EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Gospodine potpredsjedniče, zamjeniče državnog tajnika! Upravo je izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristupu informacija za 2005. na jedan vrlo zoran način pokazalo kako bi izvješće trebalo izgledati i da nam posluži u daljnjem tijeku ne samo ovog raspravljanja već i u daljnjem tijeku zasjedanja ovog Sabora. Ono što bih najvažnije istaknuo jest upravo da su zakonom propisana obveza dostavljena izvješća danas u roku jer su izvješća svih tijela javne vlasti o provedbi zakona za prethodnu godinu do 31. siječnja dostavila svoja izvješća ured je objedinio izvješće i podnio je Vladi do 28. veljače za prethodnu godinu a Vlada republike Hrvatske dužna je najkasnije do 31. ožujka podnijeti izvješće o provedbi zakona Hrvatskom saboru radi prihvaćanja a 31. je sutra. Dakle, i ovo je jedan primjeran način kako poštivati zakonom utvrđene rokove kako bi natjerali da svi oni u javnim vlastima poštuju rokove koji su propisani u zakonu, tako da se ne gomilaju razni propisi, dodajemo zakon na zakon nego ovako kao što upravo je ovo izvješće napravio Središnji državni ured. Naravno, zakon je vrlo mlad, donesen je konac 2003. godine ali je ovim zakonom u Republici Hrvatskoj uređeno i ozakonjeno pravo na pristupu informacija od javnog značaja odnosno dostupnost informacija koje posjeduju, raspolažu ili nadziru tijela državne vlasti počevši od Hrvatskoga sabora pa do općina i gradova, hrvatske Vlade, Ustavnog suda, predsjednika Republike. Naravno da je cilj ovog zakona omogućiti i osigurati ostvarivanje prava na pristup informacijama fizičkim i pravnim osobama, dakle podjednako svima bez ikakve diskriminacije prema onom koji to zatraži i to putem otvorenosti javnog djelovanja tijela javne vlasti. Ono što je vrlo važno načela a trebamo ga često ponavljati jest načelo javnosti, slobodnog pristupa informacija, informacijama koje je propisano zakonom da na način da sve informacije koje posjeduju ili nadziru tijela javne vlasti moraju biti dostupne zainteresiranim ovlaštenicima prava na pri
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, ja osobno smatram da što se tiče pronatalitetne politike za ovih 3000 i nešto kuna koliko zaklada "Hrvatska za djecu" daje za novo dijete neće se baš nitko odlučiti imati dijete zbog tih nekih 3700 kuna. S druge strane, ono što imamo općine u Republici Hrvatskoj koji i prije lokalnih izbora donose odluku da će se za svako novo rođeno dijete u toj općini dati potpora i do 20 000 kuna, pa zbog toga nemamo baš nekakvu pronatalitetnu politiku ili nemamo puno više novorođene djece u tim općinama. Dakle, nemojmo se zavaravati da će jednokratne naknade za novorođeno dijete bit poticaj roditelju da ima još jedno dodatno dijete ukoliko ne riješimo ovaj drugi dio priče jer to dijete odrasta, treba ići u vrtić, treba ići u školu, treba ići na fakultet. I ukoliko roditelji nemaju mogućnosti to dijete, dakle financirati onako kako bi dijete trebalo bit financirano a da ima sve ono što djetetu jednom treba usprkos bilo kakvoj politici što se tiče jednokratnih davanja mislim da nećemo puno postići osim evo reći roditelju hvala što poboljšavaš natalitetnu politiku. Što se tiče, dakle ponavljam moramo voditi računa o svoj djeci, sva djeca zaslužuju da se o njima vodi računa, pogotovo o ovima koja su dobra trebamo ih nagraditi. I ovo što ste vi spomenuli 500 kuna stipendije u vašoj općini da dajete svima, to je u redu. Upravo sam ukazala na to da tih 500 kuna vaših u općini ukoliko vaše dijete iz vaše općine ide na školovanje u drugi grad ne smije biti ograničavajući faktor da ne dobije i 700 kuna od zaklade.
Poštovani potpredsjedniče vlade, kao što ste rekli i vidimo prihodi svakako rastu, međutim rashodi još više i opet nosite loše vijesti sa novim deficitom. Međutim, ja bi postavio konkretno pitanje vezano uz prihode. Naime, mi u Puli imamo jedno područje koje se zove Muzil i koje čini petinu ukupne površine grada Pule. Postoje svi prostorni planovi kako bi se to potencijalno dalo u koncesiju koja, i prostor koji može upit sigurno preko milijardu kuna investicija. Pa mene zanima zašto, kad država očito ne može riješiti problem rashoda ne radi sve da valorizira vrijednu imovinu koju ima koja će generirati i prihode od koncesija i prihode od PDV-a i nova zapošljavanja pa samim time posljedično prihode u državni proračun jer sam siguran da je to vaše osobno zemljište da bi gledali na koji način to iskoristiti, a kad govorimo o državnom zemljištu to nažalost vojnici čuvaju i gledaju kako trava raste.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre. Sigurno je sa strane opozicije najlakše kritizirati. No pokušao bih se osvrnuti više na prihodovnu stranu nego na rashodovnu, jer tu je uvijek lakše tražiti kada sredstava nema. Mi smo ispred Kluba zastupnika <PARTY>-a predložili određene zakone, kojima smo predložili uštede ne zadirujući normalno u sam izborni sustav, jer smatramo kada se štedi da se treba štediti sa svih strana. Ali s druge strane upozorio bih po meni nekvalitetno upravljanje investicijama, jer imamo situaciju gdje se izgradi novi objekt koji ne može zadovoljiti tehničke uvjete iz projekta i nakon toga se moraju osigurati sredstva kako bi se de facto novi objekt sanirao. To je neodgovorno upravljanje investicijama. Isto tako mislim da gospodarenje imovinom stvara jedan oportuni trošak, jer se određene aktivnosti pogotovo u turizmu ne dešavaju. A mislim da u našoj zemlji osim proizvodnje, prvenstveno mislim na onu proizvodnju s kojom smo na svjetskom tržištu kao što je brodogradnja, trebamo definitivno ulagati u uslužne djelatnosti u turizam. I zato me boli činjenica da unatoč uspješnoj turističkoj sezoni, barem kao vid potpore je trebalo izdvajanje za turizam ostaviti na prošlogodišnjoj razini, a ne ga smanjivati. A isto tako siguran sam da se gospodarska aktivnost može poticati samo na način da se pruži potpora najboljima. Jer non-stop spašavati one koji tonu, nažalost samo se agonija produbljuje. Stoga ne mogu ne ponovno izreći da treba čuvati brodogradnju, jer to je jedan od rijetkih svjetskih proizvoda kojeg danas možemo nuditi visokosofisticiranih i da sigurno sada nije vrijeme za privatizaciju uspješnih. Jer ne znam tko će na svjetskom tržištu danas uložiti u kupnju jednog "Uljanika" koji pozitivno posluje, kada znamo da se plasman u brodogradnji ne vraća tako brzo kao u nekim drugim djelatnostima. No s druge strane sigurno da se moram osvrnuti i na kraj iz kojeg dolazim, a to je Istra, to je moj grad Pula, gdje me boli kada se d
Poštovani kolega Hajdukoviću, pa da danas smo čuli već u nekoliko rasprava, da poveznice između Poljoprivredne komore i HGK, naravno da smo svi skeptični prema ovom zakonu, s obzirom da je HGK radila kako radila, gdje smo spomenuli, gdje je bilo spomenuto i rad bivšeg tadašnjeg Vidoševića koji je evo, na razne račune, kojima je služila HGK kao bankomat. Građeni su plaćali članarinu, međutim, od toga nije bilo ništa. Slažem se s time da bi to možda bio dobar zakon, kada bi građani RH i poljoprivrednici u ovom slučaju, imali koristi, imali neke pogodnosti od tog zakona i kada bi stvarno dobili protuuslugu za ono što plate, međutim, nažalost od toga se neće, kao i u po dobrom starom običaju desiti ništa. Spomenuli ste i savjetodavnu službu, naravno da s vama dijelim zabrinutost, da će sada, da ćemo imati paralelne sustave i da ćemo plaćati koji će raditi isti u suštini iste stvari i da ćemo u savjetodavnoj službi plaćati isto ljude kao i sad u Poljoprivrednoj komori.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Doista radi se o tehničkom propisu, više-manje i dobro je što je opet s jedne strane Vlada prihvatila niz primjedbi iz prvog čitanja ovog zakona, ali moram reći nekoliko sasvim konkretnih, a nekoliko i načelnih stvari. Naime, kad se osnivalo Državno sudbeno vijeće htjelo se osnovati jedno neovisno državno tijelo koje će imenovati i razrješavati suce i voditi stegovni postupaka. Ja ću ponoviti onaj dio rasprave što sam rekao po Zakonu o sudovima sam smatrao i danas vrlo odgovorno tvrdim da je trebalo možda biti tu malo hrabriji, odlučniji, pa onaj dio pravosudnih inspekcija koje smo predvidjeli u Ministarstvu pravosuđa preseliti naprosto u Državno sudbeno vijeće, prvo zbog ozbiljnosti, a drugo naprosto zbog toga jer bi suci to drugačije doživjeli. Da li Državno sudbeno vijeće u nedostatku stručnih službi ili tako dalje ne može rješavati taj problem ili ne bi na taj način radilo kako će to raditi Ministarstvo pravosuđa, to ne znam, ali mislim da bi to bilo svrsishodnije i puno efikasnije. Ono što osim toga želim reći ne umanjujući pritom značaj Ministarstva pravosuđa i ministrice pravosuđa, kad se isto tako osnivalo Državno sudbeno vijeće i kad je donesen prvi puta zakon onda se htjelo naprosto u proces izbora članova Državnog sudbenog vijeća uključiti prije svega struku, to je bio prvi cilj i drugi cilj je bio da se to odvoji što je više moguće od izvršne vlasti. Ako dobro pogledate članak 3. njegov stavak 6. onda ćete vidjeti da je ovlašteni predlagatelj za članove Državnog sudbenog vijeća i ministar pravosuđa. Naravno da ja ne želim reći to da Ministarstvo pravosuđa ne bi trebalo imati baš nikakvih ingerencija u odnosu na Državno sudbeno vijeće kao i na odbor, nadležni odbor, a to je Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora, ali mislim da nije dobro da ostaje i dalje ovlast, odnosno da se ministru pravosuđa daje ovlast ovlaštenog predlagača za članove Državnog sudbenog vijeća i m
Ja vam vjerujem kolega Beljak i to su upravo i u prijašnjoj točki smo govorili o tome, dakle napravljene su isto neke zakonske promjene koje bi sada trebale povećati kontrolu, ali ja ne znam kako naći rješenje ako sama država to radi, dakle kako taj dio iskontrolirati, evo ovo što vi govorite sada, dakle to je šokantno. Dakle nema ni tih mehanizama kontrole države u tom području raskrčavanja, dakle tu bi trebalo opet malo više napraviti napora a to je upravo ovaj dio kada bi novac za šumski doprinos bio puno veći pa kad bi vama u vašem gradu od sječe šuma ostajalo više novca, ne ostaje ništa, ostaje minimalno ali kada bi vam ostajalo onda bi vi bili motivirani za kontrolirat tu sječu i da imate kontrolu koliko toga se u biti krči a koliko ne. Vi ste potpredsjedniče povrijedili čl. 238 da ne ostane u zraku, vi ste sada rekli da se u ovom Visokom domu neistina ne kažnjava, niste rekli da ja nisam govorio neistinu jer ja nisam govorio neistinu, naime ja uvijek govorim istinu ali iz vašeg obrazloženja kolegi Beljaku moglo je ostat u zraku da sam ja lagao i da na to imam pravo što nije istina. I vi ste me omalovažili svojim postupkom jer ste kolegi Beljaku trebali reć da ja nisam govorio neistinu i da mu zbog toga ne date povredu Poslovnika, evo čisto zbog toga intervencija da ne ostane visit.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Naravno da mi je zadovoljstvo u ime Kluba <PARTY>-a pozdraviti ovu inicijativu kao i svaku inicijativu proširenja mreže visokoškolskih ustanova u Hrvatskoj. Tome ima više razloga. Prvi i po meni najvažniji jesu naše nakane nadam se svih nas ovdje da hrvatsko društvo bude pravednije društvo, društvo koje će dati šanse svim mladima da dođu do obrazovanja koje im je potrebno za normalno funkcioniranje u ovom tisućljeću, a to definitivno nije obrazovni prosjek koji danas imamo. Širenjem mreže ta će se šansa pružiti i onima koji je danas zbog ovog i onog razloga, od financijskog do porodičnog ili nekog trećeg nemaju. Naravno da bi se te šanse mogle proširiti i na drugi način. Ima zemalja u Europi i u svijetu koje dobro funkcioniraju sa srazmjerno centraliziranim sustavom visokog obrazovanja. Međutim, sa sustavom stipendija koji obuhvaća sve, sve one koji imaju volju i namjeru studirati. Taj postotak se onda penje značajno iznad hrvatskoga. Jedan od načina kako je to moguće napraviti možemo i danas vidjeti u Varaždinskoj županiji sustav stipendija svima koji imaju volju funkcionirati, studirati funkcionira i danas. No, i ovo je jedan od načina širenja šanse. Treba ga podržati iz ovog aspekta, ali i iz aspekta praćenja potreba gospodarstva regije što je i naglašeno u obrazloženju, a moguće je napraviti ovakvom organizacijom sveučilišta. Naime, stara sveučilišta, uvjetno govoreći stara tipa zagrebačkog, splitskog, riječkog i osječkog više-manje su inertni organizmi i teško ih je preokrenuti u novom smjeru u suštini zbog objektivnog razloga sub specijalizacije. Vi ne možete na fakultetu gdje su sva područja pokrivena sub, ljudima sub specijaliziranim za uski dio svoje struke ne možete tako brzo i tako efikasno reagirati na izazove tržišta kao što je to moguće u ovakvom modelu organizacije sveučilišta, odjelskom modelu organizacije sveučilišta gdje se i programi i ljudi prelijevaju s jedne strane na drugu i
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo članovi hrvatske Vlade. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja gospodinu Božidaru Pankretiću. Gospodine ministre, ovih dana oči naših poljoprivrednih proizvođača bile su uprte u kutinsku Petrokemiju koja je zbog poskupljenja osnovnih sirovina bila prisiljena tonirati nove cijene i to u prosjeku više za 44%. Svakako da je ovo najviše iznenadilo poljoprivredne proizvođače i to pred proljetnu sjetvu. U razgovoru koji ste vi vodili zajedno sa potpredsjednikom Vlade gospodinom Polančecom postignut je dogovor oko jedne srednje cijene umjetnog gnojiva. Jeste li zadovoljni s postignutim dogovorom o povećanju cijena mineralnog gnojiva na ovom spomenutom sastanku s predstavnicima Petrokemije? Hvala gospodine ministre. Nadam se da ćemo i dalje vi kao Vlada pratiti razvoj događanja na tržištu cijena sirovina jer će to utjecati svakako i na poslovni uspjeh Petrokemije na kraju godine. Hvala.
Poštovani državni tajniče, upravo danas na Svjetski dan zdravlja otvaramo srca i pokušavamo pomoći raseljenim osobama iz Ukrajine. Hoćemo li moći sa zdravstvom koje je opterećeno sa 14 milijardi duga, sa ovako organiziranim zdravstvom i doista moći i biti sposobni pomoći u cijelosti tim osobama jer kako sam i prije rekla doista i sami nažalost sa ratnim ranama znajući kakvi takvi je obim tog posla, znajući i želju i htjenje svih nas, ali molim vas obratite pažnju i na dodatne napore koji bi bili potrebni zdravstvu da se to, ta pomoć doista i pruži.
Poštovani gospodine ministre, ako su točno sredstva planirana, planirana su negdje u razini prošlogodišnjih sredstava. Kako je onda moguće da u prošlogodišnjem proračunu 35% sredstava, dakle od 305 milijuna kuna, 107 milijuna kuna je iz proračunske zalihe dano Rimokatoličkoj crkvi. Kako se ne bi dogodilo da opet Vlada pred izbore i u tehničkom mandatu zapravo, na zatvorenim sjednicama vlade netransparentno dodjeljuju sredstva koja su prema članku 45. Zakona o proračunu namijenjena za financiranje rashoda pri otklanjanju posljedice elementarnih nepogoda, epidemija, ekoloških nesreća ili izvanrednih događaj koji mogu ugroziti okoliš i ostalih nepredvidiv nesreća, a crkva nije elementarna nepogoda, mislim da se tu možemo složiti, ja samo tražim da se sredstva povećaju na razinu onih koliko je potrošeno lani. Ni više, ni manje, jer se međunarodni ugovori trebaju poštivati i mislim da kao i kod svih drugih stavki u proračunu, tako i ovaj treba imati planirana sredstva sukladno, ako ništa drugo onom koliko je potrebno za provedbu i onome koliko je potrošeno u prošloj proračunskoj godini. Suprotno tome, dakle ako to ne prihvatite opet će Vlada na zatvorenim sjednicama Vlade, dodjeljivati sredstva netransparentno i suprotno Zakonu o proračunu. Hvala lijepa. I molim glasanje.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice, cijenjena ravnateljice REGOS-a, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je već drugi put znači sad Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika kojim se želi riješiti ovaj problem koji se možda ne čini veliki ako uzmete u obzir da je samo 0,46% ukupno uplaćenih doprinosa ostalo nepovezano ali kad znamo da se tu radi oko 294 milijuna kuna i to sredstava koja su od nekoga od nas odnosno ili od onih ljudi koji su možda pred mirovinom ili trebaju otići u mirovinu, naravno da je to jedan veliki problem i zapravo važno za po zadatak i cilj REGOS-a da to što prije riješi i da zapravo stavi na račune onih osiguranika čiji su zapravo to sredstva i koja su zapravo njihovi isplatitelji odnosno tvrtke, pravne osobe trebale uplatiti i proslijediti na njihov račun a odnosi se na sredstva doprinosa uplaćenih u 2. mirovinski stup da bi se proslijedilo u obavezne mirovinske fondove i evidentiralo na osobnim računima osiguranika što je izuzetno važno u ovome procesu da bi došli do svojih sredstava, svoje mirovine u onom iznosu koji su zapravo ljudi i zaslužili. Zato je evo i važno da se ovim prijedlogom koji smo već sve i u prvom čitanju i obrazlagali odnosno i prihvatili najvećim djelom, … procedura donošenja statuta, da se ne traži suglasnost Vlade RH, da se predložiti proširiti namjenu sredstava od naknada koje REGOS računa u obveznim mirovinskim društvima a da bi se ona iskoristila za pojedine aktivnosti a to su posebno administrativne i tehničke potpore, održavanje financijskog sustava i sl. i tako zapravo olakšali, ubrzali da bi rad bio što kvalitetniji i da bu ova sredstva koja su sada na ovome zajedničkom računu zapravo što prije proslijedila na svaki osobni račun. Evo u tom smislu naravno i klub <PARTY>-a će prihvatiti i glasati naravno za ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala.
Poštovani predsjedniče sabora, u ime Kluba <PARTY>-a i Reformista tražim stanku u trajanju 10 minuta kako bi se dodatno konzultirali vezano uz glasanje o ovoj točci. Jednu obavijest koju bih željela podijeliti ovdje s vama jučer je objavila Svjetska zdravstvena organizacija, a upravo ju je na konferenciji za mediji potvrdio i Nacionalni stožer, je da nakon gotovo dva tjedna Varaždinsku županiju na prvom mjestu najgorih po broju zaraženih u Europi je u ovom trenutku zamijenila Međimurska županija. Još uvijek je prerano za egzaktne podatke, pričekat ćemo još koji dan, ali vidljivo je da je trend broja zaraženih u Varaždinu, u Varaždinskoj županiji u stagnaciji, mi smo prvi uveli mjere, mi smo prvi inzistirali na mjerama i ovdje se pokazuju da mjere neupitno uvijek i svugdje daju rezultate, pitanje je samo da li su dostatne. U istom trenutku kada smo mi inzistirali, doslovno vrištali za uvođenjem mjera Međimurska županija koja je u ovom trenutku najgora tamo se komuniciralo da mjere nisu potrebne. Ovo samo govorim da vidite kao jedan konkretan primjer što se događa vezano uz mjere. Smatramo da je ovaj zakon dio sustava mjera. Važan je i zakon važne su i sankcije jer kao što znate nema poštivanja zakona bez sankcija. Ova pitanja koja svi postavljaju, pitanje nepovredivosti doma posebno je važna tema, mi smo zbog toga jučer ponovo komunicirali ministra unutrašnjih poslova i dobili uvjeravanje da će ustavna kategorija nepovredivosti doma biti posebno zaštićena i da će u tom smislu biti izdane i posebne upute za postupanje policijskim službenicama jer potpuno je jasno da postupanje policije u javnom i u privatnom prostoru, privatnom domu nije i ne smije biti isto.
Zahvaljujem gospodinu Huški. Naime ja osobno smatram da je jako dobro da se vodi jedna ovakva nepristrana agencija i da će sigurno poslije toga biti i sigurno više reda i na tom polju što je rekao sada gospodin Huška. Govorilo, puno prije mene se puno govorilo o sigurnosti prometa. Svjedok sam barem u sjeverozapadnom dijelu Hrvatske da je, željeznice da su puno toga napravile pogotovo u suradnji sa jedinicama lokalne samouprave ali u svakom slučaju još uvijek nedostatno a pogotovo za ovu kategoriju a tu spada i djeca i đaci gdje će trebati obratiti još veću pažnju. Hvala. Ja bih samo rekao gospođi Roksandić ovi problemi nisu prisutni. Oni su doduše puno veći u Sisku nego u drugim gradovima. Vjerujte mi i u drugim gradovima su prisutni ti problemi, a s obzirom da je Hrvatska turistička zemlja i znamo da hoćemo biti turistička zemlja i u tom pravcu se razvijati vjerujte mi da sigurno a pogotovo i poslije onog donošenja Nacionalnog programa razvoja željeznica neće dugo trebati da nećemo usvojiti i ove norme iz Europske unije i da će se na našim granicama kamioni tovariti na željezničku prugu. To bi trebao biti imperativ, na željezničke vagone, to bi trebao biti imperativ svih nas i pogotovo ljudi koji vode ovu politiku u željeznicama. Hvala lijepo.
Poštovani predstavnici civilnih žrtava iz Domovinskog rata, poštovani predsjedavajući, kolegice i kolete, poštovani ministre i predstavnici ministarstva. Hrvatska u kojoj je vladavina prava temeljni postulat i imperativ nema alternativu. Ili će postojati kao takva ili je neće biti. U takvoj državi kad se dogodi kazneno djelo, bila to pljačka ili ratni zločin utvrdi se krivac, izrekne se presuda, nakon toga slijedi odšteta. Međutim, vi Hrvatsku vodite u sasvim drugom smjeru jer temeljem vašeg prijedloga zakona, ali što je važnije načinom koji demonstrirate u upravljanju državom očito je da imate drugačiju logiku. Vi ste krivca utvrdili, presudu izbjegavate i ne želite je donijeti, a odštetu smatrate da treba platiti Hrvatska kao žrtva zločina odnosno agresije. To je za Hrvatsku pogubno. Vi ste kao predlagatelj u Članku 1. stavku 3. Prijedloga Zakona o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata definirali krivca kroz citat, oružane agresije koju je izvršila Srbija, Crna Gora, JNA s oružanom pobunom dijela srpskog pučanstva u RH, kraj citata. Čak ste u istom članku to nazvali vrednotom kao da je ta postavka ishodište svih politika i praksi u RH oko kojeg postoji konsenzus svih aktera političke scene i koja kao takvo prožima sve pore hrvatskog društva što nažalost nije istina. Iako slična formulacija postoji u Ustavu, u zakonima, saborskoj Deklaraciji o Domovinskom ratu ona je ipak puka forma i predstavlja mrtvo slovo na papiru kojim zavaravate sebe, a dijelu hrvatske javnosti mažete oči. Zašto to mislim? Zato jer se nakon tih velik, hrabrih, pravičnih riječi koje navodite ne događa ništa, ništa osim zadovoljavanja pojedinačnih i dnevnopolitičkih interesa. Nema presuda gospoda. Te iste agresore koje hrabro navodite kao krivce uporno štitite dijelom i propustom već 30 godina. Ne postoje presude vrha Srbije, Crne Gore, JNA i pobunjenog dijela srpskog pučanstva u RH koje ste naveli kao agresore stoga su ove riječi irelevantne i isprazne i one ne predstavljaju ništa i na ra
Poštovani predsjedniče, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, pardon sami, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o cestama. Zakonom o cestama uređuje se pravni status, način korištenja, razvrstavanje, planiranje građenja i održavanja, upravljanje, mjere zaštite i financiranje, koncesije, nadzor javnih i nerazvrstanih cesta. Dopunom Zakona o cestama riješit će se slučajevi kad se javna cesta koja je razvrstana u autocestu, odnosno u državnu cestu razvrstava u drugu skupinu na način da autocesta prelazi u državnu cestu i obrnuto, a već se započelo sa izgradnjom pojedine dionice ili su u visokoj fazi izgrađenosti. Započete radove završit će pravna osoba koja je do trenutka razvrstavanja u drugu skupinu upravljala tom cestom. Pri tome je potrebno voditi računa o tehničkim karakteristikama ceste u koju se ta cesta razvrstava. Možemo primjenu dopune ovog zakona prikazati na konkretnom primjeru. Stanovnicima moje Županije bjelovarsko-bilogorske te virovitičko-podravske na jednom, odnosno Koprivničko-križevačke na drugom pravcu bilogorsko-podravskog ipsilona ova izmjena jedina je nada da će navedeni projekt napokon saživjeti. Svojedobnom nelogičnom prekategorizacijom bjelovarsko-podravskog ipsilona iz državne ceste, odnosno brze ceste u auto-cestu započelo je odugovlačenje realizacije cijelog projekta. Većina nas upoznata je s činjenicom da je ugovor s poslovnom udrugom koja je trebala graditi ovaj projekt kao autocestu potpisan 29. travnja 2009. godine, dva dana nakon svečanog otvaranja u režiji FIMI MEDIA-e. Gotovo pola Vlade, sve članovi iz moje županije i Koprivničko-križevačke skupili su se pred šatorom postavljenim na iznajmljenom zemljištu i gledali kako se potpisuju prazni papiri umjesto ugovora. Nažalost, način na koji je investicija 2009. najavljena tako je i nastavljena do danas. Naime, krajem studenog prošle godine autoceste A12 i A13 prekategorizirane su u državne ceste, <PARTY>10 i <PARTY>12 te je Ipsilon prešao u n
Poštovana kolegice Zmajić. Vi ste u svom govoru spomenuli nekoliko naših institucija koje su se očitovale i pozitivno očitovale na prijedlog zakona, jedna od njih je u svakom slučaju Visoka gospodarska učilišta u Križevcima tj. poznata Poljoprivredna škola u Križevcima, govorili ste o doradi sadnog materijala gdje oni kažu da je upravo dorada najvažniji korak u procesu proizvodnje sjemena te će se ovim zakonom poljoprivrednicima osigurati korištenje kvalitetnog i zdravstveno ispravnog sjemena. Govorimo o sjemenu koje ide na tržište, a ne govorimo o onom sjemenu koje koristimo u svojim vlastitoj osobnoj proizvodnji. Možete li prokomentirati malo?
Pa želio bih ispraviti netočan navod gospodina državnog tajnika, kada on kaže da nitko nikad nije rekao gdje se uvodi monopol. Ja sam rekao za govornicom da u ovom pojmovniku kada su kurirske usluge bile odvojene zbog poštanskih u odnosu na prijem i prikupljanje pa sam jasno i glasno rekao, a gospodin državni tajnik podvaljuje nama saborskim zastupnicima u točki 31. pojmovnika gdje on kaže da je prijem poštanskih usluga, preuzimanje poštanskih usluga na adresi pošiljatelja. Znači ograničavate kurire da više ne mogu nositi pošiljke od 100 grama. Do sada su mogli zato jer je to bilo u fazi prikupljanja. Jedna stvar. I molim vas gospođo potpredsjednice da nas zaštitite od gospodina Bregleca i njegovog dociranja i govorenja da zastupnici lažu i ne govore istinu i da nas ne uči pameti ovdje, on je došao slušati nas a ne mi njega, on nama mora odgovarati na pitanja, to je njegova funkcija ovdje. On odgovara Hrvatskom saboru, a ne Hrvatski sabor njemu. Dalje, on kaže da nismo u Europskoj uniji. Točno da nismo gospodine Breglec, ali ako ćemo ovakve zakone raditi nećemo nikada ni doći u Europsku uniju, jer ja isto tako imam mišljenje Ministarstvo europskih integracija gdje piše da Ministarstvo za europske integracije ne prihvaća predloženu definiciju kurirske usluge pozivajući se na definiciju utvrđene nacionalnom klasifikacijom djelatnosti te …
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana ministrice ovdje ste nekoliko puta spomenulo postupak dodjele nekretnina u vlasništvu države i regionalne lokalne samouprave pravnim i fizičkim osobama koji su kulturni djelatnici. Vi ste rekli tri puta ili koliko već kako će se to urediti. Meni, meni nije jasno da mogu ljudi sad postavit vama pitanje da ćete vi mene pozvati na, na kavu na Trg bana Jelačića i reći koji ti se sviđa prostor, evo izvoli bez, bez ikakvog, ikakvog postupka, pa ja jednostavno to ne mogu vjerovati da je to ozbiljno pitanje i da je upućeno na takav način vama kao kritiku. Hvala lijepo.
Hvala gospodine predsjedniče Hvala gospodine predsjedniče. Zaista cijeneći raspravu gospodina zastupnika Miroslava Rožića i njegovu brigu za zaštitu okoliša i prirodnih resursa ove zemlje pogotovo kad je u pitanju more i ne sporeći ničim mogućnost koju nismo iskoristili da proglasimo ekološku komponentu zaštićenog obalnog pojasa, ekološko-ribolovnog pojasa. Ali moram jednostavno ispraviti jednu netočnost koju ste naveli da tankeri peru svoje tankove i kaljuže u hrvatskom zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu. To jednostavno nije točno. Zbog pomoraca moram vas ispraviti jer je, su odredbe … međunarodne konvencije vrlo stroge. A što je još važnije strože su kontrole i mjere i postupci koji se poduzimaju. Tako da svaki brod ima ovisno o broju članova posade ima normative kojeg otpada mora isporučiti dolaskom u luci. Mora imati knjigu ulja i za uljenih voda. Mora imati potvrdu gdje je te vode isporučio. Tako da jednostavno to nije točno da pomorci zloupotrebljavaju to da peru tankove u …
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade. Svoje pitanje upućujem gospodinu Ivici Kirinu ministru unutarnjih poslova. Evo, MUP-u se često predbacuje neučinkovitost u otkrivanju počinitelja kaznenih djela. Na žalost evo i u ovom Domu čujemo riječi da je policija involvirana u slučaje neke, da maltene može svatko raditi posao ministra u policiji, a čuli smo i uostalom što policija radi. Mene zanima što Ministarstvo unutarnjih poslova poduzima za postizanje većeg postotka uspješnosti u rješavanju kaznenih djela. Hvala. Evo hvala lijepo gospodine ministre na ovom iscrpnom odgovoru. I mislim da smo mogli i mi ovdje u ovom Domu čuti, a isto tako i hrvatska javnost da zaista policija je iz dana u dan sve sposobnija obavljati svoju tešku zadaću. Hvala najljepša.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državna tajnice, kolegice i kolege. U mojoj pripremi za ovu pojedinačnu raspravu već su kolegice i kolege i po klubovima i pojedinačno ponovili, da se ne bi ponavljao ja pa ću malo letimično prijeći preko ovog mog teksta preko moje pripreme. Kao zastupnici u Saboru RH dobili smo za ovu sjednice od Vlade RH Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu s Konačnim prijedlogom zakona. Donošenje ovog zakona potrebno je radi provedbe Programa gospodarskog oporavka Vlade RH s tim u vezi zaključka Vlada Republike Hrvatske od 23. srpnja 2010. godine o reorganizaciji agencija, zavoda, fondova i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima s ciljem poboljšanja učinkovitosti, ekonomičnosti u radu te smanjenje proračunskih sredstava za njihov rad što je ovdje već bilo iskazano i rečeno. Zakonom o športu propisano je da sportaši ne smiju uzimati nedopuštena sredstva doping, niti smiju primjenjivati postupke koji su nedopušteni prema pravilima Svjetske antidoping agencije, te da treneri, ovlašteni liječnici i druge osobe u sportu ne smiju sportašu davati nedopuštena sredstva ili od sportaša tražiti ili poticati ga da uzima nedopuštena sredstva ili primjenjuje postupke koji su nedopušteni sukladno pravilima Svjetske antidoping agencije. Ovim se izmjenama i dopunama Zakona o športu predlaže da se osim propisane zabrane uzimanje sredstava i primjenjiva postupaka koji su nedopušteni prema pravilima Svjetske antidoping agencije propiše i zabrana uzimanja sredstava i primjenjivanja postupka koji su nedopušteni prema pravilima našeg Hrvatskog olimpijskog odbora i Međunarodnog olimpijskog odbora kao i obveza sportaša da dozvole dopinške kontrole. Osim toga ovim se izmjenama i dopunama predlaže brisanje navedenih odredbi Zakona o športu, te se predlaže pripajanje agencije, kao što je do sada i rečeno moram ponoviti, Hrvatskom zavodu za toksikologiju koji bi preuzeo službenike i namještenike, sredstva, prava, obaveze, poslove pismohrane
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovana potpredsjednice hrvatske vlade, državna tajnice, državni tajniče i poštovani g. pomoćnice ministrice. Danas slušajući ove rasprave o deklaraciji, o statusu i položaju Hrvata u BIH imao sam dojam ponekad, kao da se nalazim u domu naroda parlamentarne skupštine BIH, jer neki naši kolegice i kolege očito govore jezikom kao neki koji govore u BIH, umjesto da zastupamo interese hrvatskog naroda, umjesto da smo jedinstveni na ovaj temi, na kojoj bi najmanje trebali politizirati, na kojoj bi najmanje trebali stenčariti, nažalost, neki su današnju sabornicu iskoristili za razno razno politikantstvo i za razno razne poruke koje nisu primjerene ako želimo nešto dobro učiti našem narodu u BIH. Naš narod u BIH gleda u Hrvatsku, gleda u nas, gleda u institucije RH i jednostavno želi ruku sigurnosti i potporu i oslonac, da su oni sigurni u BIH, da će opstati, ostati i da ćemo se mi boriti za njihov status, za njihovu jednakopravnost i za njihovu konstitutivnost u BIH. Također pozdravljam, ne znam da li su još tu i studenti iz Sveučilištu u <PARTY>aru i politički predstavnici hrvatskog naroda iz BIH, iz <PARTY>-a dakle, ne iz Hrvatske narodne stranke, g. Čuraj, nego iz Hrvatskog narodna sabora. Hrvatski narodni sabor, za one koji ne znaju sačinjavaju, odnosno, članice su 13 političkih stranka hrvatskog predznaka, dakle, 13 političkih stranaka. Dakle, to ne govorimo o <PARTY>-u … samo, <PARTY> BIH je najveća straka, ali 13 političkih stranaka su zajedno u Hrvatskom narodu saboru i bore se za političke interese Hrvata u BIH. Tako da neki kolege u Hrvatskom saboru moraju znati da politički interesi Hrvata u BIH se ne provode samo kroz politike <PARTY> BIH nego primarno i prvenstveno kroz politike, stavove i određene projekte, određene programe <PARTY> u BIH. Ova deklaracija nije deklaracija <PARTY>-a Hrvatske, ovo je deklaracija Hrvatskog sabora. O ovoj deklaraciji smo mi počeli razgovarati
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, sad je bio tu sa kolegicom, kolegice i kolege. Ja ću pokušat ostati izvan političkih determinanti ovoga zakona samo na ono što on stvarno želi regulirati tehnički aspekt problema. I bez obzira na to što sam kao predsjednik saborskog Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo potpisao izvješće što odbor misli. 12 nas je bilo jednakomislećih ljudi da ide u treće čitanje. Ja bih htio zapravo pohvaliti predlagača, Ministarstvo pravosuđa koje je to zapravo obuhvatilo na sebi, najbolji mogući način sagledalo sa pravnog stajališta. A bio sam protiv i predložio treće čitanje zato šta mislim da oni prateći akti i praktički aspekti ovoga zakona nisu dorečeni do kraja. Pa bih sa stajališta inženjera koji ovu problematiku promatra ne kao pravnika iako u Saboru se sve radi o zakonima, o pravu, ali se ipak regulira neka tehnička problematika. Ja rađe progovorio na takav način. Dakle, jedan inženjerski pogled, barem evo sam u Saboru najbolji arhitekt jer sam jedini arhitekt, pa onda imam pravo tako govoriti. Nesporno je i što je kolega Maras rekao i drugi predstavnici klubova da je ovaj zakon zapravo neophodan da se donese, da se ova problematika bolje da tako rečem konačno riješi i da u tom smislu treba dati tu podršku, da se treba doći do titulara privatnog vlasništva, jer bez toga ne može se ići naprijed niti oni koji raspolažu tim objektima, niti lokalne sredine u kojima se to događa, niti država da bi mogla bolje puniti svoj proračun. Dakle, zbog otvaranja mogućnosti razvojnih programa, zbog novih projekata, zbog dizanja razine onih projekata koji već tamo postoje na terenu i u krajnjem slučaju zbog toga da bi se uprihodilo značajnu sumu izraženu u eurima ili kunama od moguće prodaje i moguće koncesije ovaj zakon treba što prije donijeti. Ne znam što treće čitanje koliko to odlaže ili ne. U svakom slučaju radi se o jednom bitno kvalitetnijem tekstu u ovome drugome čitanju u odnosu na prvo čitanje i dokazuje da je pred
Zahvaljujem g. predsjedniče. g. ministre, zanima me da li je ovaj Zakon sinkroniziran sa Zakonom o nepoštenoj trgovačkoj praksi u lancu opskrbe hranom, te da li se u sklopu ovog Zakona primjenjuju odredbe ovog Zakona o nepoštenoj trgovačkoj praksi vezano uz isticanje najniže cijene koja ne smije biti niža od proizvođačke, što se često puta do sada događalo, događa se i u buduće i zanima me da li imate informacije da li Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja profunkcionirala i da li ona je počela odrađivati svoj posao. Nadalje, kakav je, zanima me kako nas ovaj zakon štiti potrošače od prijevare da se akcijske cijene ističu na proizvode kojima je istekao rok trajanja, onda se spusti cijena, takva hrana nije za akciju, nego je za … Hvala.
Hvala potpredsjedniče. Pa ovo u stvari nije replika nego samo evo odgovor kolegi i potpora svemu ovome što ste rekli, ali ne vi nego i ostali čelnici jedinice lokalne samouprave koji znaju bit naših problema. Ali i potpora ministru i njegovim suradnicima da ovaj zakon koji je napisan, koji ima nedostatke mi ćemo dati prijedloge možda da po našem viđenju vidimo čemu, po čemu bi ovaj zakon bio još bolji. Ali podrška svima onima koji žele ovaj zakon implementirati. Ja sam u početku rekao da možda i najveći problem u svemu tome skupa su ljudi koji rade u ministarstvu. Ministar ima najbolje namjere i napravio je jedan solidan zakon. Državni tajnik vjerojatno isto tako, međutim oni ljudi koji su na nižim razinama iz mog iskustva su problem, problem i to ne ide. Nama je najvažnije da sistem funkcionira, da zakon se stvarno sprovodi. To je ono najvažnije, ali ako to ne bude bilo, onda badava nam ovakvi zakoni ili slični zakoni, a stalno kažemo da su, svaki zakon je bolji. Međutim, činjenica da sistem ne funkcionira. To je ono što želim reći hajmo uskladiti ovaj zakon sa mogućnostima i ljudima koji rade u ministarstvu. To je najbitnije i onda ćemo biti svi zadovoljni, a pogotovo mi čelnici koji znamo u stvari u čemu je problem. Hvala.
Kolegice i kolege zastupnici, poštovani predsjedatelju prošao sam da vam budem iskren dijagonalno kroz ovo izvješće HBOR-a od nekih 195 strana i naravno nisam se javio za raspravu jer smatram da ima pozvanijih i kompetentnijih da o ovome govore. Međutim, poticaj da se sad javim za ovu repliku mi je da rasprava kolege Žagara koji je govorio o potrebi dakle edukacije i … u javnost potencijalne investitore i gospodarstvenike, akcija i programa HBOR-a pa sam u tom kontekstu zapravo htio a isto tako predložiti da se i prema hrvatskoj dijaspori koja dakle raspolaže sa najkvalitetnijim ja bih rekao kapitalom di se miniraju mogućnosti ulaganja i pruži potpora HBOR-a za investiranje u RH. Također sa pozicije Hrvata iz BIH smatram da se kroz nekoliko segmenata aktivnosti HBOR-a može potaknuti investiranje, zapošljavanje, ostanak u prvom redu Hrvata u BIH što je strateški interes ja sam siguran i RH i strateški nacionalni interes i na kraju krajeva i premijer je u svom ekspozeu BIH identificirao kao prioritetni vanjsko politički cilj. Dakle, kreditiranje iz financiranja projekata financiranih iz EU fondova, to je nešto dakle što sigurno može ispuniti interes i Hrvatske i hrvatskih područja u BIH. Smanjenje kamate za kompanije koje iziđu sa kvalitetnim projektima koji podrazumijevaju investiranje da tako kažem u BIH a to onda zadovoljava i taj segment uloge HBOR-a koji se tiče izvoza. Konkretno dakle sigurno određena proizvodnja bi se mogla izmisliti u BIH, kažem potaknuti zapošljavanje ljudi tamo, ostanak. Ali isto tako i Hrvatska u svom izvoznom cilju može profitirati na način što su neka tržišta dostupnija kompanijama iz BIH, a neka naravno koja su Hrvatskoj potpuno nedostupna su dostupna iz BIH. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Ove rasprave gotovo cjelodnevne o ovom Zakonu o sigurnosti u prometu dovoljno govore o značaju tog zakona i dovoljno govore o tome koliko smo svi svjesni situacije koja se dešava na našim cestama. Mi smo pažljivo slušali i bilježili sve vaše primjedbe. Moramo reći da ovo nije faktički prvo čitanje jer su dva čitanja već bila sličnih zakona i već sve one primjedbe koje su na ta dva čitanja u bivšem sazivu bila su većim dijelom inkorporirana u ovaj Zakon. Tako da cijeneći sve ovo što je rečeno, još jednim čitanjem mi ne bismo dobili opet savršen zakon koji bi bio za vječnost. Možda bi dobili kakvu nijansu, ali u svakom slučaju ne bi to bilo takvo poboljšanje koliko nam je važno da dobijemo jedan konzistentan zakon na vrijeme. Pred nama je još uvijek turistička sezona. Već ova rasprava cjelodnevna, već ove rasprave preko tiska kroz sve ove dane prije, imamo već naznake na našim cestama da je prekršaja manje, da je nesreća manje i da je smrti manje. Tako da uz sve dobre namjere da se donese što bolji zakon smatram da je manje šteta da ga mi donesemo po hitnom postupku i da ga počnemo provoditi, da se dogovorimo da to bude 14 dana ili 3 tjedna, koliko će biti prilagođavanje da se donesu podzakonski akti, itd. Međutim, mi moramo reći da smo donijeli zakon već samo to da je zakon donesen, već samo saznanje da je on puno stroži, da su sankcije puno jače nego do sad i što je najvažnije, da su provedive. Jer mnogi su rekli zastupnici do sada da i onaj Zakon od prije, do sada nije bio loš, ali je bio neprovediv upravo radi nemogućnosti neusklađenja sa Zakonom o prekršajima gdje smo mi usprkos toga što je policija, evo, govori se stalno o tome da nema dovoljno policije. Mi smo imali u odnosu na prošlu godinu u isto vrijeme 30% više prekršajnih prijava nego u prošloj godini. 30%. Ali gospodo draga, milijun prekršajnih zahtjeva stoji na sudovima neriješeno. I nitko više gotovo nije htio platit kaznu na licu mjes
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Vukovac. Vama je poznato, a i cijeloj javnosti je poznato da je Sberbanka najprije bila najprije vjerovnika, a potom je postala suvlasnik, tj. dioničar Fortenove. Poznato je i vama i cijeloj javnosti da oni već jako dugo nastoje prodati svoj udio u kompaniji. U ovim okolnostima osobito zadnjih nekoliko mjeseci s obzirom na rusku agresiju na Ukrajinu, s obzirom na režime restriktivnih mjera koje se usvajaju praktički u cijelom zapadnom svijetu na uštrb poslovnih financijskih subjekata Rusije, pa i banaka mi smatramo da je ova odluka Sberbanka da proda 43% udjela u Fortenovi koja je hrvatska kompanija u biti za kompaniju jako dobro i jako blagotvorno. Ona je sada na tržištu neopterećena bilo kakvim dominantnim imidžem ruskoga suvlasništva. To da je u ovako kratkom roku Sberbank odlučila prodati svoj udio jednom investitoru iz Mađarske to nisu odluke na koje utječe hrvatska Vlada. Hrvatska Vlada je imala svoju zadaću, evo ovdje sad je prošlo pa evo pet godina skoro od krize u Agrokoru. Imala je zadaću da osigura da ta kompanija preživi, da s njom prežive dobavljači, da s njom prežive obiteljska poljoprivredna gospodarstva. I mi smo u tome uspjeli bez troška za državu, bez troška za proračun. Ostalo je ja mislim danas nisam sto posto siguran, ali više od 50 000 radnih mjesta u okviru Fortenove i kompanija koje su u njenom sustavu što u Hrvatskoj, što u zemljama regije. Svi su dobavljači ostali na nogama, nitko nije propao, svi funkcioniraju. OPG-ovi su se naplatili, kompanija postupno se vraća na one uobičajene tržišne uvjete i status koji je nekad imala, a sve zahvaljujući intervenciji koju smo tada napravili. Tako da je s aspekta nas kada gledamo cjelinu aktivnosti u ovakvim okolnostima ovo dobar potez. Ovo je dobar potez. Vodite računa da je u suvlasništvu Fortenove više od 30% i hrvatskih kompanija i da se bez njih ne mogu donositi nikakve ključne odluke za funkcioniranje te kompanije. I ja mislim da je to dobro, a što se tiče o
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na prvoj sjednici održanoj 14. listopada 2016. godine razmotrilo je objavljanje konačne službene rezultate izbora za zastupnike u Hrvatski sabor, Državnog izbornog povjerenstva RH od 26. rujna 2016. godine. Nakon što je Hrvatski sabor donio odluku o svom raspuštanju koja je stupila na snagu dana 15. srpnja 2016. godine, predsjednica RH Kolinda Grabar Kitarović donijela je odliku o raspisivanju prijevremenih izbora za zastupnike u Hrvatski sabor koji su provedeni 11. rujna 2016. godine. Državno izborno povjerenstvo RH podnijelo je predsjednici RH Kolindi Grabar Kitarović izvješće o provedenim izborima za zastupnike u Hrvatski sabor koje je protekom rokova za podnošenje žalbi postalo i konačno. Povjerenstvo je utvrdilo da je u Hrvatski sabor temeljem odredbi Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor izabran 151 zastupnik i to 140 zastupnika izabrano je sa lista u 10 izbornih jedinica temeljem odredbi članka 38. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Troje zastupnika izabrano je sa liste u posebnoj izbornoj jedinici temeljem odredbi članka 44. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Osmero zastupnika nacionalnih manjina izabrano sa lista u posebnoj izbornoj jedinici temeljem odredbi članka 16. i 17. Zakona o izborima zakona u Hrvatski sabor. Povjerenstvo je utvrdilo da su zastupnici 8. saziva Hrvatskog sabora nakon odluke o raspuštanju Sabora u skladu sa odredbom članka 11. Poslovnika Hrvatskog sabora nastavili obnašati zastupnički mandata, te da im danom konstituiranja novog saziva prestaje zastupnički mandat. Istog dana prestaje zastupnicima prethodnog saziva Sabora članstvo u tijelima i organizacijama izvan Sabora na koji ih je imenovao Sabor iz reda zastupnika, a koje je imenovanje uvjetovano obnašanjem dužnosti zastupnika, a toga dana prestaje i članstvo u radnim tijelima Sabora imenovanim članovima. Slijedom iznijetog povjerenstvo je te
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Pred nama je Zakon o provedbi Uredbe EU o zaštiti životinja kojom se utvrđuje nadležno tijelo, postupanje nadležnih tijela, inspekcijski nadzor i prekršajne odredbe za provedbu ukupno 8 uredbi EU o zaštiti životinja koji propisuje sljedeće: Pod 1. – zabranu uporabe stupica na području država članica EU pa i RH te unošenje na području EU krzna, određenih divljih životinjskih vrsta i drugih proizvoda od tih životinja. Ukupno pokriva dvije uredbe. Nadalje, unošenje krzna i drugih proizvoda nije moguće iz država koje koriste stupice u hvatanju životinja ili druge metode protivno međunarodnim humanitarnim standardima. Pod 2. – propisuje uvjete za odmorište za životinje na kojima u trajanju od najmanje 12 sati ili dulje borave životinje u prolazu. Pod 3. – zaštitu životinja tijekom prijevoza i prijevozom povezani postupaka s tim da se odredba o zaštiti životinja tijekom prijevoza ne primjenjuju na prijevoz vlastitih životinja vlastitim prijevoznim sredstvima koje obavljaju poljoprivrednici na udaljenosti do 50 km od svoga gospodarstva. Nadalje, na prijevoz životinja koji nije povezan sa obavljanjem gospodarske djelatnosti i na prijevoz životinja izravno veterinaru. Također, uredbama se propisuje zabrana stavljanja na tržište uvoz i izvoz na područje EU krzna mačaka i pasa te proizvoda koji sadrže takvo krzno. Stavljanje na tržište unošenje na područje EU proizvoda od tuljana koji potiču od lova koji obavljaju eskimske i druge autohtone zajednice iz Kanade i Rusije te Aljaske i Grenlanda. Pod 6. – zaštita životinja koje se uzgajaju i drže radi proizvodnje hrane, vune, kože, krzna. U vrijeme usmrćivanja životinja se mora poštedjeti svake nepotrebne boli, nelagode ili patnje u vrijeme usmrćivanja ili sa usmrćivanjem povezanih postupaka. Najvažnije pitanje koje se uređuje ovim zakonom to je da se utvrđuje nadležno tijelo za provedbu uredbi Ministarstva poljoprivrede, pod dva
Hvala gospodine predsjedniče. Štovane dame, gospodo zastupnici. Ja mislim da je rasprava i u petak i danas pokazala da postoji jedinstveni stav, konsenzus da treba stanje sigurnosti i novčarskih institucija i građana popraviti. Možda se razilazimo oko toga kojim metodama to postići, ali je vrlo važno istaći to da su svi iskazali i zabrinutost zbog ovih razbojništava, zbog brutalnosti počinitelja kaznenih djela, ali mislim da to jako dobro, da smo svi svjesni da trebamo nešto poduzeti. Sve nadležne i odgovorne državne institucije da se stanje popravi, da se počinitelji demotiviraju, da sigurnost i novčarskih institucija i građana bude veća. Ja bih samo htio ponoviti nekoliko stvari. Broj kaznenih djela razbojništava je u opadanju. Međutim, očigledno je došlo do promjene strukture tih kaznenih djela. Opada broj kaznenih djela na ulicama, na javnim mjestima, međutim, povećava se broj kaznenih djela, razbojništava na banke, na FINA-u, na neke druge novčarske institucije i pokušali smo zbog toga ovim zakonom reagirati upravo uvodeći dodatne mjere za te novčarske institucije. Normalno je da moramo voditi isto tako i brigu i računa o svim drugim mjestima na kojima se događaju kaznena djela i da se treba preventivno djelovati na svim mjestima, na sve oblike kaznenih djela na koje policija mora odgovoriti kako bi sigurnost građana i institucija bila veća. Toga smo svjesni i kažem, ovo je jedna od mjera. Prijedlog promjene ovog zakona je jedna od niza mjera koje ćemo i predložiti i poduzeti kako bi svim oblicima kriminala stali na kraj, odnosno doveli do smanjenja tih kaznenih djela. Ja sam to rekao na početku da ovo nije jedina mjera nego je jedna od niza mjera koje moramo provoditi zbog toga što je smanjivanje broja kaznenih djela vrlo težak i odgovoran posao i zadaća. I ono što je možda isto bilo vidljivo, što bih samo htio reći, da smo svjesni da ne možemo samo promjenom zakona dovesti do smanjivanja broja kaznenih djela, nego da treba provoditi druge mjere. I tu je sigur