EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
… kolegu također koji je rekao da će, da sumnja u natječaj koji će biti raspisani i da će se najvjerojatnije u službe primati društveno podobne osobe. Ja ću iz svog osobnog iskustva iznijeti svoj slučaj, 1999. godine primljen sam u jednu državnu službu. Po isteku pripravničkog mandata u trajanju od 20 mjeseci i položenog stručnog ispita, državnog ispita naprasno sam smijenjen sa te dužnosti. Ostao bez posla samo zbog toga što nisam bio društveno podoban, društveno politički podoban. Hvala.
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Ovo pitanje je jedno od temeljnih pitanja gospodarskog poslovanja posebno s pozicije vlasnika, ali isto tako nije nezanimljivo ni sindikatima ni zaposlenicima, a posebno je zanimljivo u slučaju ako se nadmudruju ili pokušavaju dva ili više vlasnika utvrditi točno stanje da li uprava radi dobro, da li ne radi dobro. Od tih izvješća u mnogočemu ovisi sudbina nekih tvrtki a i problemi koji zbog tih nejasnoća mogu nastati. Klub <PARTY>-a podržat će ovaj zakon zato jer sadrži bitne odredbe koje u toj pravnoj nesigurnosti ili više bih rekao činjeničnoj nesigurnosti u bitnome poboljšava način i kvalitetu kako doći do adekvatnog izvješća koje će pokazivati pravo stanje stvari u trgovačkim društvima. To će se ostvariti kroz uvođenje javnog nadzora nad revizijskom strukom, ali i kroz provjeru kvaliteta rada samih revizora. Zakon o reviziji općenito uređuje obavljanje revizije financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja obveznika revizije, određuje osobe ovlaštene za pružanje usluga revizije, uvjete za obavljanje usluge revizije, revizijski odbor, osnivanje i rad Hrvatske revizijske komore te nadzor njezina poslovanja, nadzor i provjeru kvalitete rada revizorskog društva, samostalnih revizora i ovlaštenih revizora, izdavanje i oduzimanje dozvola za obavljanje usluga revizije te druga pitanja vezana uz reviziju. Zakon je u vrijeme donošenja bio usklađen sa 8. Direktivom Europske unije koja je izmijenjena 17. svibnja pa sukladno tome i prema novoj direktivi potrebno je uskladiti odredbe Zakona o reviziji na već spomenuta područja, dakle u dijelu mogućnosti obavljanja revizije stranih revizora na području Republike Hrvatske, u provođenju javnog nadzora nad revizijskom strukom u provjeri kvalitete rada revizijskih društava, samostalnih revizora i ovlaštenih revizora. Predloženim izmjenama revizor može biti i strana pravna osoba odnosno, koji će se povjeriti sam posao revizora, tada je javni
Hvala predsjedniče, lijep pozdrav vama i svim saborskim zastupnicima i zastupnicama, ostalim kolegama u Saboru. Pred vama je peti zakon odnosno prijedlog petog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, imali smo zakone iz '91., 2001., 2008. i 2013. plus osam izmjena tih zakona koji su bili na snazi. Ja vjerujem da svi donositelji zakona su imali nadam se dobre namjere ali rezultat svih dosadašnjih zakona definitivno nije idealan. Prijedlog koji je danas pred vama u drugom čitanju, Konačni prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, ima intenciju pokušati popraviti puno nelogičnosti u dosadašnjim zakonskim propisima i nadam se dovesti do efikasnijeg upravljanja državnim poljoprivrednim zemljištem i u jednom segmentu i zapuštenim privatnim poljoprivrednim zemljištem. Kao što sam rekao, zadnjih 27 godina se državnim poljoprivrednim zemljištem nije dobro upravljalo. Prvo ga nije htio nitko, jel' ih tamo 90-ih nije previše zanimalo, a onda kasnije kad su krenuli u ozbiljnije iznose poticaja, onda ih je počelo zanimati sve redom ali zapravo dobar dio njih ha nije koristio za ono što je trebalo, za poljoprivrednu proizvodnju nego za raznorazne manipulacije a ne bavljenje poljoprivredom. Pogodovalo se ponekad velikima i cijenom i prioritetnim koncesijama, pogodovalo se onima koji nisu poljoprivrednici ili ne znaju što je to poljoprivreda, pogodovalo se onima koji ne plaćaju zakup ali dobivaju poticaje, onima koji su dobili zemlju da budu stočari a stoke u tom razdoblju vidjeli nisu cijelo vrijeme zakupa, pogodovalo se nezakonitim ulascima u državno poljoprivredno zemljište, uništavanje tla. Ponekad su zemlju dobili i oni koji se uistinu bave poljoprivredom. Ulaskom u EU i plaćanje poticanja po jedinici površine, odnosno po hektaru, bez obzira na proizvodnju, odnosno, uz minimalnu poljoprivrednu aktivnost, stvari su postale, barem iz moje perspektive još zanimljive, evo, kad gledam sad iz pozicije Ministarstva poljoprivrede. Aktualnim zakonom izbacili smo i DORH iz kontrole zako
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani kolega Batiniću ja vas neću pitati o Agrokoru jer mislim da vaša stranka bez uvrede neće tu imati puno utjecaja o odlučivanju sudbine Agrokora, već me zanima čisto nešto drugo, s obzirom da velite da će <PARTY> podržati ovu Vladu pa me zanima da li je to vaš stav cijelog <PARTY>-a, djelomičnog <PARTY>-a ili nekog trećeg. Jer me zanima, imate evo jednog jedinog župana u Međimurskoj županiji koji daje izjave da njega stranka treba više nego on stranku. I nije koliko ja shvaćam iz izjava koje on daje u lokalnim medijima za koaliciju sa <PARTY>-om. Sada ili vaš župan daje kontradiktorne izjave ili obmanjuje još uvijek svoje birače u Međimurju i gdje ga na kraju krajeva podržava <PARTY> a ne <PARTY>. Pa me zanima da li ste se vi dogovorili o ovom stavu ili će sutra župan izaći u medijima da ipak njega nitko ništa nije pitao a trebali bi ga pitati jer kao jedini župan. I drugo, ako večeras, tj. sutra u jutro kako idemo po rasporedu rano jutro ova Vlada dobije povjerenje s obzirom da je potpredsjednik Vlade iz <PARTY>-a, evo i vi tu, ne znam da li ste vidjeli ovaj, malo lakše teme, ovaj zadnji spot HTZ-a koji je promoviran u Londonu, koji je po meni sramotni jer su promovirani samo dijelovi lijepe naše, no i za prvog predsjednika je Hrvatska bila do Drave a ne do Mure. Pa se nadam da neće tako biti i u ovoj Vladi. Ni jedan dio krajeva sjevera nije promoviran u tom spotu što je stvarno sramotno s obzirom da je Međimurska županija a i Varaždinska jedna od najnaprednijih županija uz Istarsku u Hrvatskoj, ali evo ni jedan kadar dvije sekunde se nisu mogle naći da se poprati. Pa me zanima s obzirom da ćete i dalje biti u Vladi da li ćete promovirati sjever i borite se za sjever. Hvala.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Dozvolite mi na početku osvrta kojeg ću dati u ime Kluba <PARTY>-a iznesem nekoliko načelnih primjedbi na ovo Izvješće koje nisu najbitnije kad govorimo o obrambenoj spremnosti, ali svakako su bitne i ukazuju na neke odnose između Vlade i Sabora Republike Hrvatske. Ovo Vladino izvješće koje je pred nama, Izvješće o spremnosti obrambenog sustava, stanju u Oružanim snagama i slično, obuhvaća dvogodišnje razdoblje. Moglo bi se pitati, postaviti pitanje zašto Izvješće za 2004. toliko kasni ili bi se moglo postaviti pitanje zašto Izvješće za 2004. je uopće preskočeno ili bi se pak moglo postaviti pitanje zbog čega su 2 godine slažete u jedno izvješće. Zašto o tome nema niti spomena u ovom Izvješću, zašto ako postoje opravdani razlozi nisu navedeni i šta to znači? S obzirom da svih ovih odgovora na ova pitanja koja sam postavila u samom izvješću, pa ni u obrazloženju koje smo čuli maloprije od ministra kao predstavnika Vlade nije bilo, mislim da je bitno konstatirati da Vlada nije ispunila obaveze prema Saboru koje proizlaze iz Zakona o obrani. Nije svejedno, iako je pase razgovarati o obrambenoj spremnosti za 2004. godinu, ali nije prihvatljivo uzeti zdravo za gotovo i složiti se s tim da se ovim izvješćem koje obuhvaća i razdoblje 2004. i 2005., odnosno popisi svega onoga što se u toku te 2000. događalo ili najvećeg dijela toga što se događalo u obrambenom sustavu da je to ono što bi trebalo sadržavati ovo Izvješće, odnosno ova obveza podnošenja Izvješća Saboru i da je uopće svrha zbog koje je ta obveza unesena u zakon na ovaj način ispunjena. Druga načelna primjedba odnosi se na to da je u ovom Izvješću sadržano i Izvješće o stanju obrambenih priprema, međutim i o tome zakon govori nešto drugačije. On predviđa da Vlada o obrambenim pripremama treba podnijeti posebno izvješće. S obzirom da u samom izvješću jasno stoji da je to sadržano u ovome pretpostavljam da Vlada ni tu ne misli izvršiti svoju
Poštovani kolega, opetovano ponavljam da zastupnici kluba <PARTY>-a nisu napustili brod, dakle nisu trenutno u sabornici zbog drugih obaveza koje imaju kao zastupnici. A ja vas molim da ne oduzimate meni pravo možda samo zato što sam žena da zastupam klub. Hvala lijepo. Hvala predsjedniče. Kolega Grmoja, ja zaista isto ne vidim da je neslaganje potpuno u mišljenju problem u ovoj koaliciji dakle ono što ste rekli da i sada postoji disbalans i maločas smo o tome govorili, ja samo smatram da mi kao zastupnici u Hrvatskom saboru trebamo težiti da zakonskim prijedlozima u budućnosti postignemo bolja rješenja od onih koje imamo sada trenutno. Tako da smatram da analizom cijelog sustava plaća u državnom odnosno javnom sektoru možemo iznaći pravednije i bolje rješenje i ajmo se potruditi da to u budućnosti izanaliziramo pa da vidimo šta treba napraviti. Hvala lijepa.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Postoji trenutak kada prestaje politika, a počinje borba za zdravlje i za živote ljude. Taj trenutak u Hrvatskoj, prošao je pred najmanje mjesec dana, ali sve ono što učinimo danas je bolje sada nego nikada. U Varaždinskoj županiji, nakon činjenice da smo po broju zaraženih od 925 na 100 tisuća stanovnika postali najugroženija regija u Europi, Nacionalni stožer odlučio je gotovo u cjelini prihvatiti naš prijedlog uvođenja dodatnih mjera. Prijedlog smo, doduše poslali prije 3 tjedna, a prije tjedan dana smo ga ponovili sa off 3 mjerama. Istovremeno sa prihvaćanjem, vrlo zanimljivo i sasvim sigurno bez naloga, u jednom je listu krenuo niz napada na g. već ovdje spomenutog, Đikića, kao i napada na župana Čačića sa osobnom porukom da ne zna upravljati krizom i da valjda sa cijelim županijskih stožerom zajedno reagira panično. Možda poruke šalju oni koji nas su svom smirenošću doveli u ovu situaciju, bilo nedonošenjem odluka ili opstrukcijom odluka. Naime, odluku o donošenju mjera gradonačelnici Varaždina i Novog Marofa, a čiji građani čine polovicu oboljelih u našoj županiji, izrazili su svoje neslaganje mjerama. Tome se pridružio i predsjednik Gradskog vijeća Varaždina, čime su svi zajedno jasno pokazali tko je kroz protekle tjedne opstruirao naše napore da se donesu čvršće mjere i sačuva zdravlje naših građana. Istovremeno, SZO objavljuje da naša susjedna županija, Međimurska, druga najugroženija u Europi. Da stvar bude jasnije, Nacionalni stožer donosi mjere samostalno ili na zahtjev županijskih stožera, upravo zato jer financijski aspekt mjera financiran od strane države. U našem slučaju imamo potpunu novost, a to je da je javni zahtjev zastupnika Habijana, da trošak obeštećenja tvrtkama zbog zatvaranja njihovih djelatnosti u Varaždinskoj županiji plaćaju građani Grada Varaždina i Varaždinske županije, a ne država kao što je to slučaj svugdje drugdje. Dakle, svima drugima u Hrvatskoj neka plati država, a građ
… izvješće o razvojnoj pomoći RH za 2019. godinu koje nam je predlagatelj detaljno obrazložio i koje je urađeno u skladu sa zakonom i sa nacionalnom strategijom razvojne pomoći. Ako promatramo razvojnu pomoć naravno korist od razvoje pomoći najviše imaju oni koji primaju dobrobit i korist. Ali pomoć od razvojne pomoći itekako imaju i države koje tu razvojnu pomoć daju kroz jačanja ugleda, utjecaja i međunarodnog položaja, a samim tim se doprinosi i gospodarskom i svekolikom drugom napretku država koje tu pomoć daju. Treba imati uvijek na umu narodnu poslovicu da se dobro, dobrim vraća. Za RH razvojna pomoć je možda čak važnija od većine drugih država. Iz nekoliko razloga. Ja ću nabrojat možda dva najvažnija. U susjedstvu RH nalaze se još uvijek nedovoljno gospodarski razvije države. Države koje su politički nestabilne i koje su još uvijek izvan euroatlanskih integracija. Za RH ova razvojna pomoć je također vrlo bitna jer izvan RH živi velik broj Hrvata osobito u susjednim državama, a naravno najveći broj u BiH. Zbog toga ulaganja u razvojnu pomoć nije trošak. Kao što su već neke kolege rekli to je itekako isplativo ulaganje u svakom pogledu. Ja se nadam da će ova razvojna pomoć koju RH daje od 0,13% BDP-a itekako brzo se povećati rast. Da će ona biti značajnije usmjerena kroz ovu direktnu pomoć. Direktnu pomoć susjednim državama koje su programski ovdje navedene. Da će ta pomoć doprinijeti gospodarskom razvoju ovih država. Da će ta pomoć doprinijeti političkoj stabilizaciji ovih država. Da će ta pomoć doprinijeti i uključivanju ovih država u euroatlanske integracije. Također da će u narednom razdoblju niz drugih institucija RH itekako biti uključeno u razvojnu pomoć. Prije svega to mislim na Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo poljoprivrede, turizma itd. Moram naglasiti potrebu uključivanja Središnjeg ureda za stambeno zbrinjavanje, Središnjeg ureda za demografiju itd. Nadam se da ćemo sve to …/nerazumljivo/… u narednoj strategiji razvojne pomoći. Da ćemo sinerg
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Klub Demokratskog centra i <PARTY>-a daje podršku ovom popisu, zašto, zato što u ovom popisu vidi zaštitu državnih interesa, zaštitu imovine, zaštitu prava radnika, zar može biti netko veći garant za ovu zaštitu od Vlade, čija je dužnost da Vlada i upravlja. Znači u ovom smislu dajemo podršku ovom popisu. Pred nama je popis, ja sam ga tako nazvao figurativno "210 veličanstvenih" među kojima je 167 trgovačkih društava, 34 javna državna poduzeća, te 7 javnih poduzeća i grupe društava. Kada uzmete ovaj popis i pregledaju se ovi podaci odmah se može vidjeti da su ovi subjekti na ovom popisu međusobno raznoliki, različiti su po veličinu, po tipu djelatnosti, po broju zaposlenika, financijskim potencijalima te jasno po uspješnosti. Ono što im je zajedničko, zajedničko im je da je država vlasnik najmanje u iznosu od 25%. Godi biti u društvu ovih tvrtki, osobito onih u kojima su redovite plaće, u kojima je, za koje je tržište osigurano, to osobito godi kada govorite i gledate na ovaj popis iz ugla Slavonije, iz ugla tvrtki sa područja tri županije, Brodsko-posavske, Vukovarsko-srijemske i Požeško-slavonske imamo ovdje 11 tvrtki, najveći broj ih je sa područja Vukovarsko-srijemske županije. Jasno bez pomoći i utjecaja države sigurno da neće moći izaći iz problema u kojima jesu jer dobro znamo svi da je to područje iznimno stradalo u Domovinskom ratu. Kada se nađete na ovakvim popisu odmah čovjek pomisli kako će dio ovog ugleda, te snage, te energije, te ljepote koje imaju ove veće tvrtke da će dio toga preći i na vas i opravdano se nadati boljitku. Godi kada se čuje da si na popisu od posebnog državnog interesa, napose kada te u biti godinama nitko ne gleda i dovede te na rub egzistencije. Posebno kažem to se odnosi na Slavoniju gdje smo mi u Slavoniji i tvrtke koje su na ovome popisu za proteklu Vladu bili na popisu posebnog državnog zaborava. U čemu je posebni interes kod ovih društava. U ovom obrazl
Gospodine potpredsjedniče. Kolega Reiner, predsjedniče odbora. Nakon formalne rasprave o nacrtu Poslovnika od petnaestak dana nakon kojeg niste usvojili praktički niti jednu ozbiljniju sugestiju koju smo dali mi u klubu <PARTY>-a, a vjerujem niti od drugih klubova zastupnika, nakon što je u utorak utvrđen prijedlog Poslovnika koji je upućen Hrvatskom saboru u srijedu uvršten u dnevni red, danas praktički u noći s četvrtka na petak odvijamo ovu noćnu raspravu da bi sutra odlučivali o amandmanima i izglasali Poslovnik. U četiri dana jedna procedura koja je za nas u oporbi silovanje parlamentarne procedure, za vas pretpostavljam ovo je vrhunac demokracije, dobra praksa koju ćete vjerojatno preporučiti i drugim parlamentima da u četiri dana donose izvanredno važne promjene Poslovnika, jednog od krucijalnih propisa po kojim djeluje demokratski Parlament. I ja ću vjerojatno imati prilike govoriti drugim parlamentarcima ili kolegama kako smo mi uspjeli u četiri dana donijeti ove važne promjene od utorka do petka. Dakle ja vas molim da kažete javnosti jeli ovo za vas dobra parlamentarna praksa i vrhunac demokracije kako ga vi vidite u Hrvatskom saboru?
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Ja bih zapravo i upozorio na posljedice koje se događaju primjenom upravo ovoga kredita koji je potpisan. Mi govorimo sada o njegovoj štetnosti koja je moguća u buduće vremenu, ali ja ću vam samo reći kako izgleda to na terenu. Na terenu izgleda da upis zaloga je na žalost zbog sporosti, nedosljednosti, nerada i svega ostaloga što imamo u pravosuđu i neadekvatne pretvorbe društvenoga u državno vlasništvo doveo do tragikomičnih situacija. Mi sada, evo kod mene u mojoj općini imamo upise koji su izvršeni samo zato što je to netko stavio pod kapu jednoga VUPIK-a ili ne znam PIK-a Vinkovci ili Belja, pa se upisivalo na željezničke postaje, na putove, na wc-e. Mislim mi trebamo stvarno gledati što kad dajemo u zalog što je sve obuhvaćeno, na koji način smo mi postali blokirani. I upravo radi ovakvih primjena i moramo biti ogorčeni jer u nekom modelu kad bi došlo i do potreba da se nešto razriješi mi bismo se pozvali na hrvatski sud, branili bismo interese koje imajmo hrvatskih ljudi. A što bi se dogodilo? Dogodilo bi se da bi rekao hrvatski sud što je i činjenica, mi nismo nadležni, znači mi nismo odobrili takav obli, upisa nego je to odobrio ugovor, ugovor koji je po anglosaksonskom pravu, koji je na kraju, realiziran upisom u knjige. Znači, naš sud je postupio po onome što je ugovor koji se bazira na anglosaksonskom pravu definirao. Tu tek dolazimo u tragikomičnu situaciju. I upravo je u tome i fundamentalna razlika između našeg i kontinentalnog prava i anglosaksonskog prava i to je jedini dio na koji se Vlada nije očitovala, na sve ono ostalo mi možemo. Naravno, oni mogu smijeniti i gospodina Ramljaka i to nije sporno. Jedino je sporno što će se dogoditi financijski, a to je ugovor rekao, to ćemo mi odrediti, to neće odrediti hrvatska Vlada i neće odrediti premjer Plenković. I upravo zato su i ugradili okidače tzv. što ćemo mi sve napraviti da jednu Vladu koja je nesigurna, nestabilna, ograničimo, da oni ne smiju djelovati. I onda ugr
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Vlade RH. Treba opet iznova ponoviti, proračun koji je danas pred nama nastavak je jednog kontinuiteta odgovorne fiskalne i ekonomske politike vaše Vlade i iz proteklom mandata i upravo zbog takve politike i takvog ... javnim financijama danas smo u prilici da smo ove godine uspjeli sačuvati likvidnost naše ekonomije, sačuvati radna mjesta i stvoriti preduvjete za proračuna 2021. g. On ima 2 temeljna stupa. <PARTY> rashoda jest očuvanje likvidnosti naše ekonomije, očuvanje sigurnosti naših radnih mjesta i, s druge strane, očuvanje socijalne sigurnosti i zdravstvenog standarda svih naših građana. <PARTY> prihoda u trenutku kada rasterećujemo dodatno poreznu presiju, rastemo, raste ta .../nerazumljivo/... generiramo rast novih prihoda i pametno koristimo strukturne fondove EU, tako da svi oni koji govore o ovome proračunu u kontekstu da je previše ljubičasti, ja bih rekao da je to proračun odgovorne i odvažne Vlade koja jasno zna upravljati javnim financijama i koji ima kontinuirani ekonomski rast.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Vuljanić, govoreći o nezavisnosti sudbene vlasti sudova onda ste odmah i naglasili činjenicu od koga bi to trebali bit neovisni, dakle od politike. A evo ja ne mogu sada a ne prisjetiti se primjera od prije 13 godina i to je nadam se da poslije toga ovo navodim baš zato da ne bi kasnije bilo takvih slučajeva. Primjer od 13 godina sjećate se pogibije one dvije šesnaestogodišnje djevojke u Makarskoj kada smo imali obrazloženje presude, da evo počinitelj, dakle onaj koji je prouzročio tu nesreću dolazi iz društveno prihvatljive obitelji. To je bilo obrazloženje presude. Pa zar treba govoriti da se radilo, dakle o osobi koja je poklonila bivšem premijeru BMW i govoriti je li to imalo veze ili nije imalo veze sa politikom mislim da je sasvim suvišno. Dakle, roditeljima te djece i pokojne Kate Erceg i Ane Andrijašević spomenuti ovako nešto mislim da je samo po sebi uvreda i za njih i za njihovu žrtvu. Prema tome, kad govorimo o neovisnosti apsolutno da i pogotovo ne na način da bude ovisna o politici. Ali opet ću reći, ukazati na pogreške i pogrešne sudske odluke. I ovo je bila pogrešna sudske odluka i dobro je da je javnost odreagirala i da je rekla to je pogrešno. To nije uplitanje u neovisnost sudstva. To je upravo za dobrobit i za stvarnu neovisnost sustava ukazivati na ovakve pogrešne odluke.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Materija sigurnosnih provjera do sada je bila uređena većim brojem zakonskih i podzakonskih propisa iz čega proizlazi zaključak o nedovoljnoj ujednačenosti materije i problemima u tumačenju istih odredbi u praksi. Predloženim zakonom predlaže se cjelovito i jedinstveno pravno uređenje provedbe sigurnosnih provjera kojima se kod kandidata za određene dužnosti radna mjesta, poslove ili statusna prava provjerava eventualno postojanje sigurnosnih zapreka iz područja nacionalne sigurnosti odnosno podataka koji naznačuju postojanje rizika od zlouporabe navedenih pozicija na štetu nacionalne sigurnosti. Članak 5. kaže: "Sigurna provjera provodi se na temelju upitnika za sigurnosnu provjeru čiji je sastavni dio suglasnost za provođenje sigurnosne provjere. Upitnik za sigurnosnu provjeru treba biti osobno ispunjen a suglasnost dragovoljno i vlastoručno potpisana od strane osobe za koju se ista provodi.". Kao iznimka od načela dobrovoljnosti iz članka 5. glede davanja pristanka na provođenje sigurnosne provjere u slučaju provođenja sigurnosne provjere u svrhu zaštite sigurnosti štićenih osoba i objekata, dobrovoljnost provjeravane osobe se ne zahtijeva budući da ovu vrstu provjere nikako nije moguće provesti gore propisanim postupkom ispunjavanja upitnika. ŽS obzirom na vrste zakon uvodi sigurnosnu provjeru za pristup klasificiranim podacima, temeljnu sigurnosnu provjeru i sigurnosnu provjeru u svrhu zaštite sigurnosti štićenih osoba i objekata. U okviru svake od navedenih vrsta sigurnosnih provjera propisani su stupnjevi provođenja sigurnosne provjere. Zasebni stupnjevi provođenja sigurnosne provjere određeni su različitim opsegom pitanja u sigurnosnom upitniku te izborom postupaka koji se provode radi provjeravanja pitanja i sigurnosnih upitnika a sve na način da se osigura razmjeran opseg i stupanj posezanja u privatnost provjeravane osobe koji je u vezi s važnošću pozicije ili st
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Dakle u suradnji sa TZ-om grada Zagreba pripremio sam ovu raspravu, bit ću slobodan, moj šrakopis sa svim primjedbama i prijedlozima po ova sva tri zakona uručit vam poštovani državni tajniče na kraju, nadam se da ćete neke od primjedbi i prijedloga usvojiti i kroz amandman Vlade, a neke amandmane ćemo i mi uputiti kao klub, no prvo Zakon o turističkim zajednicama. U odnosu na članak 16. i 60. uvođenja nadzora od strane skupštine ističem da je potpuno nejasan i nepotreban razlog ukidanja nadzornog odbora kao tijela koje je imalo važnu funkciju u djelovanju turističke zajednice. Smatramo da se barem trebala ostaviti opcija osnivanja nadzornog odbora. Na predloženi način uređenje proizlazi da tijelo koje donosi program rada i financijski plan može utvrditi nesvrhovito postupanje iako se postupalo u skladu s usvojenim programom rada. Ujedno se postavlja i pitanje što se događa ako odluke skupštine trebaju biti nadzirane. Neovisni revizor nije u mogućnosti niti u stanju nadzirati rad turističke zajednice kao nadzorni odbor posebno u slučaju turističkih zajednica s prihodom većim od 3 milijuna kuna koje moraju imati neovisno od revizora za vršenje nadzora sukladno ovom prijedlogu. U članku 53. stavak 1. kojim se uređuje neformalno udruživanje turističkih zajednica a može se odrediti sa samo jednu zajedničku aktivnost npr. zajedničko oglašavanje ili zajedničke aktivnosti na određenom tržištu. Određuje se da te turističke zajednice djeluju kao jedinstvene destinacija. Smatramo da ovakvo uređenje nepotrebno ograničava suradnju turističkih zajednica, a posebno u slučaju Zagreba s obzirom da bi u ovaj okvir ulazili već i do sada uspješno organizirane suradnje kada se ne bi obvezivalo od djelovanja kao jedinstvena cjelina što upućuje na neposrednu blizinu destinacija. Ovo bi bilo bitno jer bi turistička zajednica Grada Zagreba kao jedna od većih mogla sudjelova
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja bih se kratko referirao na izlaganje kolege Popijača u odnosu na izrečenu činjenicu o kaotičnosti, istinita je ta sintagma, kaotičnosti u cjenovnom smislu uopće u energetskom sustavu i tržištu u Hrvatskoj. Naime, vama je kolega Popijač vjerojatno poznata i činjenica da je Europska unija najavila promjenu politike prema europskoj aluminijskoj industriji jer su shvatili da je udio električne energije u proizvodnji tone aluminija u Europi previsoka. HERA je uz brojne druge podzakonske akte donijela i metodologiju za određivanje iznosa tarifnih stavki za opskrbu električnom energijom s ciljem uvođenja transparentnih tržišnih uvjeta nabave i prodaje električne energije. U ovoj vrlo složenoj priči u ovome Izvješću HERA-e o kojem mi danas raspravljamo isprepleteni su mnogi odnosi države, HERA-e, trgovaca, proizvođača, kupaca, potrošača itd. I ja vas pitam kako objasniti javnosti da Vlada RH, HEP i HERA nisu dugo uspjeli pronaći rješenje za probleme nastale između TLM-a Šibenik i njihovog glavnog poslovnog partnera Aluminija iz <PARTY>ara kojega Aluminij opskrbljuje sirovinama zbog čega je skoro došlo do gašenja i jedne i druge tvrtke. A molim vas lijepo Republika Hrvatska je u vlasničkoj ili suvlasničkoj strukturi i jednog i drugog poslovnog subjekta. Tko jamči da se ovo neće ubrzo ponoviti kod istih subjekata i nije li ovdje na djelu jedna totalna nebriga države o sudbini ovih značajnih gospodarskih subjekata i hrvatskih zaposlenika u njima čemu smo mi svjedočili kod mnogih drugih subjekata koji se već u predstečajnoj nagodbi, koji su pred likvidacijom pred zatvaranjem ljudi otišli na ulicu itd. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Pa evo, pred nama je jedan zakon zapravo o kome ne bi trebalo previše govoriti. Ali evo ja ću ipak nekoliko rečenica svega u ime kluba iz jednostavnog razloga da iskoristim priliku i da zapravo možda upozorim na neke činjenice. Zašto je za Hrvatsku bitno, dakle ova priča o ljudima koji nemaju državljanstvo, o apatridima. Iz jednostavnog razloga jer taj problem a posebno eskalira u onim sredinama kao što je kolega Čuljak rekao gdje dolazi do prekrajanja granica, odnosno gdje se jedna država cijepa u više država pa onda ako uz to imate još rat, ako uz to imate ta ratna stradanja koja su enormna, a svako ratno stradanje, a posebno ovo naše pratile su i velike ili značajne migracije, odnosno iseljavanje, protjeravanje itd. Mene je iznenadilo da u Hrvatskoj moram priznati ima samo u zadnje dvije godine je bilo svega 63 slučajeva osoba koje nemaju, koje su bez države. Očekivao sam da je to više jer se meni obratilo pet osoba da im pomognem konkretno sa savjetima i šta napravit s tim problemom. Čini mi se zapravo da je možda prilika da danas popričamo o jednom drugom problemu, a to je da ipak Hrvatska ima relativno dobar zakon o državljanstvu. Ali ja osobno držim da ga je vrijeme pregazilo. Mislim da je Zakon o hrvatskom državljanstvu iz '91. godine jedan od najstarijih ako ne i najstariji zakon u Hrvatskoj. Dakle, ima punih 20 godina. Ove godine je prošlo i 40 godina od potpisivanja ove konvencije. Evo možda bi jedina primjedba bila zašto u proteklih 20 godina ranije nismo išli u ratifikaciju ove Konvencije. Iako su u hrvatskom zakonu, dakle u hrvatskom zakonodavstvu koje tretira ovu problematiku dakle o Zakonu o državljanstvu ugrađena koliko toliko osnovna ili opća načela vezana za državljanstvo mislim da specificum hrvatske situacije, da zapravo vrijeme koje je prošlo iza nas je učinilo svoje i mislim da on u nekim svojim dijelovima, dakle zakon u nekim svojim dijelovima nije moderan. Ja znam da sam i prije
Hvala. Rasprava o referendumu s moje točke gledanja rasprava je o dva pitanja, jedno je pitanje Jesam li za ulazak Hrvatske u Europsku uniju Da ili Ne? To je zapravo što je rekao premijer Milanović svjetonazorsko pitanje mnogih od nas, a drugo je pitanje, prihvaćamo li ulazak Hrvatske u Europsku uniju pod uvjetima kakvi su dogovoreni u procesu pristupanja? Dakle, da li smo zadovoljni uopće s onim što je ispregovarano, da li smo zadovoljni s time. U čemu je problem s poimanjem samopristupanja Hrvatske u Europsku uniju. Ulazak u europsku uniju nije pitanje ni kulturne, ni civilizacijske, ni povijesne pripadnosti Republike Hrvatske prostoru Europe, mi u prostor Europe neupitno pripadamo kao što pripada Švicarska ili kao što pripada Norveška. Tu se nalazimo i zemljopisno i povijesno i civilizacijski. Pitanje ulaska u Europsku uniju, pitanje je ulaska u jednu jasno definiranu političko gospodarsku tvorbu uz odricanje jednog dijela nacionalnog, gospodarskog pa i etničkog suvereniteta, radi čega? Radi očekivanog gospodarskog boljitka, određene društvene stabilnosti i jedne povijesno vremenske determiniranosti u kojoj se nalazi Republika Hrvatska. <PARTY> kao regionalna, nacionalna, demokratska i proeuropska stranka nije protiv Europske unije ali dijelimo opravdanu bojazan pa i strah većine Hrvatskih građana, većine žitelja Slavonije da na referendumu ne znamo niti za što zapravo glasujemo kada zaokružimo "DA" niti za što glasujemo ako zaokružimo "Ne". To je svjetonazorski problem, a drugo je pitanje samih pregovora, načina vođenja pregovora, da li mi u Europsku uniju ulazimo kao jedna suverena država koja je vodila kvalitetno pregovore, da li smo ostvarili zadovoljavajuće pregovaračke rezultate ili u Europsku uniju ulazimo na koljenima kako smo i do sada najčešće u povijesti ulazili u razne državne ili paradržavne tvorbe. Pa i prevareni i podcijenjeni. Sve u pregovorima o pristupanju bilo je tajna od samog početka do samog završetka, javnost nije ništa smjela znati niti je
Da. Isti odgovor od svih ministarstava. Osigurana sredstva kroz razno-razne pozicije. A kad smo donosili Nacionalnu politiku za promicanje ravnopravnosti spolova tada je s ove govornice potpredsjednica Vlade tadašnja a i današnja rekla da će za provođenje nacionalne politike od tada pa nadalje dakle, od 2006. na ovamo u svakom ministarstvu biti posebna stavka sa iznosom za provođenje Nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova te evo, ja ne odustajem od ovog amandmana i molim glasanje.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa štovana kolegica je iznijela niz netočnih navoda kad je u pitanju SAPARD. Upravo ovo što je kolega Matušić rekao, pa nemojte obmanjivati javnost da je iskorišteno toliko i da je to gotova stvar. Taj program teče i traje i znamo puno onih koji su se javili i koji su u proceduri, i koji imaju velike šanse da iskoriste ta sredstva. A s druge strane netočno je da iskorištenje predpristupnih fondova je bitan uvjet za primanje članstva u EU. To je netočno. Primjer je Slovenija. Slovenija je izuzetno malo sredstava iskoristila kad su u pitanju predpristupni fondovi iz poljoprivrede pa nije bilo problema oko primanja u članstvo EU. Nemojmo obmanjivati javnost, prerano smo krenuli u predizborne akcije koje ne čine dobro da bismo upravo postigli upravo to što hoćemo a to je da iskoristimo što više novaca iz predpristupnih fondova.
Poštovani saborski zastupnici. Danas su pred nama dvije izmjene zakona koje se tiču mladih ljudi. Radi se o Zakonu o društvenoj poticajnoj stanogradnji i Zakon u subvencioniranju stambenih kredita, dvije mjere koje imaju za svrhu rješavanje stambenog pitanja mladih, odnosno osiguravanje doma za mlade ljude. Jedan i drugi zakon mijenjamo jer su to od nas tražili građani. Mi smo unazad godinu dana slušali zahtjeve njihove, komunicirali s njima i odlučili mjere dodatno poboljšati i prilagoditi upravo zahtjevima naših građana. Podsjetiti ću, sada je odobreno više od 5300 subvencioniranih kredita. Više od 5300 mladih ljudi uz pomoć ... subvencija kupilo je stan ili kuću ili izgradilo kuću. U tim njihovim domovima do sada je rođeno više od 700 djece. Zato mogu sa sigurnošću tvrditi da je ovo dobra i konkretna demografska mjera. Također do sada je izgrađeno 8276 POS-ovih stanova a u pripremi je izgradnja još 1000, pretežito na obali. Kad to zbrojimo radi se o više od 13,5 tisuća domova za preko 36 tisuća mladih ljudi. Zakon o subvencioniranju stambenih kredita donesen je u svrhu pomoći u rješavanju stambenog pitanja za mlade kao i u svrhu poticanja demografske obnove. Tim zakonom se uređuje subvencioniranje stambenih kredita koje građani, mladi ljudi do 45 godina starosti uzimaju od kreditnih institucija za kupnju stana ili kupnju kuće odnosno za gradnju kuće radi rješavanja stambenog pitanja. RH putem Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja i agencije za pravni promet i posredovanje nekretninama, APN-om subvencionira od 30 do 51% ukupnog iznosa obroka ili anuiteta u prvih 5 godina otplate stambenog kredita. Subvencioniranje kredita odobravati će se za kupnju stana ili kuće, odnosno gradnju kuće do najviše 1500 eura po kvadratnom metru odnosno do najvišeg iznosa od 100 tisuća eura u kunskoj protuvrijednosti. Rok otplate kredita ne smije biti kraći od 15 godina, visina subvencija ovisiti će o indeksu razvijenosti mjesta na kojem se nekretnina kupiuje ili gradi a to
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice, zastupnici. Pred nama je zakonski prijedlog koji bi trebao uskladiti naše zakonodavstvo sa EU kada govorimo o tržištima kapitala do sada je na snazi Zakon o tržištu kapitala koji će se još odnositi jedno razdoblje dok se ne budu zadovoljili svi uvjeti da tehnički ovaj prijedlog kada bude usvojen do roka srpnja ove godine bude na samoj snazi. Tržište vrijednosnih papira izuzetno nam je bitno na nacionalnoj razini kao i na europskoj razini zbog svih naših vrijednosnih papira koji su izaslani ne samo na našim burzovnim mjestima nego i koji su evidentirani u središnjim depozitarima vrijednosnih papira i način njihovog trgovanja u cjelini EU i usklađivanje naših zakonskih okvira sa europskim kako bi se nama omogućilo usklađeno djelovanje i prema drugim članicama EU kao i prema nama kada govorimo o poslovanju na tržištima kapitala. To se sve odnosi i na definiranje nadzornih tijela, svih postupaka, mehanizama kod reguliranja i namjere istih tražbina, kada govorimo o vrijednosnim papirima ali i o rizicima koji su prisutni, koji su trebaju evidentirati da bude transparentno poslovanje i kada govorimo recimo o našem javnom dugu, našim obveznicama, svim vrijednosnim papirima, dionicama, blagajničkim zapisima i slično. <PARTY>, Klub <PARTY>-a će podržati navedeni zakonski prijedlog. Kao što smo mogli vidjeti u izvješću koje je prethodilo ovome u prijedlogu zakona derivat jeste da se definira i Zakon o konačnosti namire u platnim sustavima, sustavima za namiru financijskih instrumenata. I općenito kad govorimo o rizicima i o namirama i o financijskoj likvidnosti ukupnog našeg sustava da se definiraju kakva su pravila igre kada govorimo upravo o trgovini vrijednosnih papira. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava navedeni prijedlog za usklađivanje našeg zakonodavnog okvira sa EU.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa uvaženi kolega Bačić, vi ste ispravno ukazali na problem da nije dovoljno samo donijeti zakone koji onda imaju etiketu europskog zakona nego je daleko važnije kao i kod svih drugih zakona da ih se pridržavamo, poglavito da ih se Vlada pridržava koja bi se prva morala pridržavati svih zakona. No, čini mi se da je važno naglasiti još dvije stvari, jedno je i kod samog preuzimanje, dakle usklađivanja našeg zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU, voditi uvijek računa da se radi o Hrvatskoj i o tome da se ponekad to treba prilagoditi prilikama koje vladaju u Hrvatskoj. Što ne znači da treba odstupati od direktiva, ali uskladiti to sa realnom situacijom u Hrvatskoj. Druga važna stvar koje mislim da se mora naglasiti je da nažalost u zadnjih tri godine smo mi imali cijeli niz zakona koji su bili označeni kao P.Z.E. i to je bio izgovor Vladi da inzistira na hitnom postupku kod tih zakona a da se uopće ustvari nije radilo o usklađivanju sa pravnom stečevinom EU, odnosno da se našao jedan detalj koji je bio izgovor kako bi se neke druge stvari provukle kroz te zakone i po hitnom postupku pod firmom da se radi o usklađivanju sa europskom pravnom stečevinom progurale stvari koje zapravo uopće ne spadaju u to. Mislim da to treba jasno reći, ta praksa je pomalo počela jenjavati a nadam se da će i potpuno prestati jer to što se je zbivalo u prošlom razdoblju sasvim sigurno nije nikom služilo na čast. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine ministre. Ne ulazeći u sami meritum koji je uopće nebitan i totalno promašen u ovom trenutku, jer u ovom gospodarskom trenutku kad vi idete sa minimalnom plaćom, trebate razmisliti da ugrožavate poslovni ambijent, pa čak i radničke mogućnosti. Ono što ja želim naglasiti je povreda procedure. Ja ne mogu vjerovat više, da jednostavno ne možete shvatiti da trebamo poštivati proceduru donošenja Zakona. Znači, za obrazac prethodne procjene učinka e-savjetovanja je trebalo 14 a ne 30 dana. Savjetovanje je trajalo 6 dana. Ured za zakonodavstvo vas upozorava da treba trajati 30 dana. Razumijete me? Zakon uopće nema uvijete da se donese, a kamoli da se donese po hitnoj proceduri. Nemate pravo donijeti ovaj Zakon na ovaj način, ne ulazeći u meritum. Molim vas poštujte demokraciju, demokracija je procedura. Vi to morate poštivati. Nemate pravo donijeti Zakon po hitnoj proceduri.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, ispravio bih netočan navod kolege Kajina da je riječ o marginalnom problemu, ne smatram da je to marginalni problem budući da je riječ o središnjoj informativnoj kući u Republici Hrvatskoj i o tretmanu populacije koja je preko 50% u Hrvatskoj. Isto tako riječ je o državnoj televiziji koja ima obvezu i zadatak da tretira sve građane Republike Hrvatske jednako, na kraju krajeva kao predsjednički kandidat mislim da to nije niti dobro da u tom obliku to govori.
Da, zahvaljujem na vašoj replici. Ali ako ste vidjeli i izvješće Odbora za lokalnu i područnu samoupravu, oni su reagirali između ostaloga i na ovo u svojem mišljenju jer su naveli da ovo se možda odnosi za fiskalno slabije jedinice lokalne samouprave kojima će se nadoknaditi nedostajući prihod. Ali da će veliki gradovi, razvijenije lokalne samouprave ipak biti na gubitku. Dakle njima to nitko neće nadoknadit. Pretpostavljam dakle da će ovi sa većim sredstvima razvijeniji gradovi, gradovi sjedišta županija biti na gubitku. E sada, koliko će on biti ne znam, ali opet dakle netko će eventualno biti obeštećen, ali netko drugi ja bih rekao ovi gradovi koji su motori razvitka koji zapravo najviše prednjače gdje zapravo imate najviše mogućnosti realizacije velikih projekata, gdje imate poduzetničke zone, gdje imate razvojne agencije, gdje imate trgovačka društva, gdje imate značajne mogućnosti da pomognete poduzetništvu tu će zapravo nedostajati taj prihod. Toga se bojim jer upravo su ti gradovi bili najveći motor razvoja u kada gledamo lokalnu samoupravu.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bukić ja smatram da mi u Hrvatskoj imamo dobar rad športskih udruga i saveza bez obzira na kojoj razini je riječ, dobar rad športskih škola, dobro obrazovani i educirani kadrovi koji dolaze sa Kineziološkog fakulteta, dobar rad i vodstvo Hrvatskog olimpijskog odbora krovne udruge, i nadam se ubuduće dobrog rada Nacionalnog vijeća za šport. Športski pedagozi kažu da je športska kultura dio opće kulture jednog čovjeka, jednog građanina, bez obzira da li upražnjava športske aktivnosti ili ima uopće znanje iz područja športa. Ali nešto što nemamo, nemamo već godinama, a na tomu trebamo konačno otpočeti raditi, a to je navijačka kultura i kultura navijanja, tom skupinom nitko se do sada nije bavio, i mislim da je krajnje vrijeme da sve ovo što sam nabrojio, što je vrijedno u športu da ne upropastimo, da ne radimo sa navijačima ubuduće. Ima svijetlih primjera, Cibalia Vinkovci, Ultrasi, u zadnje dvije, tri godine nikada nigdje nikakovi nered nisu napravili ni u Vinkovcima ni vani, a to je znak da klub Cibalia iz Vinkovaca, da zajednica, grad, županija, radi sa tom svojom registriranom navijačkom skupinom, što bi trebao biti primjer i za ostale klubove bez obzira o kojoj vrsti športa je riječ. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo pravobraniteljice, kolegice i kolege. <PARTY> prihvaća Izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova i u svakom slučaju ćemo ga podržati. Mi u Hrvatskoj smo napravili puno na ravnopravnosti spolova. Mi imamo Ured za ravnopravnost spolova. Imamo Zakon o ravnopravnosti spolova. Imamo pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova. Ali imamo i njeno izvješće koje kaže da smo napravili puno što se tiče zakona i institucija, ali u provedbi baš i nismo najbolji. Tj. iz ovoga se vidi da mnoge stvari u državni ne funkcioniraju. U životu se vide daleko više nego što se vide u ovom izvješću. Ali ja bih ukazao na neke koje su i ovdje istaknute i podebljane, a to je u prvom redu zapošljavanje. Diskriminacija pri zapošljavanju, diskriminacija pri zapošljavanju u odnosu na spol. Pa bih počeo od diskriminacije na području rada i zapošljavanja. Pravobraniteljica ističe da je najveći broj tih prijava dolazi anonimno, što u svakom slučaju ne mora ni začuditi. Svi mi znamo i svi mi poznajemo barem neku od trgovkinja koja radi u nekom od velikih trgovačkih lanaca i znamo na koji način rade, kako rade, pod kojim uvjetima, za koju plaću. I ove stvari koje su istaknuli ovdje da se žale na uvjete rada, na higijensko tehničku zaštitu, na nezakonito uvođenje prekovremenog rada, neplaćanje prekovremenog rada, rad subotom, nedjeljom i blagdanima. Te sve stvari mi možemo vidjeti, čuti od tih ljudi koji tamo rade. A da ne govorimo o uvjetima rada kad vidite kako te zaposlenice natežu one gajbe, kako nose razno razne vreće sa šećerom, sa ovim sa onim, to su uvjeti koji bi mnogi od nas muških teško podnijeli. A žene to rade i to rade ja ću ovdje reći narodski izraz za crkavicu. I što je najveći problem kad tu crkavicu dobiju dio te crkavice koju moraju im poslodavci isplatiti onda još moraju i vratiti. I očekujemo da te žene koje rade u takvim uvjetima i podnose te uvjete jer ih moraju podnositi jer drugog izbora nemaju očekujemo da se te žene žale.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Škoriću, apsolutno se slažem s vama i dajem potporu za ovih 10 lipa jer to je sramotno što se dogodilo u mandatu Milanovićeve vlade i tada smo govorili kao zastupnici ovdje o tom da je smanjenje sa 1,5 milijarde na 700 milijuna kuna ŽUC-u bio direktno udar na županije, ali to je očito bilo u trendu želje da se unište županije odnosno da se smanji broj županija u Hrvatskoj jer najveća županija Splitsko-dalmatinska sa 500 tisuća stanovnika sa 55 jedinica lokalne samouprave ima proračun svoj 180 milijuna izvorni, temeljni proračun. I sada još ovo ukidanje sredstava ŽUC-u jasno je određivalo smjer da se želi ukinuti i županije sve ono što je vezano uz županije. Zato apsolutno podržavam ovaj prijedlog da ide 10 lipa, ali isto tako bilo bi dobro razmisliti i o malim jedinicama lokalne samouprave u Dalmatinskoj zagori, općine koje nisu u stanju financirati svoje nerazvrstane ceste. Veliki broj općina, evo primjer Općina Lećevica nije u stanju platiti javnu rasvjetu, možda je i to taj trend da uništimo i te male općine pa da stanovništvo ide u velike gradove, iz velikih gradova van. Evo da se to ne bi dogodilo ja predlažem da tri lipe iz ovog proračuna ide i tim najmanjim jedinicama lokalne samouprave, općinama koje su najsiromašnije da bi one mogle svojim stanovnicima koliko toliko urediti nerazvrstane ceste jer stanje nerazvrstanih cesta u tim malim jedinicama lokalne samouprave, najmanjim, najsiromašnijim je najtragičnije i praktično uopće nesposobno za promet.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani predlagatelju, poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle pred nama je Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2019. g. i u to, na to Izvješće imali smo sada priliku čuti nekoliko izlaganja, ali ja bi napomenula ono što zapravo je najvažnije što pred nama predstoji, a nositelj te aktivnosti je DZS i to je aktivnost koja je strateški važna, ne samo za DZS već i za nas, sve građane RH, a tu je godišnji popis kućanstva, odnosno stanovništva kućanstva i stanova i koji će se prevoditi u 2021. g., točnije, vjerojatno u ožujku dakle, iduće godine. Dakle, to je popis koji se radi svakih 10 godina i poznato je kako će se provoditi na dva načina. Dakle, samostalni popisivanjem stanovništva kroz dakle internetom, kroz elektronički sustav e-Građana i popisivanjem na terenu, s pomoću ispitivača koji će imati elektronički uređaj. <PARTY>irala bi se na ovo zadnje, dakle na popisivače koji se na terenu imati neposredan kontakt, čuli smo da je tu mogućnost i korone u idućoj godina prisutna i pred Zavod za statistiku to će staviti novi problem i očekuje se da će na to Zavod zajedno u pripremi na tu aktivnost imati svoje odgovore. Međutim, ono što bi posebno htjela napomenuti je educiranost ispitivača za koje se predviđa da će na samu edukaciju ispitivača, a i u pripremi samog ispitivanja biti utrošena značajna sredstva za educiranje i ispitanika, dakle građanstva kako će se popis provoditi, i da ljudi znaju odgovarati i biti pripremljeni na samo, na sam popis stanovništva. Dakle taj popis stanovništva bitan je iz nekoliko razloga, a posebno je bitan i za ona prava koja proističu iz ustavnih ovlasti nacionalnih manjina, a to je da na temelju tih podataka i nacionalne manjine ostvaruju svoja prava. Ja sama kao pripadnica slovenske nacionalne manjine, dakle jedne od manjina koji prijeti maltene opstanak, dakle potpuna je asimilacija na djelu i kulturna raznolikost RH koja niz tih malih manjina koji is
Zahvaljujem. Kolega Škibola, mi smo to već i odlučili. Ali dobro, ako ćemo voditi politiku prema anketama, nećemo nigdje doć jer onda mi moramo biti svjesni da teme koje su dugoročni procesi, koji su dugoročno uvođenje eura, neće se uvesti sutra niti za mjesec dana nego je to nešto što kroz nekoliko godina možemo očekivati. Mi sigurno trebamo i hoćemo raditi i ne promocija nego informiranje javnosti o tome, o svim onim benefitima i obvezama, zašto to sve rade. Danas kad to gledamo, raspoloženje o nečemu što je sad onako ljudima neshvatljivo, naravno da ljudi ne znaju sve informacije i ne razumiju i normalno da onda ne mogu biti da nešto što nisu u potpunosti upoznati. I to je zadatak da mi ih upoznamo, da znamo zašto radimo, koji su benefiti, kako obični građani će imati, što će imati o toga i sigurno da će to dovesti do većih plaća i većih standarda i lakšeg pogotovo turizma a to je ono nešto što trebamo ...
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Bulj. Kada bi se mi ostavili i izvješća i ne znam sve nekakve djelatnosti ministarstva za uljepšavanje hrvatske stvarnosti, jedino odgovor koliko smo mi bili spremni i u kontekstu robnih zaliha možemo dobiti jedino na terenu. Dakle, vi osobno ste bili dolje na Banovini i neposredno nakon potresa i odmakom vremena išli i organizirali oblike pomoći. Možete li iz prve ruke ponovo ponoviti ili odgovoriti, da li je Hrvatska bila spremna, imala dovoljno hrane, kontejnera i sveg inog što je tim ljudima bila objektivna potreba? Hvala vam.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, znači izradi ovog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnom bilježništvu pristupilo se prvenstveno radi potrebe uvođenje javno bilježničkih isprava u elektroničnom obliku. Osim modernizacije poslovanje javnih bilježnika uvođenjem elektroničkih javno bilježničkih isprava ovim se zakonom nastoji osigurati veća dostupnost javno bilježničkih usluga u mjestima u kojima nije osnovano, utvrditi sjedište javnog bilježnika kroz određivanje i obavljanje uredovnih dana po službenoj dužnosti, pa mene interesira po kojim kriterijima će se određivati ta sjedišta po drugim mjestima? Hvala lijepa.