? Zato što se odao da je došao u posjed klasificiranih dokumenata na koje nije imao pravo pa sad kao sipa pušta crnilo ne bi li se u tom crnilu sakrio. Kolega Šeks kaže povod za prijedlog za ovo povjerenstvo je u tekstu u Večernjem listu. Pa ja vas pitam a zašto niste povod našli u izvještaju Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost. A pazite, u izdvojenom mišljenju koje ste sami kao <PARTY> dali stoji, u vašem izdvojenom mišljenju, ne u zaključku većine, u vašem izdvojenom mišljenju, kaže se da u izvješću Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost po redovitom nadzoru OTC-a ne spominje se nezako
Hvala lijepo. Poštovani gospodine tajniče ja vam potpuno razumijem prioritete tipa 5C i dakako slažem se s njima. Međutim upravo ovi zahvati nad, pojedinačni zahvati o kojima ste govorili po planu i programu mislim da bi ove tri investicije bile nužne i zato i tražim povećanje na ovoj stavci iz jednog razloga što na ovim prijelazima u posljednje 3,4 godine poginuo veći broj ljudi. I još nešto na prijelazu Caprak svakodnevno djeca idu u školu preko tog nezaštićenog prijelaza. Prema tome ta pasarela je u interesu velikog broja vrlo siromašne populacije koja živi u neposrednoj blizini. Ja vas molim da to uzmete u razmatranje pa barem sljedeće godine o tome povedete računa. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Evo žao mi je što nema profesorice saborske zastupnice, da na odboru je. Uvažena saborska zastupnica i profesorica govorila je o standardu studiranja, odnosno kvaliteti obrazovnog procesa. Govorila je o statusu sveučilišta. Mi smo imali na neki način ovdje financijsku reviziju. Govorilo se isto tako i o onom dijelu koji se zovu vlastiti prihodi na sveučilištima. Ja bih htio samo prokomentirati, na žalost kada uzmete u obzir da sveučilišta u svom proračunu imaju 90% za materijalne troškove, odnosno za plaće i materijalne troškove onda ostaje samo mali dio onoga što bi trebalo ići u inovacije, razvoj, tehnologije i nadogradnju. Što se tiče ove revizije ja bih mogao istaći sljedeće, a to je kada i pogledamo u segmentu godina koje su bile 2009., pa 2014. možemo konstatirati da su na sveučilištima ipak napravljeni pomaci, odnosno da se cijeli sustav poboljšava. Zašto smatram da se on poboljšava? Smatram to iz razloga što se sustav pomalo uređuje i gradi, on se počinje graditi. Da imamo izgrađeni sustav onda bi sve manje i manje nepravilnosti eventualno i bilo. Ono što je jako važno, a to su vlastiti prihodi i njihova definicija. Vlastiti prihodi na sveučilištu ne možemo ih generalizirati i ne možemo ih sve dovesti u isti kontekst, ali možemo reći da su velika i visoka sveučilišta veliki dio svog primitka novaca rade upravo iz inovacija, transfera tehnologije, istraživačkih projekata i to su stvarni vlastiti prihodi. Saborski zastupnik i bivši ministar Jovanović je rekao kako je imao pokušaj da se to na neki način sustavno uredi na žalost nije uspio jer smatra da je to Ustavni sud i odbio. Nakon toga se ponovo pokušalo urediti taj pravilnik koji je trebao biti dotjeran. Na žalost ni dan danas on nije napravljen. Mislim u onom trenutku kad bi taj sustav se uredio da bi mi sve kvalitetnije funkcionirali Što se tiče kvalitete studiranja ja bih još samo rekao vrlo je to važno iz razloga što veliki dio vlastitih prihoda završava u podizanje materijalnog statusa i
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospođo ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Danas su u Hrvatskoj potrebne mnoge reforme ili promjene u postojećim sustavima. Prečesto se ta potrebna pogrešno obrazlaže zbog pristupanja Europskoj uniji. Promjene su nam potrebne ne zbog nekog drugog nego zbog nas samih. Osnov funkcioniranja svake društvene zajednice koja se naziva država jeste funkcioniranje pravne države. Ma koliko zatvarali oči pred istinom svakodnevna događanja nam ukazuju da kod nas pravna država ne funkcionira. Pravna nesigurnost je najveći neprijatelj svekolikog napretka društva, države, ali ugrožava njezinu stabilnost. Jedna od temeljnih pretpostavki uspostave funkcioniranja pravne države jest učinkovito i besprijekorno funkcioniranje pravosudnog sustava. Stoga reformu ili promjene u ovom sustavu mi u Klubu zastupnika Hrvatske seljačke stranke smatramo najvažnijom, kojoj cilj mora biti uspostava pravosuđa kao učinkovitog, pravednog, zakonitog, nepristranog i demokratskog načina rješavanja sporova. Da bi bismo dobili takovo pravosuđe ono mora biti neovisno. Ono ne smije biti pod utjecajem preostalih dviju vlasti, zakonodavne i izvršne. Posebice mora biti oslobođeno utjecaja politike i nositelja političke moći. Predlagatelj ove reforme smatra, odnosno strategije i to u predloženom materijalu navodi, da iz postojećeg zakonodavnog okvira proizlazi da je utjecaj zakonodavne i izvršne vlasti na sudbenu vlast onemogućen. Odnosno, sveden na najmanju moguću mjeru. Zakonodavni okvir teoretski može izgledati savršeno ali svoju vrijednost zapravo pokazuje tek u primjeni. Unatoč dobrom zakonodavnom okviru mi nemamo učinkovitog pravosuđa, a na nekim primjerima ćemo vidjeti niti pravednog, ni zakonitog, a niti nepristranog pravosuđa. Zadnjih 10-ak godina kod nas se suci ne biraju nego se imenuju. Imenuje ih državno sudbeno vijeće za koje predlagatelj ove reforme kaže da je samostalno i neovisno tijelo. Ako se ima na umu da članove Državnog sudbenog vijeća na 4 godine
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani ministre Božinoviću, u posljednjih 10 g. na hrvatskim cestama, poginulo je 4111 ljudi a više od 30000 je smrtno ozlijeđeno. Svi znamo da su alkohol, brzina, nekorištenje sigurnosnog pojasa i telefoniranje 4 glavna uzroka. I stručnjaci za sigurnost prometa slažu se i već nekoliko godina upozoravaju i apeliraju kako je potrebno poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se povećala razina sigurnosti prometa na hrvatskim cestama. Vi ste prošle godine, točnije u 11. mj. najavili pronalaženje kratkoročnih i dugoročnih rješenja za rješavanje ovog problema, također najavili ste i izmjene Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Da čujemo neke najvažnije mjere, odnosno, o kakvim se konkretno mjerama radi, koliko vam vrijeme dopušta, kako bi naši građani, već danas dobili barem neke okvirne smjernice što mogu očekivati od novog Zakona o sigurnosti u prometu. Hvala lijepo. Zahvaljujem poštovani ministre, dali ste jasno obrazloženje koje je korisno radi utvrđivanja stvarnog stanja, budući da su se u dijelu javnosti pojavile špekulacije da će se ove mjere odnositi više na restriktivnu politiku, a manje na preventivu što vidimo iz ovog obrazloženja da nije točno i pozdravlja ja i vjerujem i velika većina hrvatskih građana ove dobronamjerne izmjene zakona u smislu da nam je svima u interesu da se što više smanji smrtnost na hrvatskim autocestama, a također nam je jako drago da MUP ide u ovaj sveobuhvatni i sistematičan pristup koji je temeljen na stručnoj podlozi. Hvala lijepo.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Ispravljam dva netočna navoda uvaženog kolege Kajina. Prvi se odnosi na dio za Grad Zagreb. Naime, Grad Zagreb bez obzira na ovo sve što je rekao gospodin Kajin ima specifičnu poziciju zato što on obavlja poslove iz nadležnosti države izravno. Za razliku od svih drugih gradova, općina i županija. Znači, on obavlja izravno poslove iz nadležnosti države i logično je onda ako nešto obavlja da prema tome treba imati iznos sredstava veći. I drugi netočni navod ispravljam, kolega Kajin stalno govori podržat ćemo, nećemo podržati, a nikad ga nema na glasovanju.
Zahvaljujem. Ostajemo pri ovom amandmanu jer smatramo da zapošljavanje umirovljenika nedvojbeno ima učinak na tržište rada, a posebno na pitanje zapošljavanja, prvenstveno mladih i nezaposlenih, te na cijenu rada, a time i na visinu plaće u RH. Kako bi bili sigurni da zapošljavanje umirovljenika neće u nepovoljni položaj primarno kroz smanjenje plaće dovoditi drugi zaposleni koji su u radnom odnosu potrebno je zaista kontinuirano provoditi analizu tržišta rada, te o tome obavještavati <PARTY> kao najviše predstavničko tijelo u RH. Klub zastupnika <PARTY>-a stoga traži odnosno traži i predlaže amandman i traži glasovanje o tom amandmanu kojim će obavezati Vladu RH da redovito se obavještava <PARTY> o učincima ovog zakona, te osigurati njegovu primjenu. Zahvaljujem.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Evo nakon godinu i pol ponovno je na dnevnom redu rasprava o zakonu kojeg na cijelom svijetu ima samo Hrvatska. Bar smo u nečemu prvi na svijetu. Postali smo jedina zemlja na svijetu koja ima poseban Zakon o golf igralištima. Iako je protiv ovog zakona podneseno nekoliko zahtjeva za ocjenu zakonitosti i ustavnosti mi idemo dalje. Ovaj zakon je stupio na snagu 1. siječnja 2009. godine, no uredba kojom su se trebali urediti neki mehanizmi, njegova provedba nikad nije donesena usprkos zakonskoj odredbi od 30 dana, tako da je sama Vlada Republike Hrvatske prekršila Zakon o golf igralištima jer on nije poslužio praktičnoj svrsi. U novoj verziji prijedloga zakona jedinicama lokalne samouprave praktički se nameće obveza da o svojem trošku planiraju kompletnu infrastrukturu za privatni komercijalni projekat, što će dodatno osiromašiti. Zatim se omogućuje jedinicama lokalne samouprave da prodaju zemljište u svom vlasništvu golf investitorima bez javnog natječaja, što otvara prostor za korupciju. Ukinuta je minimalna veličina golf igrališta 85 hektara čime je stvoren dodatni prostor za manipulaciju ovim propisom jer se praktički svako malo veće zemljište može proglasiti golf terenom i organizirati, a smanjen je standard igrališta za golf sa 18 na 9 rupa što je zapravo, što zapravo i nije golf igralište. Površina sa 9 rupa ne može se predstavljati kao golf, ne može predstavljati igralište za golf, nego teren, eventualno teren za trening, no možda može ali samo u Republici Hrvatskoj. No najvjerojatnije da tako malo tzv. golf igralište sa 9 rupa će biti paravan za gradnju na područjima na kojima gradnju infrastrukture inače nije moguća, npr. na poljoprivrednom zemljištu, na šumskom zemljištu ili zaštićenom obalnom pojasu. Na taj je način omogućeno ucrtavanje golf igrališta u prostornim planovima na cijelom nizu lokacija, odnosno novih lokacija, a kako bi se omogućila gradnja na poljoprivrednom i šumskom z
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodo ministri, kolegice i kolege. Upravo želim postaviti pitanje gospođi ministrici Lovrin u pogledu aktivnosti Ministarstva pravosuđa u provedbi projekta sređivanja zemljišnih knjiga i katastra u dijelu koji se odnosi na rad zemljišno knjižnih odjela općinskih sudova, obzirom na presudnu važnost koji to sređivanje ima u pogledu realizacije brojnih razvojnih projekata, ne samo privatnih nego i gospodarskih. Hvala lijepa gospođo ministrice. Upravo je provedba projekta sređivanja zemljišnih knjiga i katastra potvrda hrvatske Vlade da se zadano obećanje i ostvaruje, stoga želim naglasiti ne samo rješavanje najvećih problema velikih gradova, želio bih da do kraja ustrajete u sređivanju i zemljišnih knjiga i katastara u priobalju i na hrvatskim otocima.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Najprije želim pozdraviti nazočnog ministra Kujundžića sa svojim suradnicima, a pozdravljam i predstavnike liječnika prije svega primarne zdravstvene zaštite kojih je do prije jedno sat vremena bilo ovdje preko 20 na galeriji, ne znam koliko je sad ostalo, ostala je predsjednica udruge koncesionara u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Također želim pozdraviti sve djelatnike, zdravstvene djelatnike koji iz razloga svoje humanosti i ljudskosti čine zaista velike napore da u situaciji potplaćenosti pacijentima pružaju maksimalnu kvalitetu usluge usprkos tome što su potplaćeni. Danas razgovaramo o prijedlog Zakona o zdravstvu. Treba na početku odmah reći da hrvatski narod baštini tradiciju javnog, solidarnog zdravstva koje treba biti svima dostupno, kvalitetno i ja kao zastupnik, a i stranka Promijenimo Hrvatsku od toga ne odstupa. Dakle to je ono načelo kojeg ćemo se pridržavati. Međutim ovdje moramo razjasniti neke stvari jer se ovdje daju određena mišljenja, određena argumentacija koja naprosto sprječava daljnji razvoj zdravstvenog sustava i točno vidimo da je mentalni sklop u glavama nekih diskutanata i zastupnika jednostavno još u prošlosti. Ovdje odmah treba reći, mi smo protiv tzv. amerikanizacije, tajkunizacije, privatizacije. Onaj tko misli razvijati, graditi privatne zdravstvene ustanove neka izvoli, široko mu polje, ali neka to financira svojim novcem, nek se zaduži. Ali nema gore stvari nego raditi u javnom zdravstvu, a tim novcem ili skretati pacijente iz javnog zdravstva u svoje privatne, ajmo tako reći privatne prostore. To je incestuozna veza i mi ćemo se u stranci Promijenimo Hrvatsku protiv toga boriti. Ali vidimo da su snažni lobiji koji upravo rade na tome. Kada govorimo o statusu primarne zdravstvene zaštite, ona treba, u njoj treba raditi najveći broj liječnika, ali to nije točno, najveći broj liječnika radi u sekundarnoj zdravstvenoj zaštiti. Pa kad dođete kod liječnika u primarnu zdravstvenu zaštitu pošto to nisu dij
Poštovani predsjedniče. MI sa svojim članstvom itekako radimo, ali naše članstvo je jednako zabrinuto zbog izostanka pravih strukturnih reformi koje su vaša odgovornost. E sada, sljedeći put vas molim dajte repliku poštovani <PARTY>-ovci dobijete odgovorite, pa da krenemo redom. Zagreb sudjeluje u 40 projekata kao partner. Počnite razlikovati svi ovdje što su pretpristupni a što su programi zajednice, gdje su milijunski iznosi, gdje Grad Zagreb je najnormalnije uskočio... I na kraju, odgovornost naša pa vi ste vladajuća većina pa nisam ja kriv što ste vi nesposobni skupiti svoje rukice ovdje. I broj 2. o vašem Europskom licu. Vaše Europsko lice do prije godinu dana je bio Ivo Sanader i to dovoljno govori o vama i o vašem ...
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod kolege Lesara koji je rekao: "Svaka kuna uložena u prevenciju je bačen novac." Smatram da je to netočan navod obzirom na to da prevenciju ako nećemo i ovom strategijom za, za buduće i u budućim godinama širiti onda ni u kojem slučaju nećemo biti u mogućnosti kvalitetno se boriti protiv droge. Jer u ovom trenutku dok 90% vremena u svim medijima, u svim raspravama trošimo samo na diskusije o ovisničkim problemima, a 10% o prevenciji i primarnoj prevenciji mislim da svaka kuna uložena u prevenciji može samo poboljšati naša nastojanja da se borimo protiv droge.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana ravnateljice, kolegice i kolege zastupnici. <PARTY> podržava Izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva u 2007. godini prije svega radi same podrške koju sama zaklada daje organizacijama civilnog društva kroz natječaje i pozive na suradnju. Ovdje svakako se spominje podupiranje građanskih inicijativa projekata, potpora za institucionalno jačanje organizacija civilnog društva, programi decentralizacije regionalnog razvoja, neprofitni medijski projekti i projekti potpora u istraživanjima. Također, zaklada daje veliku podršku i među prvima u Hrvatskoj radila je edukaciju za međunarodnu i međusektorsku suradnju te poticanje europskih vrednota. Zaklada je u suradnji sa IKAS-om napravila i veliko školovanje upravo o institucijama Europske unije, o samoj uniji i među prvima u Hrvatskoj objavila i počela aktivno raditi na promoviranju korištenja europskih fondova. Ali zaklada prednjači u nekim drugim stvarima i nekim drugim pitanjima u Republici Hrvatskoj. Među prvima je također prepoznala važnost ulaganja u infrastrukturu kvalitete i sada je certificiranje za upravljanje sustavom dodjela potpora što je jedan od ključnih isto elemenata u razvoju civilnog društva. Svakako treba spomenuti da zaklada aktivno potiče i radi na decentralizaciji i možemo slobodno reći da ta decentralizacija koju radi zaklada može biti ogledni primjerak čak i pionir kvalitetne decentralizacije u Republici Hrvatskoj. Treba svakako pohvaliti izdavačku djelatnost zaklade od vodiča kroz udruge u Europskoj uniji, različitih drugih vodiča i priručnika koji mogu pomagati udrugama u njihovom radu do biltena o civilnom društvu u Europskoj uniji kroz koji svaki korisnik može vidjeti kolika je važnost civilnog sektora u Europskoj uniji i koliko je zapravo realno partnerstvo između institucija Europske unije i organizacija civilnog društva. Također, velika pohvala za časopis "Civilno društvo" koji ima potencijal jednim djelom postati i najbolji, č
Poštovani kolega Aleksić. Da, upravu ste i to je ono što me iznenađuje jer ne samo da je to govorio Ustavni sud nego je to 2016. i 2017. godine govorila Vlada RH. Dakle Vlada RH u postupku pred Ustavnim sudom zastupa jedno stanovište, a danas kada imamo prijedlog <PARTY>-a vjerojatno samo zbog toga zastupa drugo stanovište. Ali opet nažalost ovo nije izdvojeni slučaj, pogledajte obrazloženje koje smo dobili primjerice na prijedlog izmjena Zakona o obveznim odnosima kojima bi se trebalo omogućiti ravnomjernije vraćanje duga. Tamo su dali obrazloženje da im je taj prijedlog neprihvatljiv jer će se njime smanjiti iznos kamata koji će vjerovnici naplatiti. Dakle očito je da bez obzira što ovo, barem sam ja mislio nije ideološko pitanje, da imamo dijametralno suprotne poglede na to koga treba štititi u vjerovničko-dužničkom odnosu. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, … da ne znam dnevni red današnje sjednice i ono o čemu se raspravlja iz izlaganja gospođe Sobol i njene prethodnice, stekao bi se dojam da, da se u ovom Saboru danas raspravlja o nekoj mjeri koja bi trebala značiti diskriminaciju među spolovima. Takav bi se dojam stekao iz izlaganja gospođe Sobol i njene prethodnice. Dakle, to je potpuno netočno. Također, kroz njihova izlaganja su se provlačile stalno teze o tome što je bivša vlast napravila. Pa radi hrvatske javnosti, doista u ovom Saboru treba reći što je to, ta vlast napravila a tiče se upravo ove kategorije o kojima danas govorimo. Naime, treba podsjetiti da su upravo oni ukinuli trogodišnji dopust, treba podsjetiti na to da su oni ukinuli studenske doplatke također. Treba posjetiti na to da su oni smanjili naknadu za financijske iznose. Dakle, to je ono što su oni doista napravili što se negativno odrazilo i sigurno je imalo učinka, premada je to vrlo teško dokazati, naravno. Ali sigurno je imalo učinke i na demografsku sliku u posljednjem razdoblju. Stoga apsolutno je netočno u tom smijeru usmjeravati raspravu da se radi o diskriminaciji među spolovima. I doista je vrijeme da se shvati da je riječ o pozitivnim mjerama koje će sigurno u budućnosti dati pozitivne efekte kada govorimo o demografskoj slici u Hrvatskoj.