EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine Kovačev sa suradnicom. Svakako je ugodno čitati ovakvo izvješće tim više što je to izvješće u kontinuitetu, meni kao znanstveniku je to posebno drago jer na osnovu prošlih podataka možeš ekstrapolirati i buduće trendove, prema tome nema sumnje da će vjerojatno HBOR i u budućnosti ispunjavati svoju funkciju i financirati Hrvatsko gospodarstvo kako je to činio do sada. Rekao bih svega par riječi vezano uz vaše glavne pravce aktivnosti koje ste naveli u Izvješću gdje se spominje i financiranje projekata zaštite okoliša i energetske učinkovitosti, obnovljivih izvora energije. Kao i osiguravanje izvoza hrvatskih roba i usluga od netržišnih rizika, dakle te dvije točke se u biti odnose na znanost, razvoj istraživanje kao i na infrastrukturu kvalitete. Osobno se nadam da će HBOR u budućim svojim aktivnostima dobiti povjerenje od nadležnih da malo poveća marginu rizika vezano uz svoja ulaganja, na koncu konca, Republika Hrvatska se opredijelila za tržišno gospodarstvo i jasno je da treba tu anticipirati i rizik, bez toga kao i u fizici nastaje toplinska smrt, nema kretanja kapitala nema razvoja. Valjalo bi zapravo razmisliti o jednom širem mehanizmu da se Vlada odluči povećati marginu rizika i raznim fondovima kao bi oni mogli ulagati ne samo na tržištu kapitala u obveznice, dionice itd., nego i izravno financirati istraživanje i razvoj vezano uz znanost i na taj način ubrzati transfer znanja iz znanstveno akademske zajednice prema gospodarstvu. Na taj način će znanost vršiti i svoju gospodarsku funkciju, neće biti jalova u smislu poticanja i povećanja bruto-društvenog proizvoda. S druge strane i banke bi svojom djelatnošću ubrzale te procese i nadajući se da ćete pokušati nekako razmisliti kako da HBOR svojom djelatnošću pojača tu komponentu. Ja vam se zahvaljujem.
Mogu ovdje sa, sa mjesta? Prvi, prvi zaključak je, se ništa nije mijenjao. Drugi zaključak se mijenja i glasi: prije početka pregovora sa Europskom unijom Hrvatski sabor će provesti raspravu o Rezoluciji o strategijskim odrednicama pregovora Republike Hrvatske sa Europskom unijom koju će predložiti nacionalni odbor. Točka 3. mijenja se i glasi: obvezuje se Nacionalni odbor Hrvatskog sabora da prije početka pregovora o pojedinom poglavlju utvrdi pregovaračke smjernice za vođenje pregovora u ime Republike Hrvatske. Tako je dogovoreno. Hvala vama.
Hvala. Kolega Milinković stvarno konstruktivna rasprava. Slažem se s vama stvarno ured radi odličan posao na čelu sa pravobraniteljicom i vi ste to jako fino primijetili. Ali ja i dalje ne znam, a mislim da svi mi ne znamo zbog čega onda se kreće u pripajanje svih pravobraniteljstava pučkom pravobranitelju. I dalje nije razvidan taj razlog. Jučer kad je bio ministar i kad je predstavljao Zakon o pučkom pravobranitelju pitali smo ga kolegica Sobol kad je u ime kluba <PARTY>-a izlagala, pitala je ministra u svom objašnjenju imate na dvije stranice zapravo nije jasno zbog čega se pristupa tom pripajanju. Onda je ministar rekao u redu, ako vama treba više stranica objašnjenja mi ćemo u drugom čitanju to objašnjenje proširiti na 20 stranica ali suštinski nećemo ništa drugo reći. Bit će vam jednako rečeno kao što piše i na ove dvije stranice. Mislim to je onako krajnje neozbiljan odgovor i krajnje ... Ja ovdje sad imam pismo koje pravobraniteljica gospođa Slunjšak piše, šalje Odboru za ljudska prava, Odbor za zakonodavstvo, Odboru za ravnopravnost spolova, Odboru za rad i socijalno partnerstvo i sve fino moli i govori molim vas nemojte me priključiti pučkom pravobranitelju iz jednostavnog razloga što to nije u interesu osoba sa invaliditetom. Ona dalje isto navodi, evo citiram. Kaže ni dalje nije razvodno, pa ni iz uvodnog obrazloženja predlagatelja ovog zakona zašto se zapravo ukidaju postojeći posebni pravobranitelji. Od nekakvih navedenih razloga ja ću citirati samo jedan. Iz objašnjenja zakona, kaže spajanjem pravobranitelja unaprijedit će se korištenje postojeće mreže lokalnih ureda na način da će se postojeći tehnički i logistički resursi učiniti dostupni svim pripadnicima osjetljivih društvenih skupina Na to gospođa Slonjšak odgovara. Što se tiče obrazloženja razloga o dostupnosti i korištenju postojeće mreže lokalnih ureda navedenog unapređenja neće biti iz jednostavnog razloga što osim ureda u kojem radi pravobraniteljica za osobe sa osobnim invaliditetom niti je
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Javio sam se za raspravu temeljem činjenice da se za raspravu nije javio nitko. Ni u ime kluba, a ni pojedinačno što bi moglo značiti da naš Prijedlog nema smisla ili što ja mislim da nitko nema hrabrosti reći što misli po ovom pitanju. Ja sam konstiniran kao zastupnik nakon ovih 11 i pol godina da sam doživio u Hrvatskom saboru da se na ovu temu nitko ne želi očitovati. I ja i kolega Kovačević možemo raspravljati ja i vi kao što smo raspravljali i prošle i pretprošle godine na ovu temu i nažalost sam bio svjedokom činjenica o kojima je govorio kolega Kovačević. Nažalost sam bio svjedokom tih činjenica. 2 su strane medalje. Prije svega hrvatski branitelji, naši generali zaslužuju, deklaratorno se s tim svi slažemo, pomoć svoje države. Čak i u slučaju da sama država nema nekog drugog interesa osim samo njihove osobne obrane. A naravno u ovom slučaju to nije tako i to je ono što nas treba sve zabrinuti. Ovdje su naši čak kolege zastupnici, prije nego što postali optuženici jedan od njih je tužnim glasom objašnjavao nama koje još poznaje kakovo je njegovo stanje u svezi pripreme obrane optužnice. To je bilo prije jedno godinu i pol dana i nakon toga smo mi poduzeli neke političke aktivnosti koje su deklaratorno donijele neke rezultate. Nadali smo se da će donijeti konkretne rezultate međutim do prije neki dan nije se događalo ništa što bi moglo reći da je bilo nekakvih konkretnih pomaka. Nažalost ništa. Hrvatska država sa svim svojim ministarstvima, strukturama, stručnjacima, dužnosnicima po ovom pitanju formirala je savjet i taj se savjet sastao navodno dva ili tri puta na kavici i iza toga naravno ne postoje nikakvi konkretni tragovi o radu toga savjeta. A to je tijelo koje je navodno ovaj Sabor i Vlada sastavili kako bi u stručnom smislu preuzelo pomoć i našim optuženicima s jedne strane i s druge strane vodilo računa o zaštiti državnih i nacionalnih interesa vezano kroz optužnice na Haaškom tribunalu. Ono što kol
Također tražim stanku od 10 minuta radi dodatnih konzultacija vezano za ovaj zakon. Razlog je zato što državni tajnik u jednom kratkom obraćanju ovdje nije niti jednom riječju rekao koji su konkretno poslovi obalne straže, zapravo ključni posao nije rekao, a to je pod brojem jedan u samom članku 5. zakona, „nadzor i zaštita suverenih prava RH u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu i epikontinentalnom pojasu RH“, dakle u pojasu koji nije proglašen. Dakle, kako mi možemo uopće nešto štititi kad uopće nismo iskoristili svoje međunarodno pravo, pravo prema međunarodnom pomorskom zakonu, prema znači jednoj dobroj praksi u svijetu, da zaštitimo ono što je naše, tako da zbog tog razloga ja smatram da je ovaj pristup jedan nesuverenistički pristup kojeg vi imate, vi ste naglasili ovdje tri puta suverenost, a upravo pristup vaše Vlade znači je nesuverenistički jer se preko 23000 km2 našeg teritorija dalo, poklonilo na iskorištavanje, reću na uzurpiranje susjedima, ovdje prije svega mislim na Italiju, ali naravno mislim i na Sloveniju. Zapravo apsolutno je i smiješno je da smo mi zabranili ribolov svim onim ribaricama koje nisu iz EU, kao da nam Filipinci ili Indijci dolaze ovdje ribariti, a sami znamo da isključivo imamo problem sa talijanskim kočarima. Stoga znači tražim stanku da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovaj zakon.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Markovinoviću, vi ste lijepo u svojoj raspravi ukazali na učestala prozivanja o postojanju sukoba interesa kod predloženih članova Programskoga vijeća Hrvatske radiotelevizije. Ne samo da postoji Povjerenstvo o sprečavanju sukoba interesa nego je i zakon i novi, a i ta odredba je postojala i u starome, dakle dosadašnjem Zakonu o sprečavanju sukoba interesa o obnašanju javnih dužnosti da se na odgovarajući način odredbe zakona primjenjuje i na sve one osobe koje imenuje hrvatska Vlada, Hrvatski sabor. U ovom konkretnom slučaju ove osobe, dakle članove Programskog vijeća HRT-a imenuje Hrvatski sabor i znači oni samim time potpadaju pod odredbe Zakona o sprečavanju sukoba interesa. I zbog toga nije lijepo unaprijed proglašavati predložene ljude, predložene članove Programskog vijeća koje na HRT-u trebaju obaviti jako značajnu ulogu, unaprijed ih osuđivati dok se ne formira novo povjerenstvo, dok se oni ne imenuju i na određeni način pokažu odnosno povjerenstvo dokaže da oni stvarno nisu u sukobu interesa.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolege i kolegice zastupnici. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o javnim cestama Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice će podržati u cijelosti. Procesom usklađivanja hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije 2008. godine donesen je novi Zakon o koncesijama kojim je uređen postupak davanja koncesija, prestanak koncesija, pravna zaštita i postupak davanja koncesija i prestanku koncesija te Zakon o javno-privatnom partnerstvu. Prijedlogom zakona o izmjenama Zakona o javnim cestama isti se usklađuje s važećim Zakonom o koncesijama. Podsjetimo se, javne ceste su opće dobro i na njima se ne može stjecati pravo vlasništva niti druga stvarna prava po bilo kojoj osnovi. Javna cesta upisuje se u zemljišne knjige kao opće dobro u skladu s propisima koji uređuju zemljišno-knjižne upise. Javne ceste u smislu ovog zakona jesu ceste koje se ovisno o njihovom društvenom, prometnom i gospodarskom značenju razvrstavaju u jednu od sljedeće četiri skupine: autoceste, državne ceste, županijske ceste i lokalne ceste. Iste se razvrstavaju na temelju mjerila koje donosi Vlada Republike Hrvatske, a akt o razvrstavanju javnih cesta kojim se određuju autoceste državne, županijske i lokalne ceste i njihovo značenje donesti ministar nadležan za promet i objavljuje u "Narodnim novinama". Da bi se javnim cestama moglo kvalitetno upravljati, graditi i održavati iste, potrebno je izraditi planske dokumente. Planski dokumenti za građenje, održavanje i upravljanje javnim cestama su Strategija razvitka javnih cesta. Hrvatski sabor na prijedlog Vlade donosi strategiju kojom se utvrđuju ciljevi i plan razvitka javnih cesta u Republici Hrvatskoj u skladu sa Strategijom prostornog uređenja Republike Hrvatske. Strategija sadrži analizu stanja autocesta, državnih, županijskih i lokalnih cesta te potrebu razvitka istih. Temeljem mjerila za građenje autocesta, državnih, županijskih i lokalnih cesta te
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, uvažena gospođo zastupnice, ja nisam rekao prije svega da ćemo ukinuti nego nakon obrade poreznih prijava da ćemo napraviti analizu efekta olakšica koje su imale socijalnu kategoriju. Dakle, imale su u samo donošenju, prijedlog da to dakle bude socijalna kategorija, da se pomogne onima socijalno najugroženijima. Međutim, nakon obrade poreznih prijava na žalost većinu tih olakšica su koristili oni koji imaju velika primanja i koji plaćaju porez na dohodak po stopi od 35 i 45% pa sam podatak o broju iznajmljivača koji se povećao u zadnje dvije godine za nekakvih 8 ili 9 tisuća ali se prihod znatno smanjio je odgovorio na dva pitanja, prije svega sa priznavanjem olakšice podstanarima nismo povećali broj prijavljenih i nismo na takav način olakšali onima koji su podstanari iz jednostavnog razloga što su oni ovo porezno opterećenje su njihovi stanodavci su prebacili na njih. Istina je da od 850 tisuća prijavljenih poreznih prijava 730 tisuća ima povrat u ukupnom iznosu od milijardu i 150 milijuna, a ukupno uplata u proračun je 300 milijuna, a što se tiče neizvršenog obećanja PDV-a samo jedan primjer, Hrvatske željeznice, Ministarstvo prometa i veza bivše, potrošeno ukupno 241 milijun kuna iznad onoga što je bilo odobreno u proračunu 2003. godine, međutim, najveća tragedija, nigdje neevidentirano gospodo kredit HŽ za modernizaciju zajam od EBRD-a. Plan 85 milijuna, utrošeno 138 milijuna razlika od 53 milijuna nigdje neevidentirana. Modernizacija voznog parka HŽ-a zajam EBRD-a ukupno 35 milijuna, potrošeno 72 milijuna, razlika nigdje neevidentirana. Obnova pruge u Koridoru 5C zajam ... 50 milijuna, potrošeno 102 milijuna, 52 milijuna nigdje ne evidentirana. Dakle, ako se na takav način vode državne financije onda možete govoriti o deficitu 1% a da svojim nasljednicima ostavljate milijarde za naplatu, a isto tako Hrvatske autoceste kada se gospodin Čačić ovako slatko smije 867 miljuna neplaćenih obveza. Druga s
Ovdje nije riječ o nikakvoj obmani i nikakvoj laži, ovdje je riječ o tome da se formula opskrbljivača električne energije mijenja. U toku su pregovori načina na koji će se ona promijeniti. Što znači da oni cijelo vrijeme iz svoje cijene dio plaćaju za obnovljive izvore energije, za određena druga davanja i sve to uplaćuju u državni proračun. U ovom trenutku će se formula promijeniti na način da će oni te 3 lipe uplaćivati za energetsko siromaštvo. Dakle odatle to ide, ne iz proračunskih sredstava. Možda će samo za prvi mjesec biti to pokriveno dok se taj sustav ne uspostavi, ali definitivno je ovdje riječ o jednoj solidarnoj naknadi, ali onoj solidarnoj naknadi koju smo dogovorili sa tri opskrbljivača električnom energijom. Uredbom Vlade je predviđeno, to isto niste pročitali, formiranje nove pozicije i vi kao ministar financija jako dobro znate da se to može napraviti u proračunu. Prema tome, ja razumijem da vi kao oporba morate tražiti razloge zbog čega je ovo loš projekt, ali meni je važno da će građani dobiti svojih 200 kuna. Hvala lijepa.
<PARTY> je četiri godine nosio teret vlasti. Ima rezultate koje će vrlo teško dostići nova Vlada, ali imaju šansu četiri godine i ja im želim uspjeha u tome. Zaista im želim uspjeha jer ću i ja bolje živjeti tada, a i mnogi građani Hrvatske. Moj posao kao <PARTY>-a, a i cijelog <PARTY>-a će biti da pokušamo biti drukčiji u prijedlozima. Ne morate vi slušati, ali to je ono što kao političari želimo poručiti. Prema tome želimo se boriti za šansu da još jednom dokažemo da smo bolji od <PARTY>-a. Hoćemo li u tome uspjeti, reći će birači na novim izborima. A dok god je to ovdje, dio nas će govoriti. Što se tiče struke navikao sam da me mnogi vrijeđaju, ponižavaju, ali morate shvatiti uvijek je bitno koji puta i slušati. I slušati. Četiri godine iskustva u Vladi, ogromnog iskustva u financijama govori da nisam slučajno čovjek koji sam neprekidno u izvršnoj vlasti, ali ako vi ne želite slušati meni je to zaista žao. Zaista žao. Ali možda će netko drugi.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo nakon ove provedene rasprave koja zapravo pokušava problem malo prikazati u drugom svjetlu i odvući ga na temu da se ugrožavaju prava bolesnika. Ja bih malo vratio cijeli problem na jedno drugo promišljanje. Šta je sustav zdravstva i kakav on treba biti i šta je on do sada polučio. Ja bih rekao bez obzira tko s njim upravljao i kako upravljao taj sustav uvijek radi jednom svojom inercijom i on je kao neki … uvijek radi bez obzira koliko sredstava ulazi financijski u sustav ili ne. I on zapravo svoju zadaću napravi. On sve bolesnike koji dođu i na razinu primarne zaštite i u bolnicu riješi. Nekada sa više uspjeha, nekada s manje, nekada smo s time nezadovoljni, nekada smo jako zadovoljni i dobro je da primjećujemo te loše strane, da ih kritiziramo i da ih pokušamo popraviti. I mi smo se sada doveli u jednu situaciju da jedan sustav koji na taj način radi da smo pokušavali raznim mjerama u zadnjih 10-ak, 15 godina mijenjati ne bi li ih popravili. Ja vjerujem da su svi ulazili u promjene sa dobrom namjerom da će popraviti stvar. Ali se onda dogodi nešto što nismo očekivali, nismo planirali. Pa je već spominjati dopunsko osiguranje dalo svoje efekte da se povećala potrošnja naročito lijekova na recept. Ali još jedan efekt koji nije spominjan a ja ću ga spomenuti. Dok je bila participacija i kada se po danu plaćalo u bolnici 10 kuna, onda je sam pacijent kontrolirao svoj boravak, on je rekao ja idem kući, jer je supotpisivao račun. Kada je to prestalo uvođenjem dopunskog osiguranja prosjek liječenja u bolnici se produžio za više od jedan dan, to su pokazatelji i to je jedan od indirektnih učinaka dopunskog osiguranja, sve u dobroj namjeri. Dakle, već smo rekli te cifre koliko se tri milijuna recepata je povećano od 2002. do 2004. godine, peterostruko je povećan izdatak za lijekove iz samog dopunskog osiguranja da ne govorim one efekte što je indirektno imalo obavezno osiguranje, prema tome, pokazalo se da su troškovi porasli. Ono što
Hvala lijepo. Kolega Šemper ja sam iznenađen vašim stavom, negativnim stavom prema ovom izvješću do kojeg ste došli očito pod medijskim utjecajem i utjecajem onoga što je ministar Jovanović uvodno napravio da bi se stvorio takav stav. On je izvadio cjelokupno funkcioniranje Hrvatskog olimpijskog odbora pa onda nemamo primjedbu na 300 i nešto medalja ali imamo primjedbu na nekakav dio koji je tobože sada ugroza svih sportaša u Republici Hrvatskoj. I onda kažete ovo ne plaćam, ne gledam a gledam ono što plaćam, pa to je u redu, to je u biti, našoj biti nas Hrvata da uvijek ono što ne plaćamo ne cijenimo. A ja tvrdim d je to dobar sportski kanal. I onaj tko ga ima priliku gledati upravo je obuhvatio sve ono što ste vi dali kao zamjerku. Gdje možete pogledati utakmicu kadeta juniora hrvatske lige, na kojem programu? Jedino na Sportskoj televiziji ali to vas ne interesira jer nije interesantno gledati te pored nekog Messia i Inieste i svih ostalih. Onda to gledamo na nekoj drugoj televiziji. Ali ono što je bitno to ne plaćamo. A HRT plaćamo tisuću kuna godišnje i tamo nam ništa ne smeta, tamo je sve savršeno, to ne tražimo da se ukine. Ne tražimo da se dio sredstava uloži u takvu televiziju i da pomogne toj televiziji da opstane i da bude još bolja. Jer mi sporta na televiziji našoj koju plaćamo nemamo osim velikih natjecanja. Možete gledati Olimpijske igre svake četiri godine, eventualno svjetsko prvenstvo u nogometu i rukometu jer je to svima interesantno. Što ostalo imamo? Europsko prvenstvo u košarci svake dvije godine. Ali mora proći vrijeme. Mi tjedno nemamo na našoj televiziji nikakav sportski događaj. Tko to prati? A jedino onda sportski kanal i onda ga omalovažavamo jer za 5 milijuna kuna godišnje pokušava stvoriti nekakav program i to vama ne valja. Ali se svi zalažete za lokalni sport, za mlade itd. a upravo su oni tamo dobili određeni prostor da se promoviraju kao sport, a pogotovo i sportovi koji nisu toliko hajmo reći važni ili financijski privlačni marketi
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ispravljam netočan navod gospođe ministrice kad je rekla da korijenite promjene vrši ova Vlada i kao primjer navodi predlaganje strategije reforme pravosuđa koji je usvojio ovaj Sabor. Gospođo ministrice, samo donošenje strategije ne znači da su napravljene korijenite promjene. Odnosno, korijenite promjene su napravljene onda kad se uistinu naprave i Hrvatska je preumorna od donošenja zakona i tvrdnje kako smo problem riješili, a ti zakoni se nikada ne primjenjuju. Dakle, i sama strategije ne sadrži korijenite promjene ali i ono što sadrži nije provedeno.
Hvala lijepa. Pa kolegice Marinović da bi imali mogućnost odgovor replicirati se na moj odgovor dala sam repliku, nisam išla na ispravak netočnog navoda mada sam mogla. Ja sam itekako dobro čitala ovaj članak 7. stavke 5., 6. i 7. ali moram biti jasna. Što je ustvari suština? Kada se ukida pojedino državno tijelo ili ako se ukida zavod u konkretnom slučaju normalno je po svim zakonima Zakonu o radu i Zakonu o državnim službenicima da se znači preuzimaju svi djelatnici koji se zatečeni na radu. Međutim, nakon toga dolazi sistematizacija novih radnih mjesta i dolazi raspored radnika na radna mjesta koja su tim pravilnikom i tom sistematizacijom određena. Što znači da to nije garancija kao što vi smatrate, jer ste pogrešno tumačili ovaj članak, da će svi oni zaposlenici koji će biti i preuzeti i biti raspoređeni na odgovarajuća radna mjesta da će se dogoditi, vidite ja sam upravo zato i rekla, bitan je ustvari stavak 5. ovoga zakona koji kaže da oni radnici koji ne budu mogli biti raspoređeni na odgovarajuća radna mjesta njima će se otkazati ugovor o radu. To je suština. Nema garancije.
Gospodine predsjedniče, ministrice, pomoćnice ministrice, kolegice i kolege. Prije svega izražavam zadovoljstvo što se pred nama nalazi Strategija reforme pravosudnog sustava s planom djelovanja, s pripadajućim dokumentima. Preporukom u vezi racionalizacije mreže sudova, razvoj alternativnih načina rješavanja sporova i strategijom razvoja informacijskog i komunikacijskog sustava koji je Vlada Republike Hrvatske donijela na sjednici održanoj 22. rujna 2005. godine. Ova Strategija opetovano potvrđuje iskazanu namjeru Vlade Republike Hrvatske za jačanjem vladavine prava i uspostavu pravosuđa kao učinkovitog, pravednog, zakonitog, nepristranog i demokratskog načina rješavanja sporova. I unatoč tome što smo u dosadašnjem tijeku rasprave čuli brojna osporavanja, negiranja pa čak i ismijavanja ove strategije. Zadovoljan sam što stručna javnost dijeli mišljenje većine u ovome Saboru. Jučer je u raspravi, a i danas kolegica Lovrin spomenula je okrugli stol Znanstvenog vijeća za državnu upravu, pravosuđe i vladavinu prava Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti održano 12. prosinca 2005. godine gdje su se naj eminentniji i naj pozvaniji predstavnici struke pozitivno očitovali i podržali donošenje strategije. U strategiji se navodi kako postojeći ustavni i zakonodavni okvir Ustav Republike Hrvatske, Zakon o sudovima, Zakon o državnom odvjetništvu, Zakon o državnom sudbenom vijeću itd. predstavlja dobru pravnu osnovu koja osigurava neovisnost pravosuđa. Također postupak izbora, napredovanja, imenovanja i razrješenja sudaca i državnih odvjetnika, postupak njihove stegovne odgovornosti isključuje mogućnost utjecaja politike, zakonodavne i izvršne vlasti, odnosno taj utjecaj je sveden na najmanju moguću mjeru. No, unatoč tome važno je što ova strategija i predviđa nadograđivati, upotpunjavati mehanizme za jačanje samostalnosti, neovisnosti pravosuđa. Tako će sudbena vlast moći neovisno i samostalno od drugih vlasti ispunjavati svoju ustavnu zadaću u jamčenju načela vladavine prav
Smatram da HEP ne treba revidirati svoj plan zato što je u biti najstabilniji izvor električne energije je upravo imati diversificirani kompletan portfelj električne energije što znači naši obnovljivi izvori električne energije najviše dolaze upravo iz hidroelektrana, ali tu ovisimo o klimatološki o godini hoće li biti sušna godina ili će biti kišna godina. Ukoliko je godina kišna naši, naše potrebe za, znači naša vlastita proizvodnja električne energije je sigurno u većoj mjeri. No, međutim događa se da kod solarnih elektrana i kod vjetroelektrana ovisimo o mnogim faktorima kao što je, da li imamo, da li imamo dostatnu količinu sunčanih dana, imamo li dovoljnu ružu vjetrova tzv. na tim područjima. Stoga smatram da definitivno u našem ukupnom portfelju svi izvori električne energije trebaju biti zastupljeni, a najviše oni koje možemo sami proizvesti, a nuklearnu elektranu definitivno možemo. Da, kao što sam i spomenuo svjedoci smo naglih klimatskih promjena koje prema stručnjacima dolaze zbog toga što i količina, količina CO2 u atmosferi iznad svih dozvoljenih ograničenja stoga smatram da ne trebamo bježati od potencijalnih opasnosti koje mogu doći iz nuklearnih elektrana ali trebamo pogledati i ovaj sve brže rastući momenat velikih klimatskih promjena kao što su ogromni požari, suše, poplave, silna nevremena koji će nažalost porast razine mora, zagrijavanje i topljenje leda, znači definitivno sve to što se događa je posljedica velike količine CO2 u zraku i smatram da trebamo učiniti sve prije nego što pređeno na potpuno ili djelomično na obnovljive izvore električne energije, da se trebamo poslužiti nuklearnom energijom.
Poštovani premijeru, u ovoj nacionalnoj strategiji je puno lijepih želja, no malo je konkretnih rješenja. To govorim prije svega zbog toga što je koštala preko 30 milijuna kuna, pa bi očekivao da se i na nekoj stranici nađe nešto konkretno s obzirom da svaka stranica je koštala više od 200.000 kuna. Također ste ovdje spomenuli da očekujete i rast produktivnosti javnog i privatnog sektora u budućnosti. <PARTY>-ova vlada nije povećala produktivnost ni u državnom sektoru, ni u javnom sektoru, ni u državnim tvrtkama, tako da mi je čudno da biste mogli povećat produktivnost u privatnome sektoru. Molim vas nemojte pomagati privatnome sektoru, ne znam da li bi oni to preživjeli.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, čuli smo već iz prijašnjih rasprava da raste u Hrvatskoj broj ekoloških proizvođača u posljednjih nekoliko godina. To je naravno jako dobra vijest. Isto je tako dobra vijest da su potrošači i sve više dakle osviješteni i sve obrazovaniji, informiraniji o prednostima potrošnje namirnica proizvedenih u biološkom, organskom i ekološkom uzgoju i sigurno je da je u tom smislu ovaj zakon korak naprijed. Evo, i kolega je maloprije rekao dakle da se ulaskom u EU naši proizvođači, ekološki proizvođači stavljaju zapravo i dolaze na neki način na istu razinu sa proizvođačima u zemljama EU, odnosno poslovat će i proizvoditi pod istim uvjetima. Međutim, pravo je pitanje jesu li naši ekološki proizvođači za to spremni i hoće li imati dovoljno vremena prilagoditi se toj konkurenciji koja vlada na tržištu EU budući da naravno zemlje EU ulažu kako sada stvari stoje mnogo više u poticanje ekološke proizvodnje negoli što čini RH. U tom smislu dakle zalažem se za to da se u budućnosti veća sredstva izdvajaju za poticanje ekološke proizvodnje i tu ne mislim samo na poljoprivrednu proizvodnju nego mislim i na druge, na drugu proizvodnju. Dakle, proizvodnju kozmetike, proizvodnju sredstava za čišćenje i tekstila u krajnjem slučaju. Isto tako trebalo bi dakle više obrazovati i informirati potrošače, a u krajnjem slučaju mislim da je ekološka poljoprivreda uz recimo obnovljive izvore energije jedna od strateških razvojnih grana RH i da se u budućem razdoblju tome doista mora posvetiti veća pozornost. Čuli smo danas i od kolegice Sumrak da se mnogi mladi i obrazovani i stručni ljudi počinju baviti poljoprivredom u Hrvatskoj, osobito ekološkom poljoprivredom i raste broj ekoloških poljoprivrednih gospodarstava i sigurna sam da ulaganja u ovakvu djelatnost ne mogu biti pogrešna i naravno u tom smislu ponovno apeliram da se ulaže više, da se ulaže, ja bih rekla, i pametnije i strateški kako bi se
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Štovani kolega Kajin, da i vi i ja dobro znamo da je interes i intencija Zakona o poljoprivrednom zemljištu da poljoprivredni proizvođači dobiju osnov za svoj rad, a to je poljoprivredno zemljište i tu se slažemo da špekulacije i špekulanti, a imali smo dovoljno primjera u povijesti šta se radilo sa poljoprivrednim zemljištem unazad 10-ak godina, trebaju biti sankcionirani i ne biti u mogućnosti da raspolažu poljoprivrednim zemljištem. Sadašnji zakon stavlja prvi i prioritetni način raspolaganja, to je zakup na 50 godina. Jedan od drugih modela koji također zakon omogućava je privremeno korištenje na 5 godina dok se ne sredi zemljišno-knjižno ispravno stanje, dok nemamo istu situaciju u katastru, gruntovnici, stanje na terenu i mogućnost raspisivanja natječaja i zakon je dao mogućnost i kupovine zemljišta na kontinentu do 10 000 kvadrata, u priobalju do 2000 kvadrata i to sa točno striktno raspisanim kriterijima. Znači za okrupnjavanje susjednih parcela s ciljem okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta, ako se do tih čestica ne može doći drukčije nego preko čestica koje su u vlasništvu fizičke osobe, ukoliko se na tim česticama rade objekti za poljoprivrednu proizvodnju ili neki drugi gospodarski objektu u interesu Republike Hrvatske. Nigdje se ne spominje i nigdje ne postoji mogućnost špekulacija u toj priči. U 2014. godini imali smo ukupno 810 zahtjeva za 2276 katastarskih čestica za ovaj način raspolaganja samom prodajom. Što se tiče zakupa koji je osnovni način raspolaganja poljoprivrednim zemljištem, 124 natječaja raspisano u 2014. godini za gotovo 18096 hektara. Oni su u proceduri, za neke su ispisana rješenja, uvedeni poljoprivredni proizvođači u proizvodnju, za neki su to u tijeku i završetak obrade samih predmeta. I treći oblik je privremeno korištenje na 5 godina gdje smo u '13. i '14. skoro 60 tisuća hektara poljoprivrednim proizvođačima dali po tom modelu i da mogu ostvariti same potpore. Kad govorimo o poljoprivredn
Hvala lijepa. Priključujem se vašem oduševljenju za dovršetak auto-ceste Rijeka-Zagreb. Međutim, htio bi vam replicirati u jednom dijelu koliko se Vlada brine o riječkom prometnom čvoru. Brine se na način da u državnom proračunu za ovu godinu je uvrstila 20% manje sredstava za dionicu Rupa-Rijeka-Žuta Lokva. Riječki prometni čvor je totalno zagušen. Dakle, on je začepljen a po drugoj strani otvaraju se novi prometni pravci uz dužno poštovanje koji ne vode nigdje. Dakle, otvaraju se novi prometni pravci dalje. A riječki prometni čvor koji je totalno zagušen, kroz kojega prolazi gro turista koji dolaze u Hrvatsku, njemu se smanjuje 20% u ovoj godini od 49 u 2006. na 40 milijuna u ovoj godini i to je briga ove hrvatske Vlade za riječki prometni pravac.
Ja bih volio čuti gospodine ministre s koliko je to novca zaštićen odnosno uloženo za očuvanje arboretuma Opeka u Vinici jer samo javnosti radi arboretum Opeka je spomenik parkovne arhitekture najviše kategorije. Do sad je o njemu skrbila veterinarska i poljoprivredna škola u Vinici i Varaždinska županija u okviru tog spomenika kulture i dvorac koji je nažalost dosta devastiran. Pravomoćnim rješenjem Republika Hrvatska je postala vlasnik arboretuma Opeka i ja bih volio čuti prije nego što odlučim o eventualnom povlačenju amandmana o kojem se iznosu novca radi? Ja molim dodatno objašnjenje ministra na što imam pravo po Poslovniku. Moram reći da mene ovakav odgovor, imam pravo dodatno nakon obrazloženja.. Po Poslovniku..
Gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Pa evo iz provedene rasprave je u potpunosti razvidno koliki je značaj zaštite zdravlja na radu poglavito glede sprječavanja ozljeda na radu, profesionalnih bolesti i drugih bolesti koje su u svezi sa radom, naravno i sa zaštitom radnog okoliša. Naročitu pozornost zasigurno je potrebito posvetiti zaštiti mladeži, zaštiti žena osoba sa invaliditetom itd. A inače zaštita na radu kao organizirano djelovanje obuhvaća sustav pravila koja se primjenjuje, a ta pravila su sljedeća: pravila pri projektiranju i izradi sredstava rada, pravila pri održavanju ispitivanja sredstava rada, pravila koja se odnose na sredstva rada i zaposlenike, te prilagodbu procesa rada njihovom spolu, dobi, te duševnim, tjelesnim sposobnostima, osposobljavanje i obavješćivanje zaposlenika i poslodavaca sa svrhom postizanja odgovarajućeg stupnja zaštite na radu i zdravstvene zaštite, suradnju na svim razinama od poslodavaca, zaposlenika preko njihovih predstavnika i udruga do razine državnih ustanova i tijela. Sve to stoji u Zakonu o zaštiti na radu iz 1996. koji je izmijenjen i dopunjen 2003. pa evo i u našem sazivu 2008. koji je u tom dijelu napravljen. No naravno imamo mi aktivnosti i u svezi usklađivanja našeg zakonodavstva sa Europskom unijom i u tom naravno poglavito u poglavlju IX. Socijalna politika i zapošljavanje. U tom dijelu je Vlada donesla akcijski plan 2007. i u tom okviru, dakle da ne ponavljam je u skladu sa Direktivom 89. je bilo potrebito redefinirati određene institute, a koji se dakle odnose i precizirati ih, koji se odnose, to su postupci vezani uz obavješćivanje, savjetovanje i suodlučivanje radnika. To je sve rečeno jasno i sad one stvari koje su dakle bitne u tom dijelu. Isto tako su rečene u više navrata na ovom mjestu. Dakle, prvo u svezi pregleda onih koji su se prema posebnim uvjetima rada i dakle oni preventivni pregledi u tri godine koji bi bili dakle mogući i za one druge radnike. Drugi momenat je
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Lovrin, dakle vi ste sjajno elaborirali ono što cijeli dan želim upozorit ministra a to je da on sa ovom odredbom zakona koja je ovako jedna populistički napisana i koja se može zlorabit na tisuće načina. Međutim, on nije svjestan jedne druge činjenice, da s ovim načinom ograničava poduzetnike u njihovoj poduzetničkoj djelatnosti. Jer oni sa ovakvom odredbom članka 36. praktički ne mogu dobit nigdje kredit. Tko će njima dati kredit, ako za taj kredit njima nitko ništa ne garantira. Možete mahati s prstom koliko god hoćete, ali u ovom članku 36. piše da ne može bit njegova imovina koja mu služi za stanovanje. A šta ako netko krene friško u obrt, nema ništa osim stana, iznajmljuje radionicu. Hoće kupit stroj od 500000 kuna. Mora nešto založit da dobije kredit. Tko će njemu dat kredit ako zalaže nešto što sutra ne može bit predmet ovrhe. Ali kad bi definirali, ono što cijelo vrijeme govorimo što je imovina obrtnika i to automatski prenesti na trgovačko društvo gdje na isti način onda Ustavni sud tome neće prigovarati. Meni nije jasno zašto bježite od toga. Svaki obrtnik ima popis osnovnih sredstava jer ih mora imat. A tko će obračunat amortizaciju? On mora imati popis osnovnih sredstava. A ako hoće odbit pretporez isto ih mora stavit u knjigu popisa osnovnih sredstava. To je definirano Zakonom o porezu na dohodak. Međutim, ovo je jedna čista populistička priča. Mi sprječavamo da netko obrtnike iseli iz Hrvatske. Hajmo vidjeti koliko je to ljudi izgubilo kuću osim koji su išli u nekakve lihvarske kredite. I nemojmo se baviti da donesemo odluku koja je deset puta gora, koja će ljude onemogućit da podignu kredit, da dođu do stroja, da na kraju krajeva uđu u nekakav leasing odnosa leasing društvom da nabave nekakav stroj zbog jedne odredbe članka koja je populistička i ništa drugo. Ona obrtnicima ne pomaže, ona obrtnicima odmaže. Recimo što je to obrtnička imovina …
Uvažena pravobraniteljice, vi ste danas u svom usmenom izlaganju temeljem pisanog izvješća izrazili svoje nezadovoljstvo i zabrinutost brojem uključene djece u predškolski odgoj i dostupnosti ustanova predškolskog odgoja svoj djeci na teritoriju države Hrvatske i tu vas ja u potpunosti podržavam, a podržavam vas i zato što su ciljevi država članica EU još do 2010. bili uključenost najmanje 90% djece između tri godine i školske dobi i barem 33% djece do 3 godine starosti u sustav predškolskog obrazovanja. Naravno da kvaliteta nije u svim državama jednaka i da to ovisi o neujednačenosti razine i stručnosti sustava obrazovanja. No međutim, ja s druge strane želim naglasiti jednu drugu stvar, a to je da smo mi još 2013. u ovom Saboru, u ovom sazivu izglasali zakon, izmjene Zakona o predškolskom odgoju gdje smo makar uveli jedan alat, odnosno jedan međukorak gdje smo predškolu, odnosno taj pedagoški minimum proglasili obvezatnim tako da je naravno sa odgođenim početkom u školskoj godini 2014./2015. tako da se od 1. rujna ove kalendarske godine, odnosno iduće školske ne može dogoditi u Hrvatskoj da u 1. razred osnovne škole bude upisano dijete direktno iz roditeljskog naručja ili krila djeda i bake. Evo, hvala.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, predstavniče Vlade gospodine Plenković, kolegice i kolege. Na dnevnom redu je zapravo Izvješće Nacionalnog odbora za razdoblje od 01. srpnja do 31. prosinca 2009. godine. Na sreću ja bih rekla nešto zastarjelo što se podataka tiče. I zbog toga sam zamolila da se podijeli istovremeno na klupe što se tiče otvorenih, zatvorenih i preostalih poglavlja za otvaranje sadašnje stanje. To stanje, naravno, nije bilo takvo 31. prosinca 2009., ali budući da zastupnici zapravo moraju imati mogućnost praćenja situacije u pregovorima kako ona napreduje ili kako se mijenja, onda smo smatrali da je korisno da imate naprosto punu informaciju, dobijete i ovaj podatak koji je trenutno stanje. To je ovo što je podijeljeno na klupe, a koje se razlikuje jer se u međuvremenu je došlo do otvaranja nekih poglavlja i zatvaranja nekih koji su na datum 31. prosinca još nisu bili aktivirani, odnosno bila su ili zatvorena ili još nisu bila, bila su ili otvorena ili još nisu bila otvorena. Dakle, razlika između onog što piše u izvješću i onog što je podijeljeno na klupe je zapravo razlika u statusu, je razlika između stanja 31. prosinca 2009. i stanja na današnji dan. Ovo je samo ad informandum vama da znate u vašim eventualno razgovorima o toj temi kakvo je momentalno stanje. Što se izvješća tiče ovo je, ja bih rekla, posljednji izvještaj ove vrste gdje se govori i taksativno se nabrajaju sjednice i tema sjednica Nacionalnog odbora, što je učinjeno na tim sjednicama i status pojedinih poglavlja. U međuvremenu smo, po našem mišljenju, došli ili bi trebali biti, u završnoj fazi pregovora. Kao što znate naš plan je da pregovore završimo ove godine. I Parlament, a mislim i hrvatska javnost, trebaju moći dobiti i informaciju o zadaćama koje su pred Hrvatskom. Dakle, zadaćama koje treba obaviti kako bi uspjeli završiti pregovore ove godine do konca ove godine. Mi smo nakon 31.12. u Nacionalnom odboru organizirali jedan sastanak na kojem je bila i premijerka i vodi
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, poštovana zamjenice sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa evo možemo reći da svaka izmjena zakona koja se dogodi iz razloga poboljšanja činjenica koje nam ukazuju na to da smo negdje pogriješili ide u, jeste dobro došla, međutim slažem se sa svima onima koji su u prijašnjim raspravama napomenuli to da bi bilo dobro da ovaj zakon ide u treće čitanje, da se počinje primjenjivati najranije od početka slijedeće godine i da još dobro i kvalitetno iskomuniciramo ono što je u ovom zakonu ostalo nejasno. Ono što me posebno žalosti jeste kada kažemo utvrdili smo da nešto ne valja i sad idemo u izmjenu zakona, ali nismo detektirali što točno ne valja. Danas i kontraverze oko predstečajnih nagodbi duge su i traju gotovo od samog početka tih donošenja Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnim nagodbama ali da li smo mi odgovorili na pitanje u kom djelu te predstečajne nagodbe nisu dobre i što ne valja? Danas je bilo ovdje govora o tome da je oko 7 500 predmeta ušlo u predstečajne nagodbe ali da ih je realizirano negdje oko 2.300 čini mi se. Što je sa onim ostatkom od 2.300 do 7.500? Stečaj odlično. Dakle išlo se u stečaj. Zašto te predstečajne nagodbe nisu uspijevale? Što smo još mogli popraviti da bimo te predstečajne nagodbe sada u ovom prijedlogu zakona mogli reći, evo popravili smo to što nije valjalo i sada ako smo svi se složili zato da je predstečajna nagodba odnosno taj uvod u stečaj da tako kažem dobar, da zadržimo radna mjesta, da zadržimo proizvodnju, da dalje nastavimo raditi i ako nam je to cilj donošenja ovakvih zakona onda moramo najprije odgovoriti na pitanje što to sa ovih 5.200 pravnih subjekata koji su dali zahtjev za predstečajnu nagodbu nije bilo dobro i gdje smo to nešto trebali promijeniti da smanjimo 5.000 i toliko pravnih subjekata u stečaju, a da i njima na neki način omogućimo predstečajnu nagodbu. Druga stvar koju nismo raspravljali jeste to što je sa odobrenim predstečajnim nagodbama odnosno poduzećima koja
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ove promjene i dopune važećih zakona zapravo su izmjene koje kozmetski poboljšavaju važeće zakone čineći ih prilagodljivijim u okruženju Europske unije. I sa te strane nema nikakve dvojbe da se o ovim točkama raspravlja u paketu. Ali ono što je ovdje bitno i što ja kao zastupnik želim reći i osvrnuti se je moje viđenje s čim mi to u sustavu zdravstvene skrbi ulazimo i ući ćemo zapravo jer kažemo za dvije godine smo u Europi. Ulazimo u tu Europu. Sam sustav zdravstvene zaštite širinom svoje djelatnosti i akterima koji ju sprovode treba biti oslonac zdravog i učinkovitog društva. Stoga je važnost sustava zdravstvene skrbi duboko uvučena u sve pore jednog društva i u tom sustavu svakodnevno se isprepliću interesi davaoca i korisnika usluga. I stoga rijetko ćete naći nekoga tko nije zainteresiran i tko nema potrebu saznanja o stanju u zdravstvu i danas i sutra. Ovdje je govoreno o funkcioniranju zdravstva. Kolege su upotrebljavali statističke pokazatelje pretežito u prvoj polovici ove godine. Da se ne ponavljam ali moram napomenuti ma koliko se god trudili da instrumentom poslovničke mogućnosti zapravo ispravkom krivog navoda pokušamo relativizirati stanje u sustavu zdravstva ono nije dobro jer tako govore mnogi parametri na kojima ovaj sustav počiva. Osobno kao insajder unutar sustava zdravstvene zaštite egzistiram gotovo 3 desetljeća te mogu reći da je trenutna zdravstvena politika vrlo uska i preokupirana svojim bolestima. Kroz sustav kako trenutno funkcionira ne prepoznajem u čijoj je dominantnoj nadležnosti, podvlačim, dominantnoj nadležnosti provođenje zdravstvene politike? Da li Ministarstva zdravlja ili Ministarstva financija jer kroz svakodnevnu praksu često mogu vidjeti da se novac raspoređuje u sustavu institucija a ne u sustavu programa. Dakle da bi odredili prioritete reforme zdravstvenog sustava moramo razumjeti što trebamo mijenjati i zašto to trebamo mijenjati? Inač
Hvala lijepa. Pa gospodin Lesar opetovano je ponovio da je predsjednik Vlade doktor Sanader mu prijetio. Potpuno netočno jer on izmišlja. Jedan dan mu je prijetio doktor Sanader, jedan dan ga je nazivao doktor Sanader, drugi dan ga je nazivao i "prljave poslove", to su vaše riječi gospodine Lesar, "prljave poslove" je za njega radio gospodin Račan. Izvolite se odlučiti tko vam je prijetio. Sad ste i sami rekli da nemate nikakvih drugih argumenata osim njegova riječ protiv vaše riječi. … A njegova, a vaša je …
Kolega Nekiću, spominjali ste dovođenje sustava u red. Pa vrlo jednostavno je dovoditi sustav u red preko leđa onih kojih su najslabiji u ovome društvu. Znači, počevši od radništva, pa isto tako i od jedinica lokalne i područne samouprave, al ne one koje imaju puno novaca nego upravo oni koji imaju jako malo, jedva preživljavaju. A najbolji dokaz za to, jeste prošli petak ako ste bili u Saboru, a čini mi se da jeste, kad smo slušali raspravu o PPDS-u, o brdsko-planinskim područjima, o gradu Vukovaru kada je bila ujedinjena rasprava i vidjeli ste u kom pravcu sve to skupa ide. Zatim podsjetit ću isto tako, Zakon o predškolskom odgoju, što je donio, kakve obaveze je donio, i što jedinice lokalne samouprave moraju raditi da bi sustav mogao funkcionirati. Isto tako čuli smo večeras od ministra Linića što slijedi po pitanju primarne zdravstvene zaštite u idućoj godini. Znači najjednostavnije je tako dovoditi sustav u red i kazati evo kao što je radio Poncije Pilat, oprati ruke, sustav funkcionira i sve je u redu.
Poštovana potpredsjednice, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću pokušati biti što kraći i pokušat ću iznijeti neke stavove kao branitelj koji ipak vidim iz ove dosadašnje rasprave gledam malo drugačije na ovu cijelu stvar. Mislim da branitelji invalidi o kojima je sada riječ, zaslužuju da o njima raspravljamo na jedan način bez dnevne politike i bez politiziranja. Ne može nama nitko vratiti dignitet i ponos, hrvatski branitelji to imaju od uvijek i imat će ga uvijek. Može se mijenjati koliko hoćete Vlada, prošla, <PARTY>-ovska je prošla, koalicijska sadašnja, <PARTY>-ovska je iduća, ne znam koja, ponos i dignitet hrvatskih branitelja nikada neće nitko oduzeti jer mi ga imamo, zato smo i stupili u obranu ove domovine i mi smo to pokazali iz svojih djela. Ja ću se osvrnuti na slučaj, ovdje je netko u diskusiji rekao da ćemo mi dati PTSP braniteljima. Gospodo PTSP braniteljima neće dati Hrvatski sabor ni hrvatska Vlada. PTSP su branitelji zaradili na ratištu i za one koji ne znaju ni današnji Zakon o PTSP-u nije pošten, a mislim da ćemo ga mi vrlo brzo riješiti pa ja ću se truditi iz petnih žila da to napravimo. Po dosadašnjim iskustvima u Americi, nakon 20 godina se javlja PTSP gospodo, a ne zakonskim rokom od godinu dana ili mjesec dana. Ja bih to nazvao nesnalaženjem, neznanjem, ali nikako s tim da bi netko to pokušao hrvatskim braniteljima oduzeti pravo da bude bolestan i da se liječi. Pa mislim da do tog apsurda nitko u ovoj sabornici neće ići i mislim da smo tu što se tiče tog dijela, svi skupa za to da se napravi nešto pozitivno i da ovaj zakon, tj. ovo prevođenje o kojem mi danas pričamo, ustvari zaštiti naše branitelje koji jednostavno nemaju više živaca. Nemaju snage dokazivati svoj status, dokazivati svoju bolest. Ja nisam imao namjeru ulaziti u neku polemiku, ali ja vam moram ovdje ispričati. Prije dva mjeseca, tri mjeseca ima slučaj. Jedan moj vojnik bivši je obolio i lovili smo ga okolo i na kraju sada kao njegov zapovjednik došao i on je m
Gospodine predsjedniče, gospođo ministrice, kolege i kolegice zastupnici. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša Hrvatskog sabora raspravio je na 50. sjednici današnjeg dana i to u dva navrata Prijedlog zaključka kojim se Vlada Republike Hrvatske obvezuje na podnošenje detaljnog izvješća o zagađenju zraka u Sisku i brojnih ekoloških incidenata iz rafinerije nafte te donošenje mjera za sprečavanje istih koje je Hrvatskom saboru dostavio Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke aktom od 24. siječnja 2007. godine. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša na temelju svoje nadležnosti iz članka 83. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predmetni Prijedlog zaključka kao matično radno tijelo. Odbor je raspolagao pismenim mišljenjem Vlade Republike Hrvatske u kojem se navodi da Hrvatski sabor treba raspraviti o zagađenju zraka iz rafinerije Sisak te da će Hrvatski sabor izvijestiti iz mjerama koje je poduzela u razdoblju od 2004. do 2007. godine. Dakle u njenom mandatnom razdoblju. U uvodnom obrazloženju predsjednik predlagatelja ukratko je obrazložio predloženi zaključak Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke kojim bi se Vlada Republike Hrvatske obvezala na podnošenje detaljnog izvješća o zagađenju zraka u Sisku i broju ekoloških incidenata iz rafinerije nafte te donošenje mjera za njihovo sprečavanje. U raspravi na Odboru istaknuto je da bez cjelovitog izvješća i ocjene stanja nadležnih tijela teško provesti kvalitetnu raspravu o problematici zagađenja zraka u Sisku. Upitnim i nedovoljno argumentiranim ocjenjena je konstatacija navedena u obrazloženju prijedloga zaključka da Vlada Republike Hrvatske treba realizacijom ovog zaključka spriječiti trovanje građana Siska i okolice na način da se zatvore pogoni tvornice u Sisku koji su uzročnici ovog lošeg stanja. Izraženo je stajalište da je od značenja za rješavanje problema zagađenosti zraka u Sisku važan i angažman jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave te da bi u tom smislu za potrebe