EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Na samom početku želio bih reći jednu činjenicu. Da ne postoji opća suglasnost niti je se ona danas čula ovdje u Hrvatskom saboru po pitanju ovog Prijedloga zakona. Naime u ime Kluba gospodin Krešimir Čosić je izrazio apsolutnu rezervu, apsolutnu rezervu s obzirom na prijedlog koji je pred nama, a druga je stvar što sama rasprava, inicijativa kada je riječ o poljoprivrednoj proizvodnji, kada je riječ o turizmu ima svoje veliko značenje za ukupno gospodarstvo Hrvatske i ja kao inicijativu, kao ideju pozdravljam ovu raspravu. Cilj je svakako ovog Prijedloga zakona ali i vladinih mjera domaći proizvod plasirati u turistički sektor. Međutim moramo znati da je Vlada Republike Hrvatske i da su nadležna ministarstva izradili Nacionalni program poticanja poduzetništva, da je Ministarstvo poljoprivrede kao nadležno ministarstvo za poljoprivrednu proizvodnju nizom subvencija i poticajnih mjera dalo jedan veliki zamašnjak poljoprivrednoj proizvodnji i smatram da s te strane je namjera ovog Prijedloga zakona je već konzumirana u postojećem zakonodavstvu i postojećim mjerama Vlade Republike Hrvatske. Također smatram da sama koncepcija kad je riječ o samom Prijedlogu zakona koja postavlja pitanje likvidnosti odnosno kreditiranja poljoprivredne proizvodnje i proizvodnje uopće kao glavni problem kad je riječ o hrvatskom gospodarstvu što ona konceptualno apsolutno nije točna. Problemi hrvatskog gospodarstva su i druge naravi između ostalog, a to je jedan od segmenata bitan, ali smatram da smo problem likvidnosti i u zadnjih nekoliko godina i nadvladali. Zakon je ako pogledamo članke 3., članak 7., članak 10. on je apsolutno neprovediv. Potiče se de facto sve i odnosi se na cijeli prostor Republike Hrvatske. Od gostionice u Slavoniji do nekog restorana, reprezentativnog restorana u Zagrebu i konobe u Visu. Mislim da zakon sam po sebi je njegova poruka bila bi sljedeća. On je kompliciran tako da bi bio neprovediv i da po mom mišljenju, po
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, tijekom rasprave prvog čitanja dali smo jedan prijedlog da se razmotri kroz ciljeve sustava potpora za unaprjeđenje poslovnih aktivnosti u poduzetničkim zonama da se predvidi i sufinanciranje infrastrukture van poduzetničke zone ali za potrebe te zone. Vidim da to niste prihvatili, inače ostale primjedbe koje su bile iznesene je prihvatljivo, tako da mi ćemo u ovom smislu dati i amandman. Znači razmotrite još jednom infrastruktura koja je potrebna za poduzetničku zonu ali je izvan zone. Hvala lijepa.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pozdravljam opet predstavnike ministarstva, kolegice i kolege. Dakle, ovaj protokol koji se bazira na istoj konvenciji, dakle o dalekosežnom zagađenju zraka se odnosi na perzistentne organske polutante ne onečišćenje odnosno zagađivala tako da bi sugerirao da i ovo se uskladi po tehničkom leksiku budući da imamo već dugo sveučilište, fakultete koji o tome brinu i koji su uredili to područje. Tako da mislim da je naziv perzistentni organski polutanti odnosno bolje zagađivala. Dakle, čuli smo od predlagatelja da se radi o tvarima koje su postojane, šta to znači? Da trajno ostaju u prirodi, u uvjetima atmosfere, dakle nema promjena niti fizikalno-kemijskih niti su biološki podložno razgradnji, dakle nema enzima koji ih mogu razgraditi i dugo su odnosno možda za vijeke vjekova u prirodi. Toksični su daleko, dalekosežni odnosno daleko putuju i čuli smo i važno svojstvo da su topivi u masti pa se bioakumuliraju odnosno postoji biomagnifikacija. Dakle to su sve nezgodna svojstva i zbog toga je važna velika pozornost jer isto tako ove tvari nalazimo posvuda. Imate u morskoj vodi Sjevernoga mora, ne zna, u nanogramima, u sedimentu u miligramima, odnosno u mikrogramima i na koncu u tkivima živih bića se penje na miligrame po kilogramu. Dakle problem veliki postoji. Neke od ovih tvari su namjerno proizvede. Dakle spominjani su pesticidi, imamo raznih herbicida, raznorazne tvari, regulatori gorivosti, imamo i recimo poliklorirane bifenile, to su hidraulička ulja odnosno i transformatorska ulja koja su se godinama u velikim količinama proizvodili. Međutim postoji i nusprodukti koji nisu namjerni proizvodi nego su desili se kao nusprodukt određenog procesa industrijskog ili najčešće izgaranja pasu tu pahovi odnosno dioksini i furan, neke znamo, neke tek utvrđujemo, dakle tu je znanost aktivna, istraživanje i utvrđivanje uopće detektiranje i povezivanje sa problemima koje nalazimo u okolišu. Tako da je tu ozbiljna situacija, znanost radi zat
Poštovana kolegice potpredsjednice, uvaženi tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Temeljem ustavnih osnova Republike Hrvatske članka 133. stavka 1. izjašnjavanjem građana mjesnog odbora Tar Vabriga potaknuta je inicijativa za osnivanje općina Tar Vabriga. Kao što smo već čuli od predlagača zakona, navedeno područje mjesnog odbora Tar Vabriga nalazi se danas u sustavu, sastavu grada Poreča, te sadrži naselje Tar, Vabriga, Frata, Perci, Gedeči i Rošini. Za razumijevanje zemljopisnog položaja makrolokacije središte predložene općine Tar Vabriga nalazi cca 7 kilometara od centra Poreča, na pravcu državne ceste Poreč-Novigrad, a od perifilnih dijelova grada svega je nekoliko minuta udaljen automobilom. Znači nalazi se praktički u samom gradu Poreču. Ovo područje predstavlja znatan turistički potencijal, a samo turističko naselje Lanterna sa hotelima nad turističkim centrom i autokampom, ima oko 18 tisuća ležajeva. Ovo je turističko naselje u vlasništvu privatnog … poduzeća Rivijera sa sjedištem u Poreču. A u privatnom vlasništvu žitelja mjesnog odbora postoji svega oko 400 ležajeva apartmanskog tipa ili kao sobe za iznajmljivanje. Ukupno promatrajući taj turistički potencijal, predstavlja oko 20% ukupnog smještenog potencijala u području grada Poreča, dakel izrazito turističko mjesto. Ako bi promatrali samo područje mjesnog odbora, koje se proteže na području od 3 kilometra kvadratnih i ima sveukupno manje od 1900 stanovnika, onda je to zaista relativno jaki gospodarski potencijal. Na jednog žitelja imamo 10 smještajnih jedinica i daleko je od Hrvatskog prosijeka. Izuzetnim zalaganjem i … djelovanjem mjesnog odbora i suradnjom poglavarstva grada Poreča ovo su mjesta danas uređena zadovoljavajućom infrastrukturom, a budući postoji turistička zajednica dio financijskih sredstava ostaje u ovom mjestu. Uz turističku ponudu na području ovog mjesnog odbora postoji i zavidan komplementaran poljoprivredni potencijal na području od oko 1700 hektara obradive površine. Uz pogodne
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, štovane dame i gospodo zastupnici. Pred vama je prijedlog konačnog Zakona o Policiji. Trenutno je na snazi jedan zakon koji regulira pitanje u vezi Policije. Naime, Zakon o Policiji je objavljen u "Narodnim novinama" 129/2000. i on se primjenjuje od 1. siječnja 2001. godine te izmjenama toga zakona iz 2008. godine bila su uređena područja organizacija Policije, policijski poslovi i ovlasti te radno-pravni položaj policijskih službenika. Donošenjem novog Zakona o kaznenom postupku javila se potreba da se i postupanje Policije u predmetima koji se vode po Zakonu o kaznenom postupku uredi na odgovarajući način sukladno tom Zakonu o kaznenom postupku i zbog toga je u "Narodnim novinama" 76/2009. objavljen novi Zakon o policijskim poslovnim ovlastima i on se primjenjuje od 1. srpnja 2009. godine. Objavom toga, odnosno donošenjem toga zakona prestale su važiti odredbe članaka 3., 4., 5., 8., 9., 10. i 16. do 78. Zakona o Policiji koji se odnosi na područje policijskih poslova i ovlasti, a ostale su na snazi odredbe tog zakona koje uređuju organizaciju Policije i radno-pravni položaj policijskih službenika. Zbog toga je na odgovarajući način trebalo riješiti ova pitanja pa je u članku 1. zakona i propisano da se ovim zakonom uređuju osnove organizacije Policije i specifičnosti radno-pravnog položaja policijskih službenika u Ministarstvu unutarnjih poslova. U međuvremenu od donošenja ovoga Zakona o Policiji 2001. godine se dogodilo puno zakonodavnih promjena, stupio je na snagu, odnosno donesen je novi Zakon o državnim službenicima i namještenicima. Ministarstvo unutarnjih poslova je učinilo niz i normativnih, ali i operativnih aktivnosti radi usvajanja direktiva i pravne stečevine EU i to je rezultiralo i zatvaranjem Poglavlja 24. 2008. godine je počeo twining projekat u suradnji sa europskim twining partnerima u sklopu jačanja sustava upravljanja ljudskim potencijalima, sustava obrazovanja i obuke MUP-a pa je i usvojena Strategija r
Hvala lijepa. Kolega Radoš nabrojao je puno toga što bi se moglo ispraviti, ja ću se osvrnuti samo na jedno kad je rekao da su smijenjeni ravnatelji ne zbog razloga dugovanja nego po političkim kriterijima, što nije točno. Od 14 kliničkih bolnica, odnosno kliničkih ustanova koje su u ingerenciji Vlade smijenjeno je samo 6, prema tome, a pokazatelji financijski pokazuju da je postupljeno ispravno jer u siječnju 2004. godine trend potrošnje u bolnicama kliničkim je bio 25% veći nego godinu dana prije. Na kraju te godine potrošnja je bila u odnosu na prethodnu godinu u 12. mjesecu 4%, prema tome peterostruko je smanjena potrošnja zahvaljujući tome što su kliničke bolnice bile pod direktnom kontrolom Vlade.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Republika Hrvatska odlično napreduje prema punopravnom članstvu Europskoj uniji. Nakon povijesnog otvaranja pregovora 3. listopada 2005. godine u Luxemburgu iza nas je već gotovo godina i pol dana procesa pristupnih pregovora, godina i pol bliže ostvarenju jednog od najvažnijih nacionalnih ciljeva. I ovdje bih željela istaknuti da je za Vladu Republike Hrvatske osnovna misao vodilja pregovora kakvoća dogovorenog sa aspekta zaštite najvažnijih nacionalnih interesa, a ne isključivo njihova brzina. Bit je procesa u pripremi toga procesa, u pripremi za djelovanje u uvjetima punopravnog članstva kako državnih institucija tako i gospodarstva te svih segmenata društva. Rekla bih da trenutni kontekst proces pristupanja Europskoj uniji određuju sljedeće sastavnice. Ispunjavanje obveza koje proizlaze iz ispunjavanja uvjeta za članstvo, pregovora i provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, jačanje administrativne i pravosudne sposobnosti za učinkovitu provedbu pravne stečevine Europske unije, ostvarivanje maksimalne učinkovitosti u korištenju predpristupnih fondova te provedba komunikacijske strategije za informiranje hrvatske javnosti o Europskoj uniji i pristupanju Europskoj uniji. Ključni mehanizam za koordinaciju svih reformi koje se poduzimaju jest upravo dokument koji je danas pred vama, Nacionalni program za pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji. Sigurno primjećujete da je naziv dokumenta izmijenjen naglašavajući uznapredovalu fazu odnosa Hrvatske i Europske unije te procesa pregovora. MPPU 2007. već je peti takav dokument u nizu pripreme kojeg su započele još u rujnu 2006. godine. Nakon usvajanja od strane Vlade Republike Hrvatske na sjednici održanoj 18. siječnja ove godine, Nacionalni program upućen je u Hrvatski sabor kako bi zastupnicima bila pružena informacija o svim konkretnim aktivnostima koje proizlaze iz procesa pristupanja Europskoj uniji. Kao i dosada
Hvala lijepa. Evo kolegice Martinčević, apsolutno se slažem s vama da moraju postojati jednaki uvjeti za obrtnike fizičke osobe kao i za pravne osobe koje obavljaju poslove, koje obavljaju obrt. Premda je rekao ministar ovdje da se ne sjeća da je netko ušao u frizerski salon pa pitao frizerku ima li majstorski ispit. Nije gospodine ministre, naravno da ne pita zato što vjeruje da država kada je nekome dala obrtnicu i dozvolu za obavljanje određenog posla da onda to presumira i da ta osoba koja obavlja taj posao i zna ga obavljat, a ne da se građani prepuste nekome da učini od njih što god, pa da se onda poslije valjda žale, a znamo da i nema obveznog osiguranja za odgovornost. Dakle, apsolutno mislim da treba bit za posebne, vezane obrte kako to zakon i predviđa da mora bit odgovarajuća sprema, majstorski ispiti i da to onda mora imati pravna osoba koja se time bavi. Ono što mislim da nije dobro i da ne bi trebalo bit kod tih ispita ili svjedodžba, majstorskih ispita itd. nešto što nalazimo u programu za polaganje stručne osposobljenosti koje je donijelo ministarstvo. Evo tu piše i na prijedlog Obrtničke komore, ali negdje 2012. a to evo čitam recimo da vi ako hoćete bit majstor pečenjar ili pizza majstor, da onda imate u programu recimo jedan dio nasljedno pravo, nasljeđivanje i zakonski nasljedni redovi, pa onda zemljišne knjige, uloga zemljišnih knjiga u pravnom prometu, zemljišne knjige i javne isprave, od čega se sastoje zemljišne knjige, što je zbirka isprava da ne čitam dalje Zakona o trgovačkim društvima, stečaj trgovac pojedinac, društvo, društvo kapitala. To je sve u programu za osposobljavanje za pizza majstora za podopolagača za cvjećara aranžera itd.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice želio bih vas samo upitati nekoliko jednostavnih pitanja na vaše izlaganje. Lijepo je da se i <PARTY> javlja u ovakvim raspravama. No, za primijetiti je da ste vi o nekim detaljima koje ste sad ovdje spominjali četiri godine šutili, a posebno upada u uho onaj dio koji kažete da bi država trebala subvencionirati dio energenata, odnosno iznad one cijene, odnosno iznad 20% prihoda po kućanstvu. Ali poštovana gospođo, <PARTY> je šutio 4 godine u cijelom prethodnom mandatu, pa čak i onda kad je blok „Umirovljenici zajedno“ najavljivao da će Hrvatsku prijaviti Europskoj komisiji za nepoštivanje direktive Europske unije, jer je Hrvatska bila obvezna danom ulaska donijeti takav jedan propis kojim će se subvencionirati troškovi energenata za sva ona domaćinstva koja nisu u stanju to plaćati s obzirom na svoje prihode. Ali opet, dobro da ste se probudili malo iz ove hibernacije. Već sam vam to nekoliko puta rekao i drago mi je da idete ka tome. Al i isto tako, koristim priliku upozoriti vas da bi bilo dobro da kad sljedeći puta budete predlagali božićnicu da vodite računa kolikom broju ljudi ćete pomoći, a kolikom broju ljudi odmoći s obzirom da se niste sjetili predložiti onaj dodatak, odnosno određenu zakonsku regulativu kojima to ne bi ulazilo u dohodovni cenzus, pa sad imate na desetine tisuća ljudi koji zbog 12 ili 15 ili 20 kuna više od onoga dohodovnog cenzusa moraju plaćati obvezno dopunsko osiguranje. To ste trebali voditi računa kad je bilo vaše vrijeme. No, dobro da nakon četiri, odnosno 12 godina, a vi ste bili u prethodnom mandatu, dobro je da ste se sada sjetili toga.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega. TZ rade iznimno važan posao u brendiranju naše zemlje, posebno ću tu naglasiti TZ na kontinentu kojima je zasigurno teže nego na obali. Iznijet ću jedan pokazatelj TZ Brodsko-posavske županije koji je do kraja veljače 2020. odnosno prije pojave pandemije imao porast noćenja za 22% kao i većina naravno slavonskih županija. Sa 30. studenim ove godine ostvareno je 60% prometa u odnosu na 2019.g. što je pa evo dobar pokazatelj u ovim vremenima. Ovi pokazatelji ulijevaju nadu da se ipak isplati ulagati i promovirati Slavoniju, jamči ostanak na ruralnim područjima, ima ekološku, socijalnu i ekonomsku komponentu, ali naravno da tu postoji prostora za jaču promociju, ali svakako tu treba veća i jača podrška države.
Evo, zahvaljujem vam kolegice Petir. Uistinu, pola naših timova javne vatrogasne postrojbe je radilo na području Sisačko-moslavačke županije, okolnih općina, a pola na našemu području. Apsolutno svjesni da smo mi i puno razvijeniji grad, puno bogatiji, a da imamo puno manje oštećenja od drugih gradova, mi smo i prema Sisačko-moslavačkoj županiji uputili već za nekoliko dana nakon potresa i 200 tisuća kuna potpore, kao što smo i primili iz općina Kravarskog i Pokupskog u naše hotele apsolutno sve obitelji koje su ostale bez krova nad glavom i kao što sam već rekao u govoru, 30-tak obitelji iz Sisačko-moslavačke županije.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o djelatnostima socijalnog rada, koju ima za cilj znatno poboljšanje kvalitete djelatnosti socijalnog rada u RH. Mi u <PARTY>-u podržati ćemo ovaj konačni prijedlog Zakona, jer smatramo da se jasnijim uređenjem uvjeta za obavljanje i prestanak obavljanje djelatnosti socijalnog rada, pravima i obvezama stručnog usavršavanja, te organizacijom obavljanjem djelatnosti, usklađenjem poslova, za suvremenim znanstvenim postavkama, te proširenjem javnim ovlasti Hrvatske komore i socijalnih radnika, stvaraju pretpostavke za kvalitetnije, uređenije i uspješnije djelovanje profesije socijalnog rada. Također pozdravljamo činjenicu da se u ovim konačnim prijedlogom zakona, da su uvažene brojne primjedbe iz prvog čitanja, čime smo u konačnici dobili zakona koji je nomotehnički i jezično poboljšan. Korak naprijed, svakako predstavlja članak 20. odnosno mogućnost stjecanja i priznavanja prava na specijalizirane stručne kompetencije kako bi se omogućilo poticanje usavršavanja u pojedinim stručnim područjima. Izmjenom članka 33. napušten je prijedlog da se Upravni odbor Hrvatske komore socijalnih radnika uvede predstavnici ministarstva nadležnog za socijalnu skrb i Hrvatske udruge socijalnih radnika čime bi se osigurala neovisnost rada komore. Prihvaćena je i primjedba dana u odnosu na stručno usavršavanje te se propisuju prava i obveze stručnog usavršavanja ovlaštenih socijalnih radnika kao i pravo stjecanja specijaliziranih stručnih kompetencija s ciljem promicanja cjeloživotnog učenja i zaštita standarda i kvalitete. Sustav socijalne skrbi vrlo je složen sustav što je vidljivo prije svega prema velikom broju korisnika. Naime, prema Godišnjem statističkom izvješću za 2006. godinu bilo je 353.521 korisnik. Prema dostupnim podacima u sustavu radi 1.476 socijalna radnika, 1.404 na poslovima socijalnih radnika, a 72 na poslovima odgaj
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana državna tajnice, predstavnici ministarstva, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona javno-privatnom partnerstvu. Za realizaciju većih kapitalnih projekata poput izgradnje škola, bolnica, vrtića, domova, športskih dvorana, kulturnih ustanova, komunalne infrastrukture potrebna su velika sredstva osobito kada to promatramo na razini županija, gradova i općina. Osigurati sva ta sredstva zaduživanjem i direktnim investicijama lokalnih jedinica ili središnje države, nije realno jer bi razina zaduživanja znatno premašivala mogućnosti za otplatu kredita. Upravo zbog svega navedenog, a u želji da se zadovolje potrebe stanovništva, države su počele ulaziti u takve kapitalne projekte po modelu javno-privatnog partnerstva. Taj trend se pojavio i kod nas i prisutan je više godina. Cilj je države i lokalnih jedinica moći krenuti u više različitih kapitalnih projekata kako bi se zadovoljile različite potrebe društva, a s manjim angažiranjem sredstava. Javno-privatno partnerstvo omogućuje da se krene s više različitih projekata, jer privatni partner pokriva veći dio investicija na početku. On radi projektnu dokumentaciju, gradi, financira, održava i upravlja građevinom, a od javnog partnera, države, županije i grada, općine proračunskog korisnika dobiva mjesečnu naknadu. Ovaj odnos plaćanja naknade može biti izrazito dugoročan i po prijedlogu zakona je predviđeno čak do 40 godina. Karakteristično je dakle da se projekti u početku financiraju prvenstveno iz drugog izvora, iz privatnog sektora, a i dalje javni partner definira ciljeve koji su od javnog interesa, kvalitetu usluga i politiku cijena te je na njemu odgovornost za poštivanje navedenih ciljeva. Pošto se po ovom modelu gospodarske aktivnosti vrlo često radi o velikim i skupim infrastrukturnim projektima, nameće se potreba propisivanja jasnijeg i transparentnijeg odabira privatnog partnera i konzultanata na strani javnog partnera. Stoga se zak
Hvala gospodine potpredsjedniče. Nakon onog prilično deprimirajućeg izvješća o stanju u zatvorskom sustavu kojeg smo imali prilike čuti i o njemu razgovarati pred ponešto mjeseci ovo je jedan optimističniji dokumenat koji nastoji poboljšati stanje, uskladiti međusobno ponešto zakona, prije svega uskladiti Zakon o izvršenju kazne zatvora sa ovršnim zakonom, Zakonom o sudovima i nekim drugim zakonima. I situacija je tu savršeno jasna, takav zakon je potrebno ovog trenutka donijeti. Pošto se radi o prvom čitanju reći ću ponešto načelnih primjedbi koje mislim da bi trebalo uzeti u obzir u usuglašavanju Prijedloga zakona i izradi konačnog teksta. Naime čudno se miješaju, čudno se miješaju generalni stavovi o tome što je kazna zatvora i što se njom zapravo želi postići pa se neke ideje o kazni zatvora najliberalnijih sustava na zapadu pojavljuju istovremeno u članku za člankom sa pooštrenom represijom i tamo gdje treba i tamo gdje čini mi se nema nikakvog opravdanja za nju. Tako se primjerice u članku 3. ukida izdvajanje osuđenika na zatvorsku kaznu ovisnika o opijatima iz posebnih odjela odnosno posebnih zatvora premda je to i za sad zapravo u praksi bilo provođeno. Ti su ljudi boravili u zatvorima i u institucijama tog tipa sa ostalim osuđenicima. No dobro je da se ta odredba u potpunosti izbriše. Resocijalizacija tih ljudi i njihovo ozdravljenje vjerojatno dobrim dijelom ovisi i o boravku među ljudima koji nisu ovisnici. U člancima 19. i 20. govori se o novčanoj naknadi. U članku 19. o novčanoj naknadi onim zatvorenicima koji nemaju druga primanja. Jest da zvuči humano, jest da zvuči lijepo, jest da zvuči dobro. Samo mi nije jasno zašto ti ljudi dobivaju naknadu? Za što? Što su to napravili da bi trebali dobiti novčanu naknadu ako ju ne zarade u zatvoru? Počinili su kazneno djelo i zato su tamo. S druge strane zakon isto tako, Prijedlog zakona isto tako postulira novčanu naknadu za osuđenike koji se obrazuju tijekom izdržavanja kazne. Ako i ne rade, ako nema mogućnosti
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege saborski zastupnici. Zgrožena poražavajućim brojkama u sektoru stočarstva zamolila sam za riječ kako bih jasno i nedvosmisleno ukazala javnosti i svim dionicima hrvatske gospodarske scene kolika je važnost hitnog razmatranja osnovnog problema hrvatske poljoprivrede a to je izumiranje cijele jedne grane a to je grana stočarstva. Hrvatska poljoprivreda tone u sve dublju krizu što se naročito očituje u stočarstvu a posebno u proizvodnji mesa i mlijeka kao najvišem obliku stvaranja dodane vrijednosti u proizvodnji na selu. U gospodarskoj grani koja je ključni dio prehrambenog sustava i za koju u Hrvatskoj postoje upravo idealni uvjeti i duga tradicija mi se ipak odlučujemo za uvoz, za taj uvoz ponestaje sredstava jer se kronični vanjsko trgovinski deficit zemlje više ne može pokrivati zaduživanjem odnosno daljnjom rasprodajom obiteljskog srebra nacije. Moramo biti svjesni kako je stočarstvo upravo grana gospodarstva u kojoj gotovo sve ovisi o vlastitoj pameti i zalaganju. Glavna je značajka govedarstva višegodišnji ciklus proizvodnje što zahtjeva dugoročnost i postojanost u gospodarenju. Ono što učinimo danas, pune rezultate daje nam tek kroz pune 3- 5godina. Hrvatska zato mora u kratkom roku i u skladu s vlastitim potrebama definirati kulture svoga sela i strategiju njegova razvitka. Svaka dublja promjena sustava i načina razmišljanja zahtjeva dosta vremena kao i društveni konsenzus u najširem smislu. Hrvatska je pak primoran u gospodarstvo inicirati vrlo duboku promjenu u situaciju kad hrvatski političari i vrhovi birokracije, šira javnost a donekle i akademska zajednica ne očituju svijest o dubini krize, a još manje o njenim uzrocima. Upravo je zato izostao prijeko potreban radikalan zaokret onih politika koje su krizu stvorile i produbile. Srž tih pogrešnih politika stalno se reciklira kroz industrijalizaciju sela sa logikom prerađivačke industrije. Najbitnija je zadaća stvoriti klimu dijaloga umjesto dugogo
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, vi ste upravo sad potaknuli nešto o čemu ja govorim u više navrata. Da, u Srebrenici točno piše na ćirilici Srebrenica i to nikom ne smeta. U Sarajevu piše i na latinici i na ćirilici novo Sarajevo i Sarajevo i to nikome ne smeta. Srebrenica ima 8372 ubijeno u genocidu i ima još gotovo toliko ubijeno u koloni koja se probijala iz Srebrenice prema Tuzli na slobodni teritorij i u svom onom zlu koje se u toj regiji događalo. Još jednom se ispričavam svim žrtvama zbog poređenja jer je to nepristojno, ali broj srebreničkih žrtava u toj širem smislu jednak je broju ukupnih žrtava za vrijeme Domovinskog rata. I opet to nama ne smeta, mi tražimo da se zločin procesuira, da se zločinci kazne. Točno je, tamo ljudima jedino smeta jer ne mogu na bosanskom jeziku, dakle oni još uz svo zlo u školama djeca uče povijest koju je netko napisao u Republici Srpskoj sa pogledom na srebreničke događaje iz Republike Srpske, a to znamo kakvi jesu. Ali upravo to govori i tu me kao narod razočaravate da vi možete problematizirat nešto što ne može biti problem i da niste iskoračili u tu demokraciju, u jednu budućnost. Očekivali smo svi od Hrvatske, dakle ja sam studirao u Bosni, postdiplomski u Beogradu, uvijek smo vas doživljavali proeuropski, prozapadno, kulturno. Ništa niste odmakli sa onog balkanskog prosjeka. To je moj dojam nažalost.
A ja sam govorio o prijedlogu, o ovome što je predsjednik Josipović poslao pošto ste u jednom djelu, mislim da je gospodin Jurjević rekao da ćete vi podržati njegovog kandidata za predsjednika. Kad ste tako fino govorili o jednom djelu predsjedniku Josipoviću, a onda se sad odričete u ovom prvom što sam pročitao, što kažete vi ste fino pročitali da ipak to ne prihvatite, jel? Dakle, s jedne strane ga glorifikujete a onda sa druge strane odbacujete ono što je on, kompletan njegov prijedlog odbacujete. Treba biti ipak tu konzistentan. Što se tiče druge stvari? Danas sam pročitao jedan tekst da se ne može antikomunizam ili borba protiv komunizma da se opravdava antifašizmom. To je jedan vaš kolega izjavio. Ali ja vam mogu reći da ja od toga ne bolujem. Ja nešto puno nisam ni živio u tome sistemu, možda par godina do 90-tih godina, do nove Hrvatske države tako da ja tu nemam nikakvih predstavki ali ono što ću vam reć da se mnogo puta čini da se napada antifašizam i da se antifašističke i žrtve i tekovine i šta god hoćete drugo izjednačavaju sa komunizmom i da je to bio krivi sistem a sve se podvlači sa jednom tezom da bi možda trebali odustati i od antifašizma. To je ono što ste na početku jutros govorili. Pa dobro vezano za Vukovar, možda mnogi ne znaju ali u Vukovaru ima jako puno kulturnih spomenika koji datiraju recimo iz 17.stoljeća gdje imate natpise samo na ćirilici, samo na ćirilici i u obnovi sada u obnovi Vukovara i u obnovi tih građevina ti su normalno natpisi ostali poput Alekse Paunovića, magazin Mihajlović u samom središtu grada, mislim ne znam kako bi njih promijenili. Ali da vam kažem jednu stvar drugu, što se tiče broja koji je jedan od uvjeta za dvojezičnog mi svi znamo da je u prethodnih 10 godina odnosno možda se manje zna da je taj postotak bio 32,89% i možda se moglo pričati o ovih prethodnih 10 godina ali bez obzira na to kao što ste dobro primijetili i postojale su neke dvopismene ploče koje nisu nikom smetale. Zašto se sada ovo postavlja kao pit
Mi smatramo da je prošlo jako malo vremena od formiranja Vlade, pa do današnjeg dana kada trebamo prosuđivati ili ne prosuđivati o djelu pojedinih ministara, ali i Vlade u cjelini. Dakle, Klub zastupnika nacionalnih manjina će podržati ministra Željka Jovanovića i poduprijeti njegov ostanak u Vladi Republike Hrvatske. Smatramo da je prerano za donošenje suda o tome da li ova Vlada pa i ministar Jovanović rade svoj posao dobro. Razlozi zbog kojih je zatraženo iskazivanje nepovjerenja ministru Jovanoviću uglavnom se svodi na način njegove verbalne komunikacije i izražavanja, a vrlo malo se u stvari govori niti se može govoriti o rezultatima jer je naprosto prošlo malo vremena od izglasavanja povjerenja ovoj Vladi. Sigurno je da bi svi mi, pa i ministar Jovanović vrlo često trebali izbrojati do 10 prije nego što nešto kažemo. Isto tako je činjenica da svi mi, a ja vjerujem i ministar Jovanović vrlo često požalimo nakon izrečenog. Ali isto tako činjenica da je stanje u hrvatskom društvu takvo da nemamo vremena ja bih rekao brojati niti do dva, nego je vrijeme da počnemo efikasno djelovati i to je prije svega zadatak ove Vlade i zadatak naravno i ministra Jovanovića kao resornog ministra. Mi smatramo da ćemo tek možda otprilike godinu dana svi skupa biti u prilici i da će proći dovoljno vremena da ocjenjujemo rad ove Vlade, a da je to do tad naprosto prerano govoriti jer problemi u društvu su takvi da će trebati sigurno dosta i vremena i ozbiljnog rada da se te stvari u društvu poprave. Također, u ovom trenutku nije važno ni tko je odgovoran za ovako loše stanje u društvu. Dakle, izvođenje zaključka ili svaljivanje krivice na bilo koga naprosto nije plodonosno. Bitno je da svi skupa, a Vlada koju smo izabrali prije svega povuče vrlo ozbiljne i odgovorne poteze. I stoga mi pozivamo sve vas da u ovu Vladu da kažem još vjerujemo, da joj ukažemo povjerenje i sačekamo i nadam se dočekamo dobre rezultate ove Vlade. Ukoliko ova Vlada napravi dobre rezultate to će biti rezultati
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o posebnim porezima na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove. Hrvatska je pomorska zemlja u kojoj niz poduzeća živi od nautike. Prema dostupnim statističkim podacima zbog globalne krize i općeg pada potrošnje u prvoj polovici 2009. godine narudžbe za izgradnju brodica pale su za oko 70%. Dodatno porezno opterećenje koje je definirano Zakonom o posebnim porezima na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove još je dodatno smanjilo narudžbe za izgradnju brodica i njihovu prodaju. Dosadašnjim zakonom u istu su kategoriju bile svrstane i brodice od tri metra i velike luksuzne jahte, što je gotovo u potpunosti zaustavilo prodaju. Domaća mala brodogradilišta našla su se u vrlo teškoj situaciji doslovno pred stečajem. Zbog velikog pada prodaje izravno su se našla ugrožena 102 mala brodogradilišta sa oko dvije i pol tisuće radnih mjesta, a neizravnu štetu trpe dobavljači, kooperanti, proizvođači brodskih motora i opreme, serviseri, turistički djelatnici, leasing tvrtke, te gotovo svi iz nautičkog biznisa. Predstavnici udruga male brodogradnje više su puta iznosili primjedbe i upozoravali da se posebni porez na neka plovila povećao i do 12 puta, te da se time ugrožava njihov opstanak kao i opstanak pratećih industrija. Vlada Republike Hrvatske ispravno je reagirala na novonastalu situaciju i zato upravo danas pred sobom imamo ove izmjene zakona. Pristupilo se dakle analizi učinka postojećeg zakona i to temeljem podataka Carinske uprave o prikupljenim trošarinama i temeljem podatak lučkih kapetanija o novoupisanim brodicama i jahtama, te temeljem podatak kojima raspolažu predstavnici spomenutih udruga. Nakon provedene analize zatraženo je i dodatno mišljenje struke i prihvaćena je inicijativa Udruge Hrvatske nautičke proizvodnje, ud
Zahvaljujem. Pa evo osoba ste iz struke, imate iskustva u radu … i kao ravnatelje i kao učitelj, vidjeli smo da ovaj strateški okvir uvođenja cjelodnevne nastave zapravo predviđa i mogućnost odnosno da se gleda da li bi se nastavni sat produžio sa 45 na 60 minuta ili bi se čak uvelo 9 godina ili 10 godina osnovnoškolskog obrazovanja. Mislite li da je to realno zapravo u današnji sustav obrazovanja da se to može uvesti jer nigdje se recimo ne spominje na kako, na koji način s kojim sredstvima jer vidjeli smo ovo su sredstva samo za fizičku infrastrukturu, da li mislite da je to uopće realno?
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče i tajniče Hrvatskog olimpijskog odbora, kolegice i kolege zastupnici. Evo, u nizu datih pohvala i izraženih stavova ispred naših klubova, stavova potpore i mi u Klubu zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržavamo ovo programsko i financijsko izvješće jer smatramo da je na stručan i sadržajno potpun način obuhvatilo djelovanje Hrvatskog olimpijskog odbora i detaljno analiziralo postignuća i aktivnosti u hrvatskom športu. Izvješće potvrđuje da je Hrvatski olimpijski odbor ostvario punu odgovornost za razvoj vrhunskog športa u Republici Hrvatskoj, a to je i vidljivo iz ostvarenih športskih re prethodnim izlaganjima 293 medalje na svjetskim i europskim KUP-ovima i europskim i svjetskim prvenstvima. Posebno ukazujemo na uspješno djelovanje Hrvatskog olimpijskog odbora u promicanju olimpijskog načela i skrbi o nadarenim športašima. Razvojni projekti u području športa posebno su važno poglavlje i svojevrsna novina na području športa, a posebno naglašavamo nove programe Hrvatskog olimpijskog odbora pripremljene za lokalnu razinu. Veliki broj zahtjeva pristiglih iz lokalne razine, a vidljivo je iz izvješća da ih je 78 pristiglo za sufinanciranje programa lokalnih športskih zajednica, govori o stanju športa na lokalnoj razini, ali i o mogućnostima lokalnih i regionalnih zajednica, odnosno govori o teškoćama s kojima se susreće lokalna zajednica u financiranju pojedinih športskih programa, ali istovremeno govori i o Hrvatskom olimpijskom odboru koji pokazuje razumijevanje za programe i športska događanja na lokalnoj razini unatoč vidljivog nedostatka financijskih sredstava. Veseli pokazano razumijevanje i osigurana podrška za potpore športa, a posebno pokazano razumijevanje za programe športa djece i mladeži. Da je budućnost hrvatskog športa sigurna vidljivo je iz realizacije programa potpore športašima mlađih dobnih kategorija. Ulaganje u mlađe, garancija je za dugoročno uspješno djelovanje i dobre športske rezul
Gospodine predsjedniče, predsjedniče hrvatske Vlade, uvažena gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Svoje pitanje bih postavio Ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu doktoru Darku Milinoviću, a ono se odnosi na radio terapiju karcinoma. Moje pitanje je kratko i jezgrovito gospodine ministre. Poznata je stvar da su za radio terapiju karcinoma u Republici Hrvatskoj duge liste čekanja i oprema je zastarjela. Što zapravo Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi čini da bi popravilo takvo stanje? Zadovoljan sam vašim odgovorom, a uvjeren sam da ćete vi osobno kao i naša Vlada napraviti sve u tom pravcu da poboljšamo kvalitetu i brzinu.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo <PARTY>-a na 8. sjednici održanoj 15. rujna '21. g. raspravljao predmetnom prijedlogu Višegodišnjeg programa kao matično radno tijelo sukladno čl. 93 Poslovnika <PARTY>-a. Članovi Odbora suglasni su da je Program vrlo ambiciozan i da ga treba podržati obzirom na sve pozitivne učinke koji će proizaći provedbom istog. Uz neke primjedbe i upozorenja, Odbor je nakon provedene rasprave jednoglasno, 9 glasova za odlučio predložiti <PARTY>-u donošenje Višegodišnjeg programa katastarskih izmjera građevinskih područje za razdoblje '21.-30. Hvala.
Hvala potpredsjedniče <PARTY>. Kolega Bulj, mislim da je, a svima zapravo je jasno što se krije, krije jer krije se to da se zapravo ne smiju doznati podaci o korisnicima i o količini kredita koji su se izdavale. A ja ću vam sad reći samo sa Odbora za financije pošto vi niste član, pa vjerojatno niste ni upućeni gdje je zapravo predstavnik Vlade RH branio negativno mišljenje Vlade u kojem kaže da ovo već je transparentno i to na način da, kako oni kažu, transparentno je odnosno informacije su dostupne korisniku prava na pristup informacija nakon razmatranja konkretnog zahtjeva za pristup informacijama. Dakle, nije dovoljno što građanin prvo ne zna za koga će uopće zatražit tu informaciju, pa čak i onda da ide ono napamet, pa pošalje za svih 150 000 tvrtki, opet će se razmatrat taj zahtjev i onda će opet netko odlučivat da li on ima pravo na taj pristup informacija, dakle, to nije transparentnost.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Gospodo ministri. Ispravljam netočan navod gospođe Zgrebec, uvažene saborske zastupnice koja je rekla da vrtoglavi rast cijene energenata nije na adekvatan način praćen u Vladi i nadležnim ministarstvima, a da bi nakon toga u svom izlaganju i sama navela čitav niz mjera koje je Vlada i u međuvremenu napravila. Svjedoci smo i kroz različite segmente rasprava, o raznim temama na ovom Saboru, o svim tim mjerama i aktivnostima koje je Vlada usmjerila prema najvećim kako gospodarstvenim čimbenicima s jedne strane, a s druge strane i s ostalim segmentima društvenog javnog života da bi dovela do smanjenja cijena kako bitnih poljoprivrednih i inih proizvoda. A normalno onda nakon toga u skladu sa svjetskim trendovima, a zbog cijena energenata i velika posebna briga o opskrbi energije kako električne tako i one koja je vezana na sam plin. Hvala.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Habijan, evo ga cijelo vrijeme slušamo kad mi imamo nešto argumentirano da mi lažemo, da ne iznašamo točne podatke, prozvani smo cijelo jutro za, za kojekakve stvari, pa bi ja samo vas evo s obzirom da dolazimo iz iste županije da vidimo da jedino pravomoćne presude koje su bile izrečene kod nas su bile iz <PARTY>-a, pa onda kad veli gđa. Sabina Glasnović da su oni odmah isključili svoju bivšu županicu ovoga Lovrić Merzel iz stranke, nije istina 4. mjeseca nakon izricanja presude ste ju ovoga izbacili iz <PARTY>-a, pa bi vas lijepo molila da se očitajte malo.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. U raspravi o važećem zakonu kojeg je Hrvatski sabor donio sredinom 2010. Naglašeno je da politika potpora poljoprivredi predstavlja jednu od najvažnijih tema koje je Hrvatski sabor imao tijekom 2010. godine. S obzirom da se radi o reformskom zakonu čijim donošenjem ispunjavamo jednu od mjerila i to od zahtjevnijih mjerila u okviru poglavlja 11-Poljoprivreda i ruralni razvoj. Također je naglašeno kako će konačni rezultat ispunjenja ovog mjerila biti povoljan za RH i hrvatske poljoprivrednike s obzirom na činjenicu da im se potpuno otvara tržište koje broji oko 500 milijuna stanovnika, te da im se uvažavajućim preliminarne financijske omotnice bude znatno izdašnija financijska sredstva u vremenu koje je pred nama. Dakako, konstatirano je i to kako tu priliku moramo dočekati spremno za što je nužna pravodobna i kvalitetna priprema kako naših poljoprivrednika tako i državne administracije, a u kontekstu ukupnih reformi hrvatske poljoprivredne politike. Krajnja potreba učiniti i taj zadnji i najosjetljiviji korak, dakle okončati reformu nacionalnog sustava potpore poljoprivredi i ruralnom razvoju i na taj način učiniti ga kompatibilnim i prihvatljivim onome u zemljama EU. S posebnom pažnjom se govorilo o mjerama ruralnog razvoja i potrebi da naši poljoprivrednici na pravilan i dobronamjeran način shvate osnovan smjer promjena koje nas očekuju ulaskom u EU, odnosno da budući snažan porast udjela mjera ruralnog razvoja u ukupnim potporama dočekuju spremno i maksimalno ga iskoriste, jer upravo područje ruralnog razvoja predstavlja ključ za uspješnu tranziciju sa sadašnjeg modela potpora u poljoprivredi na budući sustav. Konačno govorili smo i o tome kako je reforma koja se predlaže Zakonom o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju kvalitetna, pravodobna i u političkom smislu iznimno odgovorna te da ju karakterizira jasna vizija i usmjeravanje nacionalne poljoprivredne
Pa evo kolega Matušić znamo da je država vlasnik velikih površina poljoprivredne zemlje i da ta zemlja dođe u funkciju da je poklanjala također velike površine gradovima i općinama, koje zatim su općine dalje distribuirale putem natječaja ne samo iskoristivši ih za radne zone neophodne nego i za poticaje poljoprivrednicima, odnosno da poljoprivrednici mogu obrađivati veće površine zemlje. Među njima su u najvećem slučaju hrvatski branitelji. Dakle, oni su najbrojniji koncesionari državne, općinske i gradske zemlje i nedonošenjem ovog Zakona bili bi itekako ugroženi. Treba napomenuti da brojne zadruge, više od 100 zadruga, možda ih ima i više braniteljskih, proizvodi vrlo kvalitetne prepoznatljive proizvode i zapravo da rezimiram pokazalo se da <PARTY> i <PARTY> nisu bili protiv branitelja samo od 2000. i 2003. nego nastavljaju istu politiku dan danas jer opstrukcijom ovog Zakona nedonošenjem zakona i nesudjelovanjem u raspravi i eto poticanjem da se zakon usvoji jer je na korist svima, oni upravo idu direktno protiv branitelja. Hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, s obzirom da sam i zadnji i da je već poodmaklo vrijeme ja ću nastojati maksimalno skratiti ovaj moj dio izlaganja. Šume u Republici Hrvatskoj ispunjavaju gospodarsko-ekološku i društvenu funkciju te imaju znatan utjecaj na kakvoću života stanovništva velikim brojem različitih staništa. Dobro gospodarenje šumama može povećati proizvodnju dobara i usluga pomažući na taj način stvaranju dodatnih radnih mjesta i podizanje životnog standarda te uređenje prostora i okoliša ugodnim za život. Ono na čega je Republika Hrvatska posebno ponosna a i bogata je, može se pohvaliti i o čemu moramo dobro skrbiti su vode i šume. Ovaj dobar zakon će pridonijeti i još boljoj brizi i gospodarenju hrvatskih šuma koje moramo sačuvati za budućnost kako iz gospodarskih tako i ekoloških nacionalnih edukativnih i ostalih razloga. Područje šumarstva i drvne industrije značajan izvor zapošljavanja naročito u ruralnim područjima, a to su upravo područja od posebnog državnog interesa iz koje područje i ja zastupam. U tim područjima koja su bogata šumom nažalost ima puno problema koji su rezultat ratnih razaranja i nemara u gospodarenju šumskim površinama za vrijeme okupacije. Sada je možda prilika sa ovim zakonom to ispraviti i dati veliki značaj brizi o šumama. U članku 3. se kaže da su šume i šumska zemljišta specifično prirodno bogatstvo te s opće korisnim funkcijama šuma uvjetuju poseban način upravljanja i gospodarenja. U članku 3. stavak 2. se navodi da se funkcije šuma odražavaju u zaštitit zemljišta, prometnica i drugih objekata od erozije, bujica i poplava utjecaja na vodni režim, hidro-energetski sustav i pitku vodu, stvaranje povoljnih uvjeta za liječenje, oporavak, odmor i rekreaciju, razvitak turizma i lovstva. U članku 8. se posebno naglašava da treba izbjegavati sječu rijetkih ugroženih vrsta šumskih vočkarica i ostalih vrsta sa bobičastim plodovima te ih štititi i unositi prilikom obnove šu
Hvala lijepa g. predsjedniče. Znači ovaj amandman u čl. 19, a dva se mijenja i glasi, pravna osoba može donirati u kalendarskoj godini za financiranje redovitih godišnjih političkih aktivnosti, najviše 100 tisuća kuna, samo jednoj političkoj stranci, ili 50 tisuća samo jednom nezavisnom zastupniku ili 30 tisuća kuna samo jednom nezavisnom vijećniku. Obrazloženje je sljedeće, predlagatelj predlaže godišnje ograničenje donacija pravnih osoba bez mogućnosti višestrukog doniranja većem broju političkih stranaka, odnosno većem broju <PARTY>h zastupnika ili <PARTY>h vijećnika. E sad, ja bih se vratio na ovih 4 milijuna kuna i možda čak imam jedno pitanje, ovako i za vas, g. Jandroković. Ja zaista godinama pratim kampanje i u nekim kampanjama sam i sudjelovao i znam sa koliko novca otprilike se može napraviti zaista dosta i moram priznati da su, da evo, sad mogu otvoreno reći da su <PARTY>-ove kampanje uvijek onako najbogatije, najraskošnije, rekao bih i najskuplje, da je produkcija, recimo televizijskih spotova uvijek vrhunska i da je <PARTY>, recimo, kao stranka uvijek, možda ne uvijek, ali vrlo često imao kampanje koje su zaista vizualno bile najbolje. Pa se ja sad pitam, što će vama te pare, što će vam ta 2,5 milijuna još ekstra? Znači sa ovim što je do sada bilo, vi ste radili izvrsne kampanje. Ako imate viška novca, dajte ih pučkim kuhinjama, dajte im socijalnim samoposlugama, dajte znači ljudima kojima treba Donirajte. Molim glasovanje.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, ova vaša ideja i ovaj vaš prijedlog je po meni dobar i hvale vrijedan. Međutim, takve stvari i takve odluke se ne mogu rješavati odlukama nego je to pitanje zakona i to bi se trebalo riješiti zakonom. Naime, još '92. godine je bio donesen Zakon o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo. On je nekoliko puta mijenjan i defacto je on danas pa se prema tome mi imamo analize, mi znamo točno i kad je u pitanju Vukovar jasno koliko čega i što ima. Ja vas pozivam da evo zajednički sjednemo predstavnici grada Vukovara i vi kao inicijator ovoga da sve skupa sa svih aspekata to pogledamo i ako se tako dogovorimo da napišemo novi zakon i onda ga uputimo prema Vladi odnosno poslije prema Hrvatskom saboru.
Hvala poštovani predsjedniče. Evo kratko samo želim još jednom ponoviti. Vjerojatno kao što je evo netko ovdje i rekao da je bila bujica mojih riječi pa možda se nije dobro čulo cifre. Ali mislim da zaista nije korektno govoriti o nekakvih 20 milijuna kuna potpore kao jedinog onoga što Vlada čini ili radi. Ja ću još jednom ponoviti 46 milijuna pretvoreno duga prema državi u temeljni kapital u vlasništvu dakle praktično otpisano. 40 milijuna potpora u dvije godine podijeljene, dakle 2005., 2006., 2007. nastavno dalje. 20 milijuna reprogramirano duga prema Hrvatskom zavodu za zapošljavanje. Priprema se program koji će vjerojatno ići prema tome pošto te tvrtke ne mogu vraćati da se na neki način taj dug otpiše. 26 milijuna pozajmica tvrtkama u poteškoćama koje vrlo upitno kroz program saniranja, konsolidacije će vjerojatno isto biti doprinos da one stanu na noge. 100 milijuna za, jamstava što se tiče Varteksa i tako dalje i tako dalje. To je niz dakle onoga što je Vlada činila, a ono što sada priprema i što želimo napraviti za naredne 3, 4 ili 5 godine. Za to upravo razdoblje prijelazno što je ovdje bilo govora sa strategijom energetske politike odnosno strategijom razvoja tog sektora koji ćemo prezentirati i dogovoriti sa Europskom unijom. Da u tom razdoblju mjerama sanacije, mjerama dakle restrukturiranja, mjerama ulaganja u tehnologije, mjerama svim koje treba napraviti da taj tekstil onda za tih nekoliko godina stane na svoje noge. Prema tome što se tiče gospodina Škegre ne bih komentirao, ali je tragično da sam ja od svog prethodnika, vašeg gospodina Jurčića čuo da tekstil nema šanse u Hrvatskoj. To je tragedija, ne da li je netko to rekao devedeset i neke godine. O uvozu i o tome kako dobro uvoziti se može to bi isto prošla Vlada mogla doktorirati na tom pitanju. Hvala.
Ispravio bih netočan navod kolege gospodina Bernardića. Tisuće i tisuće amandmana koje Vlada ne prihvaća. To jednostavno nije točno. Kolega nije bio zastupnik u onom prethodnom mandatu ali može pitati starije kolege. To jednostavno nije točno. Radi se o kvaliteti amandmana. Kad je amandman bio kvalitetan Vlada ga je prihvatila. A što se tiče zahvata u državni proračun kolega Bernardiću pa građani ne žele vaše zahvate, oni vam već dva puta uzastopno govore mi ne želimo da vi imate išta sa državnim proračunom. Da su htjeli vaše zahvate rezultati izbora bi bili drugačiji.