EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospode zastupnici, gospođo državna tajnice. Na samom početku reći ću da Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovoga zakona vrlo jednostavno ovim zakonom usklađuje se hrvatsko zakonodavstvo s pravnom stečevinom Europske unije i kao što se vidi prethodilo je jako puno rada da bi došli do konačnog rješenja. Zapravo ovo vrlo važno područje i postupci glede intelektualnog vlasništava koji se vode pred Državnim zavodom za intelektualno vlasništvo ovim zakonom se konačno oblikuje i čini kompatibilnim s pravnom stečevinom Europske unije. Praktično se ostvaruju naše obveze preuzete u okviru procesa pridruživanja Europskoj uniji. Ovdje valja istaknuti kako je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva kruna jednog daleko kompleksnijeg usklađivanja s pravnom stečevinom Europske unije i kako će Hrvatska u trenutku pristupanja Europskoj uniji, a što vidimo da je svaki dan sve bliže, pružiti isti stupanj pravne zaštite na području patenata kakav je uspostavljen u državama članicama Europske unije. Naime u skladu s pregovaračkim stajalištem Republike Hrvatske za poglavlje 7 – Pravo intelektualnog vlasništva od 18. listopada 2006. godine i sa zajedničkim stajalištem Europske unije iznesenim na Konferenciji o pristupanju u Bruxellesu 17. veljače 2007. godine već su doneseni sljedeći zakoni i zato treba predlagatelja pohvaliti jer ovdje je čak šest zakona prethodilo konačnom usklađivanju kao što je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o patentu, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o žigu, Zakon o izmjenama dopunama Zakona o industrijskom dizajnu, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti topografija, poluvodičkih proizvoda, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima. Danas smo isto
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Naime, ispravio bih netočan navod kolege Dorića koji je kazao definirajući ovaj problem, dakle da sustav srednjeg i visokog obrazovanja nije prilagođen tržištu rada i da se ne može prebacivat odgovornost na Nacionalno vijeće nego da je to odgovornost Vlade. To može biti samo djelomično točno. Naime, mi vidimo iz ovog izvješća da je Nacionalno vijeće dalo dopusnice za 30-tak novih učilišta što znači da ima i ovlast i odgovornost i da je također trebalo sudjelovati u tome procesu da ta visoka učilišta odgovore potrebama tržišta rada.
Kolegice dotaknuli ste 2 područja, prvo područje vezano uz te nove ovisnosti, koji nisu dakle, uzimanje određene psihoaktivne supstance, koji onda djeluje na mozak i modificira na naše ponašanje. Dakle, sve je više tih tzv. on line klađenja itd. i tu je pitanje roditeljskog nadzora i pitanje kako napraviti restrikcije osobito za maloljetne od 18 g. Drugo područje, koje ste dotaknuli to je pitanje tih tzv. novih psihoaktivnih tvari gdje zapravo zemlje i države članica EU traže modalitete kako iznaći situacije i tu je vrlo važan multidisciplinarni pristup. Dakle, tu nije dovoljno samo Ministarstvo zdravstvo, nego je tu isto tako pitanje Ministarstva unutarnjih poslova, pitanje carine i pojedine zemlje. Dakle, ono što je posebno, dakle, nije nama problem sada samo Kina, dakle, Daleki istok, nego je problem što su ti laboratoriji za proizvodnju sintetskih droga nalaze i u zemljama EU, što je jako otežava, dakle, u Belgiji je uništen veliki laboratorij 2013. u Nizozemskoj 2014. i tzv. dark web tržište, dakle to nije onaj obični Internet, nego dark web tržište jako jako komplicira, ali tu je dakle pitanje od strane nadležnih da to kontroliraju i da smanje zlouporabu i tako postoji i u RH, dakle, udruge za sigurniji Internet i tu je isto tako dakle, važno i pitanje odnosno, resor Ministarstva demografije obitelji i mladih i socijalne politike. Dakle, vrlo je važan multidisciplinaran pristup i tu je Ured za suzbijanje zlouporabe droga vrlo kvalitetno radi u RH i koordinira na neki način sa potpredsjednicom Vladom koja je zadužena za taj resor, za društvene aktivnosti, nastoji se smanjiti i na taj način zlouporaba droga. Kolega Jovanović, vi ste s pravom podcrtali važnost edukacije i edukativnih programa, preventivnih programa, a isto tako ste dobro naglasili da je bolje da je ovisnik u sustavu liječenja. Dakle, mi danas imamo dvije paradigme kod sustava liječenja. To je smanjenje štete i s druge strane potpuni oporavak. Kod smanjenja štete je izuzetno važno dakle, da RH ima
Pa između ostalog jer 20 godina, ne 20 godina nego ako se ne varam od koje '95. kad smo prvi put ili '96. usvojili ovaj Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina taj Ustavni zakon donosimo po određenoj proceduri. Između ostalog isto zbog toga što na sličan način progovara i predsjednik Josipović. Kaže, nije dobro dizanje na rang Ustava i običnih zakona, arbitrarnom odlukom vladajuće većine referirajući se oko tog između ostalog te manjinske problematike. Zašto? Zato jer na sličan način misle i čitav niz sudaca Ustavnog suda koji govore o tome da sada postajemo država etniciteta, a ne kao dosada građanska država. Ja ne mogu priznati da je bilo tko u Istri, dobro možda drugdje da, učinio bilo što više za pripadnike nacionalnih manjina od mene. Kao što ja isto tako priznajem gospodinu Furiu Radinu i on sam za iste učinio mnogo. Smatram da nitko ne smije biti ni diskriminiran niti privilegiran. Jednom riječju trebamo biti jedno te isto kao što smo bili i dosada. Ali još jedanput građanski koncept RH treba braniti, a sve zakone koji se tiču položaja manjine usvajati sa tom dvotrećinskom većinom kao što se usvaja i sam Ustav RH.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, moram ispraviti netočan navod gospodina Milanovića koji je rekao da u Hrvatskoj nema hrvatskog namještaja, nema hrvatskih cipela a ako ima onda su nekvalitetni. Meni bi bilo jako drago evo kolega Milanović da je malo manje opsjednut premijerom Sanaderom pa da se spusti u trgovine i salone vidio bi da ima izuzetno kvalitetnog hrvatskog namještaja. Jest da je drvna industrija sad u problemima ali vrlo kvalitetnog, da ima i kvalitetnih cipela ali treba otići pa pogledati. Ovo je mislim uvredljivo za sve one koji su doveli do ove razine a ona je u ovom trenutku vrlo visoka proizvodnja namještaja prije svega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Prijedlog ovog zakona izrađen je u cilju poboljšanja djelotvornosti rada policije, poboljšanja zaštite temeljnih prava i sloboda te osuvremenjivanja ustroja policijskih poslova. Pri njegovoj izradi posebno se vodilo računa o uvažavanju međunarodnih standarda policijskog postupanja kao i sustava policijskih zakonodavstava u europskim državama. Također pri uređenju novih pravila o provođenju policijskih poslova i policijskih ovlasti imalo se u vidu i novi poredak odnosa u represivnim postupcima kojeg donosi novi Zakon o kaznenom postupku. Treba reći da je u odnosu na važeći Zakon o policiji koji je koncipiran kao sveobuhvatan policijski zakon ovaj prijedlog zakon sada sadrži samo odredbe o policijskim poslovima i ovlastima dok će pitanja organizacije policije kako je rekao predstavnik Vlade stegovne i odredbe o radno pravnom statusu policijskih službenika biti predmet uređenja posebnog zakona. Svrha ovakvog prijedloga zakona je da policijsko postupanje bude jasno uređeno, da bude jednostavnije, brže i ekonomičnije. Policijski posao mora biti precizno uređen, posebno u situacijama u kojima se njegovim obavljanjem zahvaćaju temeljna prava i slobode ali također i onda kada su baš ta prava i slobode povod i predmet zaštite koja se ostvaruje provođenjem policijskog posla. Ovaj prijedlog zakona podijeljen je u sedam glava, u uvodnim odredbama naglašeno je da je zakon središnji ali ne i jedini izvor koji propisuje policijske poslove i policijske ovlasti. Također, propisano je značenje pojedinih pojmova koji se u zakonu koriste što ima za svrhu da se ti pojmovi i u odredbama zakona uvijek uređuju jednoznačno i vodeći računa o bliskim područjima koje uređuju drugi propisi. Nadalje, slijede odredbe kojima se nabrajaju koalicijski poslovi, pojašnjavaju opća pravila njihova obavljanja. Ovdje su sadržane odredbe o taksativnosti, polazište obavljanja policijskog posla, službena dužnost, nalog, zapovijed, razmjernost
Poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi zastupniče Stazić. Točno je da je sustav socijalne solidarnosti u rasulu. To je jasno i to je godinama da ne kažemo od onoga što ste spomenuli. To ne služi nikome na čast. Privatizacija koja se dogodila i gdje su mnogi i ono što ste rekli koji su se vratili iz rata ostali bez posla, i to je negativno što se odrazilo na sustav solidarnosti. Ali mislim da bi trebalo spomenuti i to da 2000. do 2003. godine privatizaciju pustimo po strani, ali tada se dogodila velika, to vrijeme je obilježeno stečajevima i tada je sustav solidarnosti najviše pao preko 300 tisuća nezaposlenih. Evo to je istina. Dakle, da li tu ima onih koji su bolji i pošteniji. Svi zajedno smo odgovorni za ovo što se dogodilo. Hvala.
Poštovani kolega jedno malo pojašnjenje. Dakle, Austrija koja je ja mislim jedna od liderica u proizvodnji odnosno ekološkom uzgoju ima ako se ne varam po zadnjim podacima 12% udjela ekološke poljoprivrede u ukupnoj poljoprivredi. Kada imamo na umu koji je ukupni volumen te poljoprivredne proizvodnje onda dolazimo do izrazito poražavajućih podataka za Hrvatsku. Kada bi Hrvatska pokrivala jedno 75% svojih potreba za hranom iz vlastitog uzgoja odnosno iz vlastitih prerađivačkih industrija onda bi tih 3% možda bilo i ok, ali kad imate na umu da se radi o izrazito malenom volumenu proizvodnje e onda su malo podaci ipak drugačiji nego kad se uspoređujemo sa primjerice Francuskom koja je izrazito poljoprivredna zemlja sa nekim drugim europskim državama koje također imaju vrlo razvijenu poljoprivrednu proizvodnju. Dakle, mislim da se ne može ovdje govoriti o mogućnostima usporedbe po načelu kruška i jabuka. Nažalost, sad ću spomenuti nešto što nije direktno vezano za repliku, zaboravila sam spomenuti u raspravi, ja sam podnijela i amandman na temelju inicijative sindikata koji apeliraju na Vladu RH da se među svim ovim ostalima kojima je omogućeno bavljenje ugostiteljskih djelatnosti uvrste i sindikati pa vas ja molim da razmotrite ovaj amandman. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovani glavni državni revizore sa suradnicama, kolegice i kolege. Pročitao sam, normalno, ovo izvješće i došao sam do ovih ocjena matičnog Odbora za financije Sabora koji je u odnosu na ovo izvješće dao ocjenu prosječnu korisnosti 4.22, kvalitete 4.28, a sami subjekti revizije prosječnu ocjenu 4.81. Znači odlično. Po ovim ocjenama možemo odmah dignuti ruke, prihvaćamo ovo izvješće. Međutim, ja shvaćam da ovo izvješće nije samo tehničke prirode. Ovo izvješće najmanje govori o državnoj reviziji. Govori o korisnicima sredstava poreznih obveznika RH. I mene uistinu zabrinjava da predstavnika Vlade ovdje nema. Jer htio sam čuti kao saborski zastupnik što Vlada, uz to što je predložila da prihvatimo ovo izvješće želi i hoće poduzeti u realizaciji da se ovo ne ponavlja? Primjerice sada, evo, kod operativnih programa konkurentnosti i kohezije 2014.-2020. neću čitati cifre, ali revizija kaže, u usporedbi sa 15 država članica EU, RH, koristi sredstva ispod prosijeku, odnosno, prema podacima o ugovorenima sredstvima je u trećoj kategoriji korisnica, a prema podacima o odobrenim sredstvima, u posljednjoj četvoroj kategoriji, odnosno, među najmanje uspješnim korisnicima. Normalno, odnosi se na promatrano razdoblje. Na temeljom revizijom utvrđenih činjenica, ocijenjeno je da je provedba operativnog programa konkurentnosti i kohezija 2014.-2020. do konca 2017. djelomično učinkovita, te su potrebna znatna poboljšanja. Dakle, Državna revizija, može samo konstatirati stanje. Ali ne može ništa napraviti da se to stanje poboljša, ništa. E sada mene zanima, tko je dužan predložiti i kako će se i kada to stanje promijeniti. To je pitanje, to je svrha izvješća. Dakle, nije samo tehničko pitanje da dignemo ruku, državni ured za reviziju, izvršio svoj zadatak, podnio izvješće stvar gotova i na tome obično, u mnogim situacijama i završava. I to je cijeli problem i to je cijeli problem. Prošle godine smo razgovarali, također o izvješću, ocj
Kolegice, dao Bog da Hrvatska ima 18% i više posto visoko obrazovanih. Do te brojke još uvijek nismo došli, ali ovo me podsjetilo na nešto što sam u raspravi zaboravio reći, ali jako dobro da se vidi ukupna slika. Sva sredstva za sve nove znanstvene projekte koji će se u ovoj godini odobriti, sva sredstva su u rangu jednog ili dva veća EU projekta međunarodna velika znanstvena projekta. Možda malo više od dva, ali tu negdje. Eto za usporedbu. Kolega Franić, vi ste zaista optimist. Za vas su ti projekti stali, a mene podsjećaju na onaj standardni projekt bacimo kamen temeljac, a nakon toga zaboravimo na njega do sljedeće predizborne kampanje. To izgleda sa … i još nekima. Hvala puno.
Poštovani kolege zastupnici, pa moram se složiti s g. Zekanovićem i reći da od ovoga predloženog modela, da sam očekivao više, da sam očekivao da će iza tog prijedloga stajati konkretna mjerila, odnosno što nam zapravo te promjene u broju ministarstava konkretno donose. Ovako pričati je li to brojka 16 ili 12 ili 18 je u redu ukoliko nam je, znači mjerilo uspješnosti i ispunjavanja tog obećanja puko smanjivanje broja, ukupnog broja ministarstava. Ukoliko ta tema je dovedena do apsurda, najbolje zapravo govori ovaj podatak i ova ključna problematika koja tišti društvo i državu općenito, a to je upravo demografija, da se mi danas, evo dok pričamo u Saboru o ovim izmjenama, konstatiramo, odnosno gasimo ministarstvo za demografiju da paralelno sa tim tijekom protekle godine bilježimo brojku od 36 471 novorođeno dijete u RH , što dovoljno govori o tome koliko smo mi nesadržajni i koliko zapravo promašujemo bit stvari.
Htio bih reći da doista film koji je prikazan je izazvao i našu pažnju i ministar je odmah sačinio mjere da se takve stvari ne ponavljaju jer u najmanjoj mjeri za takav neki film ili nešto nisu izvršene nikakve pripreme. Želim reći ono što je odmah učinjeno, data je preporuka da taj film se ne prikazuje a ministar Primorac i Ministarstvo je obrazovalo jedan stručni tim sastavljen od liječnika, teologa i psihologa i koordinator tog programa je gospodin Želimir Janjić, državni tajnik i u najkraćem vremenu, to znači 3 dana dobit ćemo analizu i ocjenu toga filma. U svakom slučaju kada je riječ o školskim programima i sadržajima, treba biti vrlo oprezan i mi smo upozorili i poduzet ćemo sve mjere da se takve stvari ne ponavljaju i da se uredi ta oblast.
Hvala predsjedniče. Da, poštovana kolegice Mađerić, problem pretilosti vidimo i vrijeđanjem djece najviše ono o čemu sam govorila izgled djece i ta tjelesna masa, njihov tjelesni izgled je njima jako važan pogotovo u fazi razvoja i u pubertetu. Često su nam djeca, evo i danas nismo spomenuli problem facebooka, interneta. Imamo internetsko na facebooku vrijeđanje djece što je uzrokovalo i u RH nekoliko pokušaja samoubojstva kod djevojčica kada ih se vrijeđalo da ili su debele ili su premršave, da se djeca ne žele družiti s njima. Osnivaju se grupe protiv nekoga i to je ono o čemu treba progovoriti i o čemu treba svaki roditelj sa svojim djetetom kontrolirati i na koji način boravi na internetu i kako komunicira sa svojim prijateljima na facebooku. Složit ćemo se svi treba raditi na tome i ne možemo dozvoliti da djeca na temelju tjelesnih ili bilo kakvih razlika vrše bilo kakvo nasilje prema drugom djetetu. Hvala. Hvala predsjedniče. Da, tema je jako važna, rekla sam na početku svog izlaganja svi mi govorimo da su djeca budućnost Republike Hrvatske i da sve radimo za našu djecu i mene strašno žalosti isto što nema nikoga sa druge strane sabornice, ali oni valjda imaju neka svoja bitnija posla i važnije razloge nego raspravljati danas s nama. Vidjeli smo da su i povukli svoje rasprave i nisu željeli raspravljati zajedno s nama o pravima i o samoj djeci o kojima govorimo. Jako dobro ste detektirali i problem škola. Neke škole kolega Boban najvjerojatnije nemaju školsku kuhinju i onda na neki način to primijete i privatnici i oko škola stave kioske i znamo da su na ta način i ugroženi životi djece koja pretrčavaju ulice kako bi otišli u pet minuta kupini užinu sebi kako bi nešto taj dan pojeli, jer evo djeca su kao djeca, oni to ne naprave prije škole, nego trče za vrijeme odmora. Smatram da se to isto može riješiti, ravnatelji bi trebali imati malo veći nadzor da djeca ne izlaze iz školskih dvorišta. Ako su roditelji poslali djecu u školu očekuju da su oni u školi a ne
Hvala lijepa. Dakle u ovom zakonu se govori o 6 ključnih točaka u kojima se uvode neke izmjene i dopune. Načelno, ja bih rekla da su dva temeljna problema ili pitanja. Prvo, ovaj zakon se tretira kao usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa Direktivom EU. To je ono djelomično a djelomično nije. Dakle djelomično je jedan dio regulative nove koja se ovdje uvodi je autonomna hrvatska regulativa i nije regulirano to ni na koji način na razini Europske unije i druga poteškoća je vezana na savjetovanje sa zainteresiranom javnošću odnosno u ovom slučaju rekla bih savjetovanje sa informiranom javnošću, zato što se vidi iz komentara udruga koje se upravo bave pravima potrošača i zaštitom potrošača da su vrlo nezadovoljne činjenicom da njihove primjedbe ili sugestije ili njihovo sudjelovanje u radnim grupama koje su o ovoj temi raspravljale i na kraju se pojavile sa ovim prijedlogom izmjena i dopuna, zapravo čini se po njihovim reakcijama ni na koji način nije uzeto u obzir, na to ću se vratiti na kraju, pa bih tu molila onda i ministra određena pojašnjenja jer u jednom slučaju se čak upozorava na mogućnost penalizacije financijske, dakle penalizacije od strane europskih institucija u skladu sa pravilima kad se krše europske direktive. Dakle, Zakonom se propisuje kao što je već niz predgovornika reklo, prvo način ponašanja trgovaca kada se radi o specijalnim prodajama, sniženjima, dakle situacijama u kojima su posebne prilike ili povoljne prilike za kupnju određenih artikala po sniženim cijenama i pravilima koja tu vrijede, dakle činjenici da se moraju objavljivati i originalna cijena i snižena cijena. Drugi element koji se odnosi na taj isti problem i pojašnjenje vezano na potrebu da se to, te dvije cijene ističu samo kad se radi o prodaji unutar poslovnih prostora, dakle ne ono što je izvan ili na nekim posebnim sajmovima i da se ne odnosi na oglašavanje. Dakle, prilikom oglašavanja se te dvije cijene nije potrebno iznositi ili navoditi. To je recimo drugi element, to pojašn
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Danas smo već tu čuli svašta u prijedlogu ovog proračuna i da je razvojni i da je nerazvojni i da je optimistički, da je predizborni, međutim nismo čuli jednu stvar do malo prije, u ovom proračunu nema nijedne kapitalne investicije za Međimursku županiju. Županiju koja je smještena na sjeveru Hrvatske između rijeke Drave i Mure koja ima najniži prosjek plaća, županija koja ima proračun od 40 milijuna kuna, županija koja ima 729 kvadratnih kilometara, županija koja ima 113 tisuća 804 stanovnika, od njih 100 boraca je branilo gradove i Vukovar, i Lipik, i Šibenik, i Dubrovnik i cijelu Hrvatsku, županija koja ima i 10 tisuća Roma, županija koja nije dobila ni podršku za izgradnju doma zdravlja, a u proračunu je predviđeno renoviranje prostora Vlade. Županija koja nije dobila ni za Osnovnu školu Pribislavec ni kune. Trebali bi vidjeti koji su to prostori, u kojim prostorima Osnovna škola Pribislavac smještena, u Dvorcu grofa Feštetića izgrađenog 1850. godine. 1964. godine bio je prenamijenjen u školu, nastava se još i danas održava u tim prostorima. Krenula je izgradnja škole i dvorane, došlo je do druge faze, međutim tu smo gdje jesmo. Krenuli smo sa izgradnjom doma, znamo da je Međimurska županija po broju karcinoma u vrhu u RH, a naš dom zdravlja smješten je na četiri lokacije u zgradama starim od 50 do 150 godina. Prije nekoliko dana imali smo amandman za završetak sportske dvorane u Osnovnoj školi Orehovica, gdje je također više od 50 posto učenika Roma, nije prošao amandman i na sve ove ponovo smo dali amandman na sve projekte. Nadamo se da će se amandmani uvažiti i da će biti podržani. Zahvaljujem.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani ministre. Mislim da je iz vašeg izlaganja jasno da je za RH više nego važno uvođenje eura kao službene valute, kako za građane, tako za gospodarstvo, za naše izvoznike, za turistički sektor, robni promet, itd. S obzirom na različite natpise u medijima, mene zanima glede troškova uvođenja eura, moguće je, da li ih je moguće kvantificirati koji su to glavni troškovi, da li su oni jednokratni ili višekratni, koja je bila njihova procijenjena vrijednost i ako vrijeme dopusti, koji je i kakav je njihov odraz na inflatorna kretanja? Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Čestim ponavljanjem netočnih navoda gospodin Pančić želi stvoriti krivi dojam. Zbog toga ispravljam da je <PARTY> odustao od predizbornih obećanja. Niti <PARTY> niti hrvatska Vlada nisu odustali od predizbornih obećanja i u svom mandatu će ispuniti sve ono što je obećano u interesu hrvatskih građana. A predloženi Zakon je upravo u cilju onoga što je obećano hrvatskim braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata. Naime, kako je već rečeno vraćeno je dostojanstvo, hrvatski branitelji više nisu lažni i nisu privilegirani, proširena su prava svih branitelja, ne samo invalida i poginulih, u 30 stavaka je poboljšan zakon a isto tako hrvatska Vlada sa ciljem smanjenja broja nezaposlenih vezano uz hrvatske branitelje ima i vodi program stručnog osposobljavanja i zapošljvanja hrvatskih branitelja a ciljnu skupinu čine nezaposleni hrvatski branitelji, djeca poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja bez obzira na spol i dob. Hvala.
Poštovana kolegice Sumrak, iako vrlo cijenim vaše znanje što se tiče poljoprivrede jer smo zajedno odrađivali i sami nekoliko projekata prije svega vezanih uz pčelarstvo. Ali sa nekim mišljenjima se ne mogu složiti. Prije svega, ne mogu se složiti da je prodaja državnog zemljišta bila na takav način da su uglavnom okrupnjavali obiteljska poljoprivredna gospodarstva i da je bila u toj svrsi i službi kojoj ste rekli na početku kad je bilo priče oko toga da ste za prodaju a ne za zakup zemljišta. Samo da vas podsjetim da baš prodajom državnog zemljišta su se stvorili veliki koncerni koji su na temelju nekadašnjih PIK-ova dobili odnosno kupili, ispričavam se kupili to zemljište i pred nosom ga kupili našim malim poljoprivrednicima koji su tek tada stasali i razvijali svoje OPG-e da postanu direktno ili da probaju postati konkurentni na tržištu i da žive od svoje proizvodnje. Rekli ste u svojem izlaganju da je bivša Vlada radila na tome da se podigne proizvodnja. Bili su akcijski planovi. Putem akcijskih planova kojim je bio zadatak povećanje proizvodnje možemo reći da taj segment nije uspio. Povećale su se možda eventualno neke građevine, sagradile su se neke farme. Ali poljoprivrednici više nisu imali sredstava kad su se zadužili da ih napune. Kad su si ih napunili i ako su uspjeli uopće napuniti nisu mogli prodati jer nije bilo u tom segmentu cijelom osigurano tržište. Ako su i uspjeli prodati na žalost mnogo njih nije uspjelo naplatiti i direktno tako nisu mogli ni plaćati kredite. Znači, nemojmo pričati o tome kako je prodaja zemljišta bila u svrsi podizanja i očuvanja OPG-a nego je upravo prodaja zemljišta dovela do toga da su se digli neki koncerni, a na masi područja RH OPG-i uopće nisu mogli do zemljišta.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Radi se dakle o obvezi Republike Hrvatske da provede reformu u području energetskog zakonodavstva u skladu sa standardima europskog tržišta. Reforma energetskog sektora u Republici Hrvatskoj započela je 2001. godine kada je u Zakon o energiji donesen prvi paket energetskih zakona kojima se uređuje obavljanje pojedinih energetskih djelatnosti. Tim je zakonima uspostavljen osnovni zakonodavni okvir za reorganizaciju energetskog sektora, otvaranje tržišta energije i regulaciju energetskih djelatnosti. Osnovni akt kojim se utvrđuje energetska politika i planira energetski razvitak je Strategija energetskog razvoja što ju na prijedlog Vlade RH donosi Hrvatski sabor. Strategijom energetskog razvoja se utvrđuju nacionalni energetski programi, potrebna ulaganja u energetiku, poticaji za ulaganja u obnovljive izvore i kogeneraciju za povećanje energetske učinkovitosti te unaprjeđenje mjera zaštite okoliša. Posebno ističem činjenicu da se prvi put jasno definira zakonska obveza prema krajnjim kupcima pod posebnom zaštitom, a to su zaštićeni i ugroženi kupci. Člankom 39. prijedloga zakona utvrđuje se pozicija krajnjih kupaca koji su zbog sigurnosnih i socijalnih razloga mogu imati posebne mjere zaštite u određenim okolnostima i uvjetima. Obveza Vlade RH je donijeti Uredbu o kriteriju za stjecanje statusa zaštićenog kupca s mjerama zaštite i Uredbu o kriteriju za stjecanje statusa ugroženog kupca te opseg prava dok su tijela nadležna za socijalnu skrb dužna utvrditi status ugroženog kupca i razinu socijalne potpore ugroženom kupcu. Svjesni smo da iz dana u dan raste broj kućanstava koja sve teže podmiruju svoje novčane obveze stoga je dobrodošao svaki napor da se olakša nekima gotovo već neizdrživa socijalna situacija. Među osnovnim pitanjima koja se zakonom trebaju urediti je i pitanje donošenja cijene ili tarife. Prijedlogom zak
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani saborski zastupniče mogao bih nabrajati ovdje sada desetine primjera pozitivnih i dobrih poduzeća, tvrtki koje su zbilja pokrenute, gdje je poslovanje daleko bolje nego što je to bilo do 2004. Dakle od niza i naših brodogradilišta ili onoga područja gdje možda su najveće poteškoće. Prema tome mislim da ovo vaše pitanje ako je usmjereno prema situaciji u konkretnom poduzeću, stanju, potezima, mjerama onda je to nešto što zahtijeva zasigurno jednu cjelovitiju analizu pa ću vam ja sve te detalje konkretnog poduzeća, poslovanja, mjere i rezultate poslovanja u pisanom obliku proslijediti, ali sigurno je jedno da je u našem gospodarstvu u nizu poduzeća u ovih godinu i pol dana pokrenuto puno projekata i da bi premalo bilo i ovo «Aktuelno prijepodne» nabrajati sva ta poduzeća i tvrtke koje su pokrenute u dobrom smislu, razvojnom smislu u Hrvatskoj danas.
Kolega Tuđman, zakon o kojem ćemo sljedećem imat ovdje na raspravi upravo govori o tome, o pravima i dužnostima dužnosnika i saborskih zastupnika. Jedno od tih je da potvrđuje se zakonska mogućnost da se vrate na svoje mjesto odakle dolaze, da se vrate na ono mjesto koje su obavljali. To je problem sljedećeg zakona o kojem ćemo razgovarati. … Prema tome, mi polazimo od toga da… … Mi polazimo od toga dakle da političko zanimanje nije trajno životno zanimanje i opredjeljenje, a ni predsjednika države. Ali uvažavajući to da je predsjednik države institucija ne treba ga se na neki način dovodit u poziciju da on nema drugog izbora nego da se mora vratit na to mjesto, dakle omogućit mu da, neka to bude slobodna njegova volja. Ako radi čovjek određeno dignitetno zanimanje koje mu je interesantno raditi nakon predsjedničke dužnosti zašto mu to ne omogućiti. Ali ako to ne želi omogućiti da ide u prijevremenu mirovinu. Mislim da to dignitet funkcije predsjednika zaslužuje i ja ne vidim oko toga nikakvih problema.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolegica Jerković je izrekla više netočnih navoda, uglavnom je ono što je ranije činjeno sve je nekako negativno okarakterizirala, ali ja sam primijetio, skoncentrirat ću se na dva navoda, rekla je da je pokušaj reforme socijalne skrbi da je bio potpuni promašaj. To je netočno. I drugo, drugi navod isto koji je netočan da je ovaj resor bio za vrijeme proteklih vlada zanemaren i zapušten. To je apsolutno netočno jer ću vas podsjetiti da niti jedno pravo na naknadu na usluge nije ukidano, nije smanjivano. Druga stvar, u teškim gospodarskim okolnostima se nije proračun smanjivao, dakle ostao je isti. A gle čuda sad u ovom proračunu 50 milijuna kuna sredstava manje. Ja vas želim upozoriti da pazite vi da ne bude kaos jer sve više potrebitih se javlja. Dakle, rekord nezaposlenih, PDV je porastao, a i ovih 80 upravnih vijeća i ravnatelja će zasigurno koštati. Želim upozoriti trebat će novca itekako. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moja replika odnosi se na to šta je kolega Sinčić ustanovio eto kako svaka politička opcija koja dođe političkim vjetrovima, odnosno izborima prvo šta želi, želi preuzesti kontrolu nad Hrvatskom radio televizijom kao najjačeg medija u Hrvata. No, to nije ništa novo. Činjenica jeste da je Hrvatska televizija po svojoj … i javni medij u vlasništvu države i da bi trebala biti u funkciji javnosti. No, očigledno da su politički pobjednici izbora kako jedni, tako i drugi, slažem se sa gospodinom Glavašom koji je to istakao svih 25 godina u prvom redu tražili da se javna televizija, javni medijski prostor pretvori u političku propagandu jedne političke opcije koja je u tom trenu najjača u Republici Hrvatskoj. I temeljem toga, a svi se slažemo da to ne bi trebalo biti mišljenja sam da bi na javnom servisu koji je u korist svih građana trebali raditi uistinu najbolji profesionalci bez obzira na političku vokaciju, bez obzira na politička opredjeljenja, svjetonazore, bez obzira na stranke. Dakle, mišljenja sam da bi to trebalo jače i čvršće zakonom ustanoviti. No, jedna zamjerka na izlaganje gospodina Sinčića odnosi se na to. I on isto zamjera i svi mi koji ne pripadamo izrazito lijevom ili desnom bloku svi to zamjeraju. Ali jeste li vidjeli u tom izlaganju kaže se eto mi iz te stranke, konkretno Živog zida, nismo dobili adekvatni prostor. Na što nas to navodi? Da i da te druge opcije dođu jednako bi se ponašale prema javnom mediju, što je po meni jako neprihvatljivo. Hvala. Ne slažem se utoliko šta unaprijed kažete, odnosno unatrag tvrdite šta je posebno ne kada su bile oslobađajuće presude generalima, s time se apsolutno ne slažem. S time više što znam da je itekako ova prošla vlast, mada ja njoj nisam odvjetnik, daleko od toga, ne daj Bože ali znam šta je i na koji način učinila za oslobađajuće presude generalima u Hagu. Pa zato ako i puntirate to i bivšoj strukturi na vlasti da je utjecala na uređivačku politiku HRT-
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Donošenjem Zakona o potvrđivanju Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima držim neobično važnom s aspekta zaštite zdravlja ljudi isto tako s aspekta zaštite okoliša. I svakako ću podržati zakon i nisam nimalo sumnjala da svi nećemo taj zakon podržati. Konvencija se odnosi na 12 postojanih organskih onečišćivaća koji se svrstavaju u 4 skupine. Ne bih sama govorila i ponavljala šta je već rečeno o svim, ali je svakako uvijek dobro progovoriti i obavijestiti javnost o svim opasnostima i karakteristikama postojanih organskih onečišćivača da se na svakom mjestu i svugdje o tome progovori. Naglasila bih da se pesticidi sa popisa od ovih 12 spojeva iz konvencije u Republici Hrvatskoj ne proivode, ne uvoze i ne primjenjuju. Ali bih svakako i ovom prigodom htjela reći jednu važnu stvar da još uvijek nažalost u našoj državi nismo dovoljno učinili u području korištenja dozvoljenih pesticida u zaštiti bilja u monitoringu, pesticida u okolišu a posebice u monitoringu rezidua pesticida u namirnicama. Još uvijek imamo dosta nepravilnosti u prodaji pesticida i to prvenstveno zbog fiktivnog zapošljavanja stručnog kadra u maloprodaji pesticida. U korištenju pesticida najviše problema ima u obiteljskim gospodarstvima koji nemaju obrazovane kadrove. Unatoč velikom trudu poljoprivredno savjetodavnih službi koje ulažu maksimalne napore u pomoći i edukaciji obiteljskih gospodarstava. Zato apeliram na Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo zdravstva da se osiguraju znatno veća sredstva za edukaciju obiteljskih gospodarstava, o korištenju sredstava za zaštitu bilja i za monitoring rezidua pesticida u namirnicama. U Hrvatskoj se ne proizvodi smjesa tekućeg PSB-a a od 1992. godine ne uvoze se niti se proizvode transformatori niti kondenzatori punjeni sa PSB-em. Sada ukupno u primjeni imamo opreme sa PSB-em oko milijun i 400 tisuća kilograma što će se morati propisno zbrinuti od
Hvala. Poštovana potpredsjednice Vlade gospođo Dalić, nije potrebno naglašavati, koliko je hrvatska brodogradnja značajna za njeno gospodarstvo. Isto tako valja napomenuti kako je RH, dugi n iz godina davala izdašne subvencije kako bi omogućila postizanje potrebne razine konkurentnosti naše brodogradnje, a upravo je ova godina posljednja u kojoj se dodjeljivala potrebo restrukturiranje. Isto tako činjenica je da nakon što je preuzeo 3.maj Uljanik grupa popunila knjigu narudžbi i trenutno je u knjizi narudžbi preko 20-tak brodova vrijednih više od milijardu eura i predviđenih za isporuku do konca 2018. g. Za realizaciju tog programa predviđeno je Uljanik Grupi, Vlada je dala jamstva za kredite u iznosu od 900 milijuna dolara, za koliko je sada izložen državni proračun. Iako postoji niz objektivnih razloga, zašto je došlo do poteškoća ovog ambicioznog plana, postoji opravdana sumnja da je i poslovanje Uljanik Grupe, temeljeno na sličnim obrascima kao u slučaju Agrokor. Na to upućuje neobična situacija, da je već na kraju prvog polugodišta ove godine dug koji je prema dobavljačima i kooperantima ima 3. Maj, veći od 150 milijuna kuna. Umjesto da podmirujete dugove, to poduzeće je povezanim društvima unutar Uljanik Grupe, posuđuje 523 milijuna kn. Nažalost, možemo konstatirati da je u ovom trenutku ugroženo gotovo 10000 radnih mjesta u 2 brodogradilišta i kooperantskim tvrtkama. Moje pitanje glasi, što namjeravate poduzeti kako bi spasili radna mjesta i izložena kooperantska poduzeća i omogućili nastavak proizvodnje i opstanak hrvatske brodogradnje. Hvala. Poštovana gospođo potpredsjednice, za grad Rijeku postoje tri bitne stvari a to je riječka luka, brodogradilište Treći maj i nogometni klub koji će ipak i dalje nastaviti pobjeđivati bez obzira na trenutnu situaciju. I zbog toga je naša zabrinutost s tim veća, ne možete reći i niste mi odgovorili na pitanje, ne možete reći da u ovom trenutku Ministarstvo gospodarstva nema nadležnosti jer je situacija vrlo ozbiljna. Zna
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Prijedlog zakona o zaštiti osobnih podataka. Naime, ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Svrha zaštite osobnih podataka je zaštita privatnog života i ostalih ljudskih prava i temeljnih sloboda u prikupljanju, obradi i korištenju osobnih podataka. Područje zaštite osobnih podataka u Republici Hrvatskoj uređeno je na temelju nekoliko zakona i na temelju nekoliko uredbi. Zakon o zaštiti osobnih podataka usklađen je također sa Konvencijom Vijeća Europe o zaštiti osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka iz 1981. godine, te u velikoj mjeri sa direktivom Vijeća Europske zajednice o zaštiti pojedinca u pogledu obrade osobnih podataka i slobodnom protoku takvih podataka. Na temelju Zakona o zaštiti osobnih podataka uspostavljena je Agencija za zaštitu osobnih podataka koja je nadležna za nadzor nad obradom osobnih podataka. Iako je područje zaštite osobnih podataka u Republici Hrvatskoj u velikoj mjeri usklađeno sa pravnom stečevinom zajednice tijekom primjene ovoga zakona uočene su potrebe za njegovim dopunama. U Izvješću Europske komisije o napretku za 2006. godinu istaknuto je kako u pogledu zaštite osobnih podataka Republika Hrvatska treba dovršiti usklađivanje sa direktivom 95. kroz 46. EZ-a. Značajne smjernice za daljnje usklađivanje i unapređenje Zakona o zaštiti osobnih podataka predstavlja i izvješće nezavisnog stručnjaka angažiranog od strane Europske komisije tijekom posjeta Republici Hrvatskoj doktora Tomasa Kinsena. U tom Izvješću on navodi kako Zakon o zaštiti osobnih podataka ne sadrži nikakve odredbe o unutarnjem nadzoru podataka niti predviđa bilo kakva druga izuzeća od obvezne dostave evidencija o nadzoru podataka te da postoji opasnost da takvim sadržajem središnji registar u budućnosti neće ostvarivati svrhu ra
Pa eto, jučer smo raspravljali o problemu demokratskog deficita i nismo se usaglasili oko toga tko je za taj demokratski deficit odgovoran. Jedni su rekli da je odgovorna Vlada, drugi su rekli da je odgovorno upravno vijeće i većina bi danas trebala odlučiti da li je to upravno vijeće za koje predložene sankcije za Vladu na žalost teško da u ovakvom sazivu Sabora možemo osigurati predviđanje ili predlaganje a još manje realizaciju sankcija. Međutim, možda se danas ipak uspijemo dogovoriti oko jednog drugoj deficita a to je pravni deficit ili pravni vakuum u kojem će se po našem dubokom uvjerenju isključivo odgovornošću Vlade ne Sabora naći HINA koja gotovo da neće moći legalno, pravno funkcionirati ako mi danas razriješimo i ovo preostalo važećeg upravljačkog kadra u HINA-i ma šta mi o sastavu tog upravnog vijeća mislili. I zbog toga podržavamo inicijativu kolega iz kluba <PARTY>-a da se odgodi glasanje o ovome, da se dođe do koliko je moguće pravnog rješenje i da se izađe iz ove neprihvatljive, čudne situacije u koju smo mi kao zastupnici dovedeni a za koju je odgovorna Vlada Republike Hrvatske pa i njen premijer koji misli da se donesene odluke poništavaju njegovom glasnom izjavom na sjednici Vlade.
Hvala lijepa. Ja bih samo replicirao u onom dijelu koji govori o tome da li smo mi imali kvalitetno zaključen ugovor? Dakako da je kvalitetan. To je potvrdio i jedan i drugi sud. Međutim dozvolite ja ću vam reći šta piše u presudi? U presudi piše da je Vlada Republike Hrvatske ustvari odugovlačila postupak, da je zlorabila sudbenu vlast, da je se pozivala na zakone koji su nepostojeći, koji više ne vrijede i da se pozivala na zakone koji će se tek napisati. Hvala. … Drugo, sasvim je ugovor na pravnoj osnovi i moralan i reći ću vam da ispravim krivi navod koji ste rekli gospodine ministre, a taj je da je ugovor procijenjen na 12 milijuna kuna, odnosno da je zgrada procijenjena na 12 milijuna kuna. Točno je samo jedno da smo mi 2002. godine otpočeli pregovore, da smo u proljeće u trećem mjesecu izvršili jednu i drugu procjenu, da je procjena bila 12 milijuna 780 000 kuna i to vi dobro znate. Dakle, ne 12 nego 12780, da su trebale se donijeti sve odluke kako na Vladi tako valjda i na našem poglavarstvu i na našem gradskom vijeću, a donošene su od siječnja mjeseca 2003. pa do 9 mjeseca 2003. godine. Dakle, u tom razdoblju, obzirom da je ugovor sklopljen u 11 mjesecu nakon što je Vlada dala zadnje svjetlo, onda morate znati da je i cijena od 12 milijuna i 780 kuna došla do 14 i postoji procjena koja govori o 14 milijuna kuna i vi to znate.
Ispravljam navod da je ovaj zahtjev politiziranje istrage po predmetu temeljem kojeg se zahtjeva istražno povjerenstvo. Nema istrage, jer saborsko povjerenstvo se traži za sazivanje na temelju sumnje zlouporabe ravnatelja policije Olivera Grbića protiv političkih protivnika s time da je na svim sastancima na kojima je bio temeljem njegovih tvrdnji bio uz znanje ministra unutarnjih poslova. I mene u ovom trenutku zanima ako je znao ministar unutarnjih poslova onda je vjerojatno znala i predsjednica Vlade. Što ne samo da je paralelni sustav o kojem govorite zapovijedanja postojao prije nego se i nastavio odlaskom Ive Sanadera.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Evo kolega MOharić je govorio o rokovima za ishođenje dokumentacije, a ja bih postavio pitanje i njemu, a i sebi, a i predlagateljima isto tako vezano da članak 86.govori o postupanju s rudarskom dokumentacijom u slučaju kada se obustavi eksploatacija. Pa se kaže izrijekom da taj tko plati dokumentaciju tu dokumentaciju ako se prestane baviti sa eksploatacijom moram vratiti državi tu istu dokumentaciju. Znači ja sam platio tu dokumentaciju, prestajem se baviti sa eksploatacijom kamena i svojoj RH to moram vratiti. Ja mislim da to nije u skladu sa Ustavom. I pored toga postavljam drugo čitanje, da li će ta ista država refundirati meni ili bilo kome drugome tko se bavi sa eksploatacijom odnosno tko se je bavio sa eksploatacijom, utrošena sredstva za istu dokumentaciju?
Kolega Hajdukoviću, odlično ste govorili. Ja bih se složio s onom prvom vašom rečenicom posebno da ovaj zakon ima cilj, a znate koji je cilj ovog zakona, ima dva cilja. Jedan je da ledina ostane ledina, to je prvi cilj ovog zakona, a drugi cilj ovog zakona je da se sve napravi da se slučajno ne bi ništa napravilo. To su dva cilja ovog zakona i 100% će se ispuniti. Zašto vam to kažem? Ako nema interesa za investiciju pa onda se ništa neće ni dogoditi. Pitate se i rekli ste da zemljište će ostat neiskorišteno. Pa kao da se sada tamo nešto događa u tom kršu, na toj makiji, na toj livadi, ledini ili već zavisno od pozicije do pozicije. I nije mi jasno zašto tu razgovaramo o vlasništvu, što je bitno u vlasništvu, da li je to državno vlasništvo, da li općinsko vlasništvo, da li je gradsko vlasništvo. Ja mislim da mi ne trebamo brinuti čije je vlasništvo, ako se ništa ne dogodi ništa se nije dogodilo, mi smo svi Republika Hrvatska, a mi svi zajedno bi trebali pokazat interes i da zajedno nešto napravimo, da se otvore nova radna mjesta, da se dogode nove investicije. I gdje će se to dogoditi te investicije ako se neće dogoditi u tim zonama koje su predviđene za investicije? Pa mi zato nije jasno zašto svi ovdje vode brigu što ako se nešto ne dogodi. Ja mislim da je ovdje da se vodi briga što će se dogodit ako se nešto dogodi.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo, ja bih štovanoj kolegici Roksandić htjela replicirati da nije problem u tome da li se nešto zove zavod za socijalni rad ili obiteljski centar. To je najmanji problem. Ali vidjevši u samom zakonu da u ovakvoj jednoj ustanovi nemamo upravog vijeća i da to upravo vijeće ne bira ravnatelja nego ministar, da statut ne potvrđuje predstavničko tijelo nego ga opet potvrđuje ministar to dovodi zaista do rigidne centralizacije i ja se ne mogu složiti s vama da ćemo poboljšati rad time zato što ministar stvara listu inspektora i čak da budemo zaista smiješno da ministar donosi odluku o tome kako će inspektorska iskaznica izgledati. Ja zaista tu ne vidim mogućnost poboljšanja rada u ovom segmentu da će se ti centri obiteljski bolje raditi zato što to ministar donosi. Mislim da se treba zaista ovo sve, ovi članci vezani što ministar donosi da se spusti na razinu upravnog vijeća i jedinica lokalne samouprave.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ja moram reći da sam napola zadovoljan, napola nezadovoljan. Zadovoljan sam što, evo ipak u relativno objektivnom vremenu imamo ovaj zakon na saborskim klupama. Nezadovoljan sam i dijelom zbog onoga što je kolega Dorić govorio, ali i zbog cijelog niza drugih razloga. Prije svega, mi smo imali "Marco Polo I", "Marco Polo I" smo kasnili u potpisivanju, pa smo onda potpisali, pa smo onda jednu godinu zaboravili staviti sredstva u državni proračun pa ga nismo mogli koristiti i danas u ovom trenutku mi ne znamo da li smo, koliko i tko i za koje svrhe iskoristio sredstva "Marca Pola I", da li smo vratili ta sredstva, nismo li vratili i koja su iskustva? Dakle, ja sam očekivao da će u prilogu ovog zakona biti što smo napravili sa "Marco Polo I" i da bi temeljem toga dobili uz ovaj zakon i jedan mali akcijski plan kako da "Marco Polo II" koji je puno opsežniji i puno izdašniji jer ima puno više novaca, da ga iskoristimo. Mi imamo ovdje dva problema. Jedan problem je mali poduzetnici u transportnom sustavu nemaju taj administrativni kapacitet da se javljaju na europske fondove i da povlače ova sredstva. Problem drugi, mi nemamo infrastrukturu da bi to mogli raditi. Prema tome, projekt, europski program "Marco Polo", da pojednostavimo priču, dakle sastoji se u tome da se dobija subvencija na ono koliko smanjite ispuštanje CO2 po kilometru po toni prevezene robe. Da bi to postigli, morate imati infrastrukturu, to nije dovoljno dakle da kupite novi kamion. Za to nećete dobiti subvenciju iz ovog programa. Ali ćete dobiti subvenciju primjerice ako ukrcate kamion na vlak. Mi smo napravili Spačvu, ja ne znam do ovog trenutka u kojoj fazi razvoja ili funkcioniranja je primjerice Spačva. Da li je Spačva napravila ono što smo od nje očekivali, dakle da kamione koji idu iz Bugarske, Turske, Srbije, ne znam gdje krcamo u Spačvi na vlak, vozimo ih na drugu stranu do, ne znam Maribora, Graza ne znam do kud i da smanjimo ko
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ispravljam navod uvažene kolegice isto kao i kod kolege Kolara, gdje se kaže da je Ministarstvo to koje koči suglasnosti. Ja pretpostavljam da ste vi mislili o Brodsko-posavskoj županiji iz koje dolazite a gdje kaže da je zatraženo Cernik jedno dobili su, Davor jedno dobili su, Donji Adrijevci jedno dobili su, Gornja vrba jedno dobili su, jedino Sibinj zatražio nije dobio iz razloga što je na dijelu zemljištu škola. Znači ono što je u Brodskoj zatraženo to je i Ministarstvo odobrilo, sa iznimkom Sibinja gdje je na dijelu zemljišta škola. Hvala lijepo.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolege i kolegice zastupnici. Evo ja ću nastojati vrlo vrlo kratko reći nešto o samom zakonu. Prije svega reći ću da me žalosti što nisu prihvaćeni prijedlozi Odbora za turizam i Ministarstva turizma u dijelu posebno radnog vremena prodavaonica. Činjenica je da i Odbor za turizam i Ministarstvo turizma predlagalo da se određivanje radnog vremena prodavaonica prepusti jedinicama lokalne samouprave, to je tako bilo regulirano i dosadašnjim zakonom, odnosno zakonom koji je sada važeći. Isto tako Ministarstvo turizma predlagalo je da se radno vrijeme posebno u tijeku turističke sezone za turistička mjesta omogući znači da trgovine, odnosno prodavaonice rade do 23 sata. Evo ni jedno ni drugo rješenje nije ugrađeno u konačan prijedlog zakona i zasigurno ja bih rekao da time bitno umanjujemo kvalitetu turističkog proizvoda. Mislim da nam je svima interes da Republika Hrvatska bude vodeća turistička destinacija Mediterana i zasigurno čine se ogromni napori. Ovim prijedlogom, ovim rješenjima da našim gostima kažemo u 21 sat treba ići na spavanje, mislim da činimo štetu. I ja bih rekao da je ovaj zakon antituristički i antipoduzetnički i kao takvog zasigurno ga nećemo prihvatiti. On se može još kroz amandmane popraviti, ali ovo je, predlagač obrazlaže da treba ponuditi jedinstvena rješenja za cijelu Republiku Hrvatsku. Ja kažem da je Republika Hrvatska bogata različitostima od Slavonije, Zagorja ili središnje Hrvatske pa do Dalmacije i upravo treba uvažavati te različitosti. Različitosti jesu da se omogući posebno u obalnom dijelu Republike Hrvatske gdje je turizam najintenzivniji, da prodavaonice rade do 23 sata jer znamo da jedan turistički proizvod je pored sunca i mora i ugostiteljstva svakako i dio trgovačke djelatnosti, prodaja suvenira tipičnih hrvatskih proizvoda, znači ono što krasi svaku pojedinu regiju, odnosno nas kao jednu turističku destinaciju. Evo s obzirom da ćemo dati i dio nas, dio članova Odbora za turiza