EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo htjela bih samo replicirati u onom dijelu u kojem je kolegica rekla da je rečeno da se ovaj zakon donosi zbog Europe jer netko pritišće, a da to uopće nije P.Z.E. zakon i da ne vidite gdje bi ga mi morali donositi, da nema pravne stečevine itd. Točno. Nema direktive, nije usklađenje sa pravnom stečevinom, ali jest nešto drugo. Dakle, Hrvatska je donijela Akcijski plan reforme pravosuđa i ovaj Hrvatski sabor je u lipnju 2008. donio Strategiju suzbijanja korupcije kao mjerilo za otvaranje poglavlja 23 - Pravosuđe i temeljna prava, gdje su određeni zahtijevali da se dođe do određenih standarda u pravosuđu i borbi protiv korupcije. Da bi postigli te standarde jedna od mjera niz je mjera preventivnih i represivnih u borbi protiv korupcije. Jedna od mjera prevencije u borbi protiv korupcije jest upravo zacrtano i donošenje novog Zakona o sprečavanju sukoba interesa. I u tom smislu je to u skladu sa zacrtanim mjerilima za zatvaranje, a provedba sada i za zatvaranje poglavlja. I ono što uvijek naglašavamo, ni to nije svrha samoj sebi nego je svrha to da mi sami sebi uredimo ovu državu na najvišim standardima i da učinimo sve da se korupcija u Hrvatskoj svede na najmanju moguću mjeru. Hvala lijepa. Kolega Maras rekli ste da se mi kao ponosimo na to što se sad borimo protiv korupcije, a da se ne bismo trebali ponositi na to jer se imamo protiv čega boriti. Dakle, mi smo producirali korupciju pa se protiv nje i uspješno borimo. Kolega Maras imali ste se vi za vrijeme od 2000. do 2003. itekako protiv čega boriti. Ali na žalost niste imali alate za tu borbu. Dakle, imali ste i nagibne vlakove, nabavu i vatrogasna vozila i 4 milijuna eura potrošenih za nabavu nekakvih aparatića za karte koji nikad nisu došli u uporabu i jamstva Lencu i Riječku banku i Excelzior i svašta ste se to mogli boriti. Ali niste imali alate, jer ih niste donijeli za tu borbu. Naravno da smo mi ponosni jer četiri ili pet godina radimo na zakonodavnom okviru, n
Još jednom pozdrav i evo u ime Kluba <PARTY>-a želimo pozdraviti i podržati donošenje ovoga zakona pa i uz one male nedostatke koji svako zakonsko rješenje nosi, a koje se naknadno mogu eventualno ispraviti uz svakako još jedanput zahtjev da se amandman koji smo u Odboru za financije dostavili da se prihvati, pa da barem i u tom dijelu otklonimo onaj rizik eventualno zaštite vlasnika vrijednosnih papira. Samo nekoliko činjenica i razloga za donošenje i podršku donošenja ovome zakonu. Postojeći zakon donesen je negdje u srpnju 2002. godine i naravno on je tada u tim uvjetima definirao osnovne uvjete trgovanja vrijednosnicama sa svim tadašnjim sudionicima na tržištu i instrumentima zaštite. Međutim, upravo u području zaštite pokazali su se mnogi nedostaci tako da je bilo nužno iz tih razloga pristupiti donošenju novog zakona na kojem će se potpuno kvalitetnije načini drugačije urediti uvjeti trgovanja vrijednosnim papiri i sudionici na tom području, kao i nadzora. U međuvremenu je došlo i do zakonske izmjene tako da je formirana središnja centralna državna institucija koja se zove HANFA koja treba imati, a zamijenila je četiri ranije agencije čini mise koja ima centralnu ulogu u kontroli nadzora tog tržišta pa je trebalo iz tih razloga pristupiti izmjene ovoga zakona i s treće strane opet usklađivanja sa određenim europskim novinama koje su također donešene i utvrđene u cilju zaštite sudionika trgovanja vrijednosnim papirima. Iz svih ovih razloga pristupilo se je donošenju tog zakona i mi to ponavljamo i podržavamo. Temelj ovog zakona je povećanje, dakle uređenje tržišta vrijednosnih papira, stabilnost tržišta i razvoj tržišta pojednostavljeno kazano sa svim detaljima u okviru toga. Ono što posebno želimo istaći, novine. Posebno ističem novine kod zabrane kad se uoče nepravilnosti, zabrana raspolaganja imovinom, da se odma može intervenirati. Zatim da se može uvesti revizija pa i nova uprava. Naime, ako često puta nema dovoljno informacija onda do kvalitetnih informac
Hvala g. potpredsjedniče. Ostala mala četa, ali odabrana. Ja sam mislio prvo govoriti o mentalnom zdravlju i korelaciji s rakom, ali potaknut s onim što je u više navrata govorila gđa. Ivana Kalogjera iz udruge „Nismo same“ vezano za rad, za posao, večeras ću govoriti u pojedinačnoj raspravi o tome kako rak i njegovo liječenje utječe na radnu sposobnost. Nekoliko studija je pokazalo da je stopa nezaposlenosti preživjelih od raka značajno veća nego u općoj populaciji. Zapravo preživjeli od raka imaju otprilike jedan i pol puta veću vjerojatnost da će biti nezaposleni od onih bez anamneze raka, a otprilike 25% preživjelih neće se vratiti na posao nakon 2 godine od postavljanja dijagnoze. Nadalje, oni koji su preživjeli, koji se vrate na posao često se susreću sa različitim poteškoćama kao što su tjelesna, kognitivna ograničenja, umor, depresija, anksioznost, ali na žalost i diskriminacija. Preživjeli mogu raditi zato što oni trebaju raditi. Na primjer radi toga da imaju i dalje zdravstveno osiguranje, da imaju osigurane prihode, ali imaju pravo i na rad zato što oni to žele. Dakle zbog osjećaja normalnosti, osobnog identiteta, odvlačenja pažnje od bolesti, potrebe za aktivnošću, društvenim kontaktima. Otprilike 35 do 45% ljudi s dijagnozom raka u SAD-u je u dobi između 20 i 65 godina i stoga se općenito smatra radno sposobnim. Dakle, u SAD-u čak 6 do 8 milijuna osoba preživjelih od raka su na neki način u problemima oko zapošljavanja. Ovo je samo jedan od pokazatelja kako bi trebalo raditi i određene projekcije vezane za vraćanje na posao osoba preživjelih od raka. Povratak na posao je pomalo pogrešan naziv, jer izraz može implicirati da rak i zapošljavanje idu u nekom linearnom slijedu, pa onda osoba dobije dijagnozu, pa onda prekine s poslom, pa se oporavi, pa onda se vraća na posao, pa mora ići ponovno na kemoterapiju, pa ponovno prekid i tako. Zapravo preživjeli nikada neće prestati raditi nakon postavljanja dijagnoze. Mogu prestati i počinjati u jednom navratu, u
Cijenjeni predsjedniče, cijenjene dame i gospodo. Dozvolite mi da se sa nekoliko riječi obratim ovom časnom skupu ispred Hrvatske stranke umirovljenika koja je od stvaranja Hrvatske države prvi puta u ovom Domu. Ali da kažem još nešto, da u ovom Domu nije samo <PARTY>, nego je uz Hrvatsku stranku umirovljenika prisutna i cijela umirovljenička populacija koja je kroz našu stranku uključena u cijeli ovaj proces kojeg smo započeli. Da kažem nešto i o osobinama te populacije. Vidite, to je jedna velika grupacija dobrih, strpljivih i razumnih ljudi. I ne treba se nitko bojati, ne treba se nitko bojati da ti ljudi će bilo kakovu štetu učiniti Hrvatskoj državi. Dalje da podsjetim, da u stvaranju Hrvatske države najveći teret rata podnijeli su branitelji umirovljenici. Pa ako je u nekom vremenu bilo i potrebno da se toj grupaciji nešto uzme, onda je razumno u nekom drugom vremenu za nju nešto iskompenzirati i učiniti. Poruke koje smo slali o položaju naših ljudi koji je zaista urgentno neodrživ malo se razumjelo i malo se ozbiljno prihvaća. Zato smo došli ovdje u Sabor. Dobili smo svoj identitet i nadamo se da ćemo zajedno s vama ono što možemo riješiti. Drago nam je da je gospodin mandatar Vlade shvatio naše poruke i prihvatio i zbog toga smo dali podršku kompletnom ovom programu koji je danas na raspravi. Hvala vam lijepo.
Evo, poštovani potpredsjedniče i predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Evo počet ćemo ovako, gospodo ministre i državni tajniče. Pa evo, gledajući i slušajući ovu cijelu raspravu koju smo imali ovo cijelo popodne, idu u smjeru isticanja da se radi o nekakvim kozmetičkim izmjenama tako da ću dat potpunu potporu kolegici Jelkovac koja je sada navela dobre strane ovog zakona a mislim i uzimam si za pravo da mogu nakon 20—godišnje karijere odnosno biti dionika jednog postupka u svakodnevnom gotovo životu, kazati da su ove izmjene koje idu sada jedne od onih izmjena koje će napravit ajmo reći, usuđujem se reć, tektonske poremećaje u provedbi i načinu provedbe ovršnih radnji i ovršnih predmeta ovrhe koje se dešavaju u ovim postupcima. Naime, sudionik sam toga znači od onih prvih početaka '96., kad su se počele raditi uopće Ovršni zakon pa ću vam samo ukratko reći, opet ponoviti da i javnost i svi shvatimo da se radi o vrlo bitno Ovršnom zakonu i izmjenama koje će stvarno napraviti dosta velike promjene. Do sada je uvijek bio problem da su ljudi i građani naši imali problem sa dolaskom na bankomat i onda vide da nema, da im je blokiran račun, a da ne znaju o tome. To je jedna izmjena koja bi išla u jednom ajmo reći periodu koji se desio, a koji je iza nas, sada opet se stvarno dolazi do toga da imate obavijest prethodnu koja je vrlo dobra, kao jedan institut, nakon toga javni bilježnik poziva, daje opet priliku da se na neki način dospjeli dug ispuni i tek nakon toga ide rješenje o ovrsi na koje se može ulagati redovni pravni lijek u vid toga. Zatim ovaj dio što se poveća zabrana ovršnih radnji na iznos od 40 000 kn jamči da se transparentnost javnosti, da se ona većina problema koju imamo možemo rješavati i na taj način se raditi o efikasnom postupku koji će donijeti znači dobrobit i onih vjerovnika a i dužnika. Naravno, proširuje se znatni broj izuzetaka od ovrhe, ne samo od božićnice, ima tu mnogo toga i treba detaljnije utvrditi o čemu se radi, svako dobronamj
Uvaženi zastupnik gospodin Tuđman, super, sjajno ste postavili pitanje strategije nacionalne sigurnosti. Evo, mi smo u ovom Domu koji donosi tu strategiju. Jel' možete vjerovati svi skupa zajedno da naša Hrvatska ima strategiju iz 2002. godine. Ne ulazeći sada u kontinuitetu jedni drugi na vlasti i <PARTY> i <PARTY>. Jel' to problem napraviti? Ušli smo u međuvremenu i u NATO, ušli smo u međuvremenu i u EU. To je temeljni strateški dokumenat. Znači, prije ovog koncepta, novog koncepta modernog koncepta odgovora. Znači, ta strategija mora reći ovo su naši nacionalni interesi, ovo su strategijski ciljevi koje moramo odraditi, ovo su ugroze i rizici s kojima današnje moderno hrvatsko društvo je suočeno, pa ih onda rangirati i stalno ih rangirati jer su ugroze i rizici promjenjivi. I iza toga pod broj tri ove nam sposobnosti trebaju u unutarnjim poslovima, u obrani, u sigurnosno-obavještajnom sustavu, u zaštiti i spašavanju. Onda idu moji ministri, rade svoja strateška dokumenta koji će nam reći za te sposobnosti koje trebaju koji ljudski, materijalni i financijski resursi im trebaju da ih napravimo. E to je jedan sustav, to je jedna strategija koju mi zagovaramo. Uvažena kolegice Ingrid vaše pravo i ono cijenim taj dio ovo što ste na početku rekli vezano da mi tu ne raspravljamo o vojsci i policiji. Mi raspravljamo o zakonskim prijedlozima. U tim zakonskim prijedlozima jasno ono, zato hvala dragom Bogu demokratska smo država, vi imate jedan pogled, ja imam drugi pogled. Ja iz pozicije čovjeka koji je bio u sigurnosti u tom sustavu i znam otprilike, vi ste na drugi način u tome, ja želim dati mom ministru, drugom ministru sve alate da oni mogu osigurati sigurnost naše Hrvatske. I to je moja sada zadaća kao saborskog zastupnika jer znam da moraju imati te alate. I ovi alati, ovi zakonski prijedlozi to njima omogućuju. Druga stvar, što se tiče migranata, to su ljudi. Pa mi smo i u našem Domovinskom ratu itekako skrbili o tim ljudima. Prema tome, i sada u cijeloj ovoj situa
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Evo ja ću pokušati ukratko sažeti sve ono što smo čuli u ova dva čitanja i sve ono što se učinilo po pitanju reforme socijalne skrbi. Mi smo danas, i prije svega ću se naravno zahvaliti svima koji su raspravljali, koji su često konstruktivnim, a rjeđe ne konstruktivnim kritikama upozoravali na sve ono što sustav socijalne skrbi kao takav jest. Ono što o čemu danas razgovaramo je ovaj paket od sedam zakona, dakle Zakon o socijalnoj skrbi, Zakon o udomiteljstvu i pet komorskih zakona. Ja želim naglasiti da ono što čini reformu sustava socijalne skrbi su i određeni preduvjeti odnosno predradnje koje smo učinili po pitanju samog sustava, a to su dodatni strateški dokumenti koje smo usvojili u prosincu mjesecu na sjednici Vlade i ranije na Nacionalnom vijeću za razvoj socijalnih politika, a radi se o tri nacionalna plana i radi se o Akcijskom planu unapređenja sustava socijalne skrbi. Dakle, to su bile sve predradnje i određeni postupci koji su prethodili donošenju ovih zakona odnosno predstavljanju s naše strane. Mi smo u toj reformi, u reformi cijeloj i kroz strateške dokumente i kroz zakone nastojali imati uvijek čvrsto dvije perspektive. Jedna je perspektiva sustava, perspektiva njegove reorganizacije, perspektiva svih onih uočavanja, svih onih nelogičnosti i negativnih pojava u sustavu i ispravljanja istih kroz organizacijske promjene, ali isto tako i fokus na korisnike, dakle od različitih socijalnih usluga koje se uvode ovim zakonima do korisnika koji su primatelji socijalnih naknada odnosno naknada iz sustava socijalne skrbi, a za koje smo utvrdili i mislim da smo se svi složili da nisu u ovom trenutku adekvatne. Podsjetit ću da smo povećali i naknadu odnosno zajamčenu minimalnu naknadu i osobnu invalidninu kao temeljne naknade u sustavu socijalne skrbi. Da li je to dovoljno, perspektiva je svakog od nas, međutim on što jest činjenica da ćemo i u budućnosti morati činiti dodatne kora
Poštovana potpredsjednice, ministre i njegovi suradnici, kolegice i kolege zastupnici. Plaćanje boravišne takse propisano je Zakonom o boravišnoj pristojbi te su je u skladu sa tim Zakonom dužni plaćati gosti istovremeno sa pružanjem usluge smještaja. Visina je boravišne takse ovisno o terminu i mjestu boravka iznosila od 2 do 7 kuna po osobi za dan za odrasle osobe. Boravišna pristojba je najvažnija i u pravilu najveći izvor prihoda turističke zajednice. No, zbog velikog rada na crno turističke zajednice često dolaze u probleme jer nemaju ili ne mogu raspolagati sa dovoljno sredstava zbog ne prijavljivanja gostiju a i što dovodi do znatnog otežavanja i praćenja turističkog prometa. I upravo u skladu sa mjerama Vlade Republike Hrvatske u suzbijanju crne ekonomije Vlada je uputila ovaj Prijedlog zakona o dopuni boravišne pristojbe kojim se predlaže da se već u 2005. uvede obaveza plaćanja boravišne pristojbe u godišnjem paušalnom izvozu za građane koji su registrirani za pružanje usluga, smještaja u domaćinstvu i to u privatnom, i to za privatne iznajmljivače. Ovu će pristojbu privatni iznajmljivači plaćati za svaki krevet i za svaku smještajnu jedinicu u kampu koju koriste za pružanje usluga smještaja, uplaćivati će se u korist turističke zajednice od jednom ili najviše od tri obroka. U Republici Hrvatskoj registrirano je gotovo 50 tisuća privatnih iznajmljivača sa oko 340 tisuća kreveta što predstavlja 40% ukupnih smještajnih kapaciteta. No, prema podacima turističke zajednice čak do 30% privatnih iznajmljivača, jasno ovisno o području gdje se nalazi ne uplaćuju boravišnu pristojbu i ne prijavljuju svoje goste već iznajmljuju sobe i apartmane na crno. Ovaj problem godinama je prisutan i ne rješava se na zadovoljavajući način unatoč ogromnim naporima inspekcijskih službi i velikim izdacima za obavljanje ovih inspekcijskih nadzora. Model obračuna i naplate paušalnog poreza na dohodak zajedno sa paušalnom boravišnom pristojbom sigurno je stimulativan i motivirajući za
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovana kolegice Đurić. Ja bih se osvrnuo na jednu stvar. Koliko interesa u ovoj koncesiji naš Hrvatski narod ima? Koliko ćemo mi tu uložiti novaca i što će na krajnjem interesu biti. Malo sam iznenađen da mi u ovom Saboru a koliko vidim vi koji ste duže u politici stalno govorite o zakonima i stalno se nešto radi a ustvari sve ostaje na istom. Koliko sam čuo kolegu Bačića, granica je negdje oko 6 tisuća kilometara, do sada smo utvrdili samo tisuću. Znači trebat će nam još 100 godina da utvrdimo tih ostalih 5 tisuća. Da li je ovo zakon koji donosi da bi se nekome nešto napravio nekakav ustupak, da li bi nekakvi ljudi koji su u nekakvim regionalnim sredinama dobili nekakva mjesta kao uhljebi, ja bi samo volio znati šta je interes Hrvatskom narodu od svega toga i svakako ako je taj zakon sav onakav koji treba biti prema interesu naroda i da država nešto dorađuje, ja ću to prihvatiti ali ovo sve meni, mene podsjeća na samo jednu priču koja bi se mogla i sljedeće raspravljati a tako i sve ostale a mi se vraćamo mjestu i na kraju će sve biti onako kao što je bilo ali imat ćemo hvala Bogu šta raditi i pričati a nigdje se nismo pomjerili koliko vidim i ovih 20 godina. Hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče sa suradnicama, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Trenutno važeći Zakon o proračunu čijim je donošenjem prvenstveni cilj bio uspostavljanje fiskalne discipline stupio je na snagu 1. srpnja 2003. godine. Potreba donošenja novog Zakona o proračunu značajno je vezana za pregovore sa Europskom unijom gdje se u sklopu pregovora u poglavlju 22. – Regionalna politika i koordinacija strukturnih instrumenata traži mogućnost višegodišnjeg planiranja, prenošenja sredstava za kapitalne projekte iz jedne proračunske godine u drugu, veća fleksibilnost u izvršavanju proračuna itd. Važno je naglasiti da se novim Zakonom o proračunu jasnije određuju vrste prihoda i primitaka nadležnosti za njihovo praćenje i prikupljanje, te način i mogućnost njihova trošenja. Ovim se zakonom želi povećati učinkovitost i transparentnost proračuna u skladu sa smjernicama Europske unije. Prijedlog zakona odnosi se na tri glavna područja, na područje planiranja, izrade i donošenje proračuna za jednu godinu i projekcija za slijedeće dvije godine, te izvršavanje proračuna na razini države i jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave. Zatim na područje upravljanja proračunskim sredstvima, imovinom države i jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave i javnim dugom, te zaduživanje i davanje jamstava. Kroz odredbe Zakona o proračunu želi se uspostaviti i srednjoročni proračunski okvir koji povezuje prioritete Vlade i proračun u okviru razine potrošnje, naglašava ustupke napravljene između međusobno konkurentnih ciljeva Vlade, povezuje proračun s donesenim politikama, strategijama, programima, zakonima i poboljšava rezultate programa povećanjem transparentnosti, odgovornosti predvidljivosti financiranja. Ovim se zakonom uvode i određene obveze od kojih ću navesti samo neke budući da ih ima dosta. To su prije svega praćenje prihoda i primitaka, te rashoda i izdataka i po izvoru financiranja. Zatim, izrade
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana predstojnice vladinog Ureda za ravnopravnost spolova, kolegice i kolege. Evo ja ću na početku istaknuti da ću glasovati naravno za Prijedlog nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova za razdoblje od 2006. do 2010. godine koje se zapravo nastavlja na prethodne nacionalne politike te donosi redefinirane nacionalne prioritete, načine provedbe i poduzimanje posebnih mjera sukladno izmijenjenim društvenim i političkim okolnostima, svijesti cjelokupnog društva te ostvarenom napretku u prethodnom razdoblju. Prijedlog ove nacionalne politike sadrži programe djelovanja temeljene na već usvojenoj strukturi, ali isto tako uz uvažavanje stvarnih stanja i mogućnosti primjene određenih mjera u odnosu na potrebe i vremenske mogućnosti. Naravno da su za provođenje nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova bitne i sve ostale nacionalne politike, strategije, razni programi u kojima su također definirani i propisani sve mjere za unapređenje i provedbu politike ravnopravnosti spolova i to ne samo populacije žena nego i pojedinih ciljanih skupina. Republika Hrvatska kao demokratska zemlja preuzela je obveze iz međunarodnih ugovora. Preuzela je provođenje preporuka UN Odbora za uklanjanje diskriminacije žena, a kao kandidatkinja Europske unije obvezala se provoditi i okvirnu strategiju o ravnopravnosti spolova. Promicanjem ravnopravnosti spolova pridružujemo se zajedničkoj viziji zemalja EU o postizanju stvarne ravnopravnosti muškaraca i žena kao preduvjeta za istinsko demokratsko društvo u kojemu je poštivanje ljudskih prava mjerilo njegova napretka. Od usvajanja prve nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova iz 2001. godine, donošenja Zakona o ravnopravnosti spolova 2003. godine, donošenja Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji. Zakona o istospolnim zajednicama te ugradbe antidiskriminacijskih odredbi u kazneno, obiteljsko radno pravo stvoreni su preduvjeti za učinkovitiju provedbu politike rodn
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa uvaženi gospodine ministre, zanima me sljedeće. Kako ćete po ovom novom zakonu, znači, omogućene su domaće radinosti koje u principu nemaju neko ograničenje, ukida se lista djelatnosti onda oni ne moraju biti niti fiskalizirani, ne moraju izdavati račune. Uporno se borimo protiv sive ekonomije. Kako mislite spriječiti u stvarnosti sivu ekonomiju? Kako mislite da će jedan obrtnik kod kojeg radi recimo troje radnika i jedan se radnik sjeti aha ok dobro neću ja više ovdje nego ću ja lijepo to kod kuće raditi, eto uzet ću mušterije svom majstoru kod kojeg sam bio pa ću ja to doma obavljati jer me ionako nitko ne kontrolira. Pa uporno smo se borili u vrijeme u zadnjih 2, 4, 5 evo zna i kolega Šuker baš upravo protiv te sive ekonomije, a vi ste sada njoj mogla bih reći na jedan način širom otvorili vrata.
Uvažena zastupnice gđo. Selak Raspudić imam dva pitanja za vas. Slušajući vaše, vaša izlaganja, zanima me kako komentirate recimo da je za vrijeme korone gledajući dvostruke standarde, dakle da su naši placevi bili zatvoreni, da naše kumice nisu mogle prodavat svoje proizvode na placevima, a s druge strane imali smo priliku dakle, a mi smo i potrošači, jedino kupovat u velikim lancima kao što su, da ih ne nabrajam, gdje je kvaliteta dakle hrane koju kupujemo puno niža nego recimo šta proizvode naši ljudi u OPG-ovima? I drugo, kako komentirate činjenicu da se i ovdje u <PARTY> dakle pričaju te priče o digitalnoj ekonomiji, zelenim ekonomijama, kružnim ekonomijama, a ne rješavaju se problemi onoga što ste i sami u svome izlaganju naveli, a to su problemi komunalne naravi? Hvala lijepo.
U potpunosti se slažem s vama u tom dijelu da nije to trebalo ovako odraditi, između ostalog zato sam i žustro u svom klubu kad smo o tome raspravljali bio za to da ipak ide u redovnu proceduru jer o tome još treba podosta govoriti i usuglasiti stavove jer nije samo da je Hrvatski lovački savez utjecao na to nego malo širi krug ljudi, između ostalog i Streljački savez i svi oni koji se aktivno bave time. I u potpunosti ste u pravu kad ste uputili sad implicirajući meni poruku MUP-u da prije nego što stavi zakon u proceduru, da usuglasimo svi zajedno te stavove naročito iz razloga jer je točno ovo kako ste rekli, a i vi dobro znate kada je bila vaša vlada zbog čega je to tako išlo i ovaj prvi dio prošle godine u 5., 6. mj., pa i ovo sada. Mislim da ćemo konačno nakon ove rasprave gdje smo već pomalo i naporni pretpostavljam državnoj tajnici i suradnicima doći do konačnog rješenja gdje će biti zadovoljni i Hrvatski lovački savez i Streljački savez, a gdje ćemo onda na neki način omogućiti svim tim vlasnicima oružja koji ga legalno posjeduju da na lakši, liberalniji način imaju to svoje oružje, a restriktivniji da budemo prema svim onima koji ga posjeduju nezakonito.
Ako netko vodi računa o standardu građana onda vodi Vlada doktora Ive Sanadera. To je sigurno. Nikako ne možete reći da ova Vlada ne vodi računa i brigu o socijalnoj skrbi. Znači, prema onima koji su ugroženi. No ovi prijedlozi koje ste ovdje predložili su nevjerojatni. Dirati zdravstvo, dirati mirovinsko i reći da će se nekako nadoknaditi bez neke konkretne simulacije. To jednostavno ne stoji. Idete na kapitalnu dobit kao tu će se ostvariti neki prihod koji može biti jedne godine, može biti izvanredno velik, ali tko kaže da će sljedeće godine, da će broj transakcija na tržištu kapitala biti velik. Prema tome dirati u mirovinsko i zdravstveno osiguranje, smanjiti tamo konkretno prihode, mislim stvarno da je neodgovorno. Jedna simulacija bi rekla, ali znači konkretne neke prihode, a ovo ovako kaže, porez na kapitalnu dobit. Koliko je to? Gdje je da simulacija? Mislim da se previše igrate ovim važnim, a mogu vam reći ako ćemo gledati o standardu građana, onda je zdravstveno i mirovinsko izuzetno bitno. To je ono najbitnije. Svaki čovjek želi imati dobro zdravstveno osiguranje. Prema tome mislim da ovi prijedlozi nisu dobri, diraju ono što ne bi trebalo, a kažem očito nemate nekih novih boljih prijedloga, dajete ovo i ja mislim da će to ljudi shvatiti da to nije pravo rješenje niti je to, niti ti prijedlozi idu u smjeru povećanja standarda građana.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine potpredsjedniče Vlade sa suradnicima, kolege i kolegice zastupnici. Europska Komisija usvojila je 2004. godine pristupnu strategiju, a uredbom Vijeća Europe 2004. godine stvorena je pravna osnova za odobravanje predpristupnih programa pomoći Republici Hrvatskoj. Ovim predpristupnom strategijom predviđeno je da Hrvatska u razdoblju 2005./2006. godine ima mogućnosti korištenja sredstava pomoći iz sva tri predpristupna programa Europske unije <PARTY>ARE, ISPA i SAPHARD u ukupnom iznosu od 245 milijuna eura. U suradnji nadležnih institucija sa hrvatske strane sa službama Europske Komisije odobren je projekt pripreme liste projekata za instrument za predpristupnu pomoć skraćeno IPA u sektoru prometa temeljem odluke Vlade Republike Hrvatske u pokretanju postupka za sklapanje memoranduma o financiranju za gore navedeni projekt. Od dana 25. svibnja 2006. godine vođeni su pregovori hrvatskog izaslanstva sa Europskom Komisijom te je Vlada Republike Hrvatske zaključkom od 13. listopada 2006. godine prihvatila izvješće o vođenju pregovora za sklapanje memoranduma o financiranju te konačnu verziju memoranduma o financiranju. Cilj Zakona je potvrđivanje memoranduma o financiranju međunarodnog ugovora kojim se uređuje financijski, tehnički, pravni i administrativni okvir unutar kojeg će se izvršiti i predmetni projekt. Ukupna vrijednost projekta kao što je rekla državna tajnica je 741 tisuća eura od kojih su sredstva nacionalnog proračuna 259 tisuća eura. Osnovni ciljevi projekta su modernizacija željezničke pruge uzduž transeuropskog koridora 10 koji predstavlja najviši prioritet za Hrvatsku. Ova je ruta također važna prioritet nacionalnog plana prometa te prvenstveno dugoročna strategija razvoja prometa u Republici Hrvatskoj. ISPA program u Hrvatskoj bit će zamijenjena IPA programom. Taj novi instrument bit će također na raspolaganju radi pružanja potpore mjerama u sektoru prometa u Hrvatskoj. Sukladno tome kako bi se izdigao
Netočan je navod da se ovim Prijedlogom zakona usklađuje naše zakonodavstvo u ovom dijelu sa obvezama koje proizlaze iz europske pravne stečevine. Jer da je tome tako vjerojatno bi i Vlada predložila da se ovaj Zakon razmatra u okviru one P.Z.E. procedure. Ovdje ne vidim "E" nakon "P.Z.". Prema tome, nije niti omogućeno da se u saborskoj proceduri utvrdi razina usklađenosti s obvezama iz europske pravne stečevine. Tako da ovim Zakonom se praktički ne vidi, odnosno barem nismo imali priliku utvrđivati je li se ovdje radi o obvezi ili mogućnosti usklađivanja sa europskom pravnom stečevinom.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo, slijedeći vaše poslovničke upute postavit ću jasno i nedvosmisleno pitanje predsjednici Vlade. Pitanje glasi znate li koliko iznosi sindikalna košarica za četveročlanu obitelj i koliko troškova života pokriva? Zahvaljujem. Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Kad već niste upozorili predsjednicu Vlade da mi nije odgovorila na pitanje, da je govorila o nečem sasvim drugom, onda ću ja dati odgovor na pitanje. Dakle gospođo predsjednice Vlade, ne morate mi pismeno odgovarat. Sindikalna košarica iznosi 6 tisuća 430 kuna i 27 lipa i pokriva 83,74% životnih troškova. Kada mi vi odgovorite na pitanje ona će vjerojatno iznositi više zato što za vrijeme vaše Vlade sve što je moglo poskupit poskupljuje i jedino sad ste još povećali PDV i ovaj krizni porez. Kad ste postali potpredsjednica Vlade 2004. godine javno ste objavili svoj broj mobitela. Sad vam ja dajem novi prijedlog, nek vam novi broj bude 317625, to je broj nezaposlenih u veljači 2010. godine. Zahvaljujem.
Hvala, uvaženi gospodine potpredsjedniče. Gospodo iz ministarstva, cijenjene kolegice i kolege. Ponovno, 2006. smo imali ovako jednu raspravu o paketu zdravstvenih zakona, sada 2010. opet imamo raspravu o paketu, a da nemamo kod sebe nikakvu analizu što je to novo donio Zavod o zdravstvenom osiguranju zaštite zdravlja na radu, dakle koji su njegovi pozitivni učinci. Imamo ocjene da se sve ovo što se radi, radi zbog gospodarskih mjera Vlade Republike Hrvatske, ali neku konkretnu analizu koji su učinci u trogodišnjem poslovanju ovog zavoda mi nemamo osim ovog što je kolegica rekla da je poslovao pozitivno i pitanje je koliko je mogao napredovati odnosno unaprijediti sustav zaštite zdravlja na radu. Dakle, to je problem kod rasprava o ovakvim zakonima. Drugo, doista nemamo mišljenje Gospodarsko-socijalnog vijeća koje je bilo 2006. godine mišljenje su dali svi poslodavci o paketu zdravstvenih zakona i tada se konkretno stvarao ovaj zavod, osim Saveza samostalnih sindikata koji je imao izdvojeno mišljenje i sve sindikalne središnjice i svi predstavnici poslodavaca su dali svoje mišljenje i dali su podršku ovom paketu zakona. Vrijedi podsjetiti što je tada gospodin Ljubičić ovdje za ovom govornicom rekao. Rekao je da zahvaljuje svima jer da je došlo u Hrvatskoj do suglasja u najvećom mogućoj mjeri, rekao je da je 5 sindikalnih središnjica poslodavaca svih komora u zdravstvu i udruga koje su participirale na radionicama da je dalo potporu i da se dogodilo, dakle suglasje, dakle i struke i predstavnika građana u najvećoj mogućoj mjeri. Tada je rečeno da jedna od stvari koje su zapravo, koje su se zapravo htjelo apsolutno ojačati i na taj način da je zapravo proveden od najnižih jedinica, od odjela, klinika do voditelja odjela, voditelja klinika pa sve do ravnatelja i funkcioniranja Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje je zapravo odgovornost. Govorim o papiru, govorim o nastupu ministra ovdje za ovom govornicom 2006. godine. Financijska i stručna odgovornost. I upravo
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, ja podržavam veći dio argumenata koji ste danas iznijeli u svojoj raspravi i sam sam ih iznosio zadnjih godinu dana od kad je <PARTY> poslao proceduru zakona o ratifikaciji ove konvencije. Nailazio sam na gluhe uši, konačno imamo danas jednu smislenu raspravu, ja to stvarno pozdravljam. Mi smo ovdje na zajedničkom putu pružanja najvećeg svjetskog standarda zaštiti žena od nasilja u obitelji i zato mislim da trebamo djelovati složno. Interpretativna izjava koju ste predložili nije bezvrijedan dokument, slažem se. Ona je nepotreban dokument, redundantan dokument i samim time je jednostavno bespredmetna. To ću objasnit u svojoj pojedinačnoj raspravi, sada nema vremena. Što se tiče <PARTY>-a, da, u vrijeme vlade <PARTY>-a je potpisana konvencija, nismo je u vrijeme svoje vlade ratificirali, ali smo u oporbi predložili Zakon o ratifikaciji. <PARTY> nas je kritizirao kad smo potpisali da trebaju ratificirat, ali nije predložio Zakon o ratifikaciji dok je bio u oporbi. Toliko o vjerodostojnosti.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, vrijeme je za jednu poprilično kratku priču koja ima 3 poglavlja. 2 su tzv. uvodna, 3 je ono najzanimljivije jer spaja dramaturški potencijal prva dva. Priča broj 1, nakon 75 godina rada gasi se jedina mljekarska industrija u Primorsko-goranskoj županiji. Mljekara Tonka zatvara pogon već do sredine ovoga mjeseca. Postojali su planovi da se mljekara preseli u Liku, ali od toga ipak ništa. Jedna od najvećih problema ističe se nedostatak domaće sirovine pa je otkazan otkup od čak 180 kooperanata. Uz nedostatak sirovine kao glavni razlog zatvaranja mljekare ističu se još i povećani troškovi proizvodnje, cijene energenata, cijene sirovina te naravno investicije koje su neminovne da bi se postigao zadovoljavajući tehnički uvjet proizvodnje. Dakle, tvrtka PIK Rijeka ima tradiciju proizvodnje mlijeka, pekarskih i slastičarskih proizvoda dugačku 75 godina te je bila jedina u Primorsko-goranskoj županiji koja je prerađivala mlijeko i mliječne proizvode 75 godina. Sad je više nema. Priča broj 2, u jednoj velikoj hrvatskoj kompaniji na sjeveru u Koprivnici podijeljeni su bonusi članicama i članovima uprave. Nema ih potrebe imenovati no vrijedno je čuti iznose. Predsjednica uprave 972.000 kuna bonusa, ostali članovi uprave 641.700 kuna, 2 puta po 606.000 kuna te još jedan iznos od 677.500 kuna, ukupno nešto malo više od 3 i pol milijuna kuna. Ukupno na službenim stranicama te kompanije tvrdi se da im je prosječna plaća, plaća radnika oko 8.000 kuna ali ako malo bolje pogledate reakcije radnika te tvrtke na tvrdnje vlastite uprave vidjet ćete da to nije točno. Ima tamo plaća i od 3.600, 3.800, 4.000 do 4.300 kuna mjesečno. I evo nas sada na jednoj zanimljivoj računici na finalnom dijelu ove prekrasne hrvatske priče. Dakle, članovima uprave te kompanije podijeljeni su bonusi koji neće vjerovati kada ih podijelimo sa prosječnom plaćom u toj tvrtci predstavljaju iznos koji bi radnik ili radnica zaradili da rade 75
Hvala lijepo g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče, zanima me, ako mi možete objasniti, čl. 5 kaže u postupku izdavanja lokacijske dozvole, ... uvjeta, itd., putem glavnog projekta sudjeluje ... Ali, Miro, poslušaj, ovo će te možda zanimati. Ne, dakle mene zanima dakle sudjelovanje ovog sanitarnog inspektora, znači sudjelovanje od sanitarnog inspektora u postupku izdavanja građevinske, lokacijske i uporabne dozvole, da li ste uzeli u obzir mogućnost, da li se to odnosi, na što se to točno odnosi, da li se odnosi, recimo na uvjete građenja tj. na gradilište? Da li ste svjesni koliko jedno gradilište može biti izvor buke i koliko to može biti štetno za zdravlje građanina? Znači ne samo ovi veliki sistemski zagađivači bukom, kao što su ceste, željeznice, itd., nego ako već sad tu govorimo o izdavanju nekakvih dozvola, vezanih za izgradnju građevina, da li bi se tu možda, da li ste razmislili da se u to uključi i reguliranje buke koje proizvodi jedno gradilište. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovani državni tajniče. Evo, naveli ste već kako se ovim prijedlogom Zakona namjerava osigurati bolji obuhvat podataka o osobama s invaliditetom u bazi podataka Registra te unaprijediti kvalitetu epidemioloških podataka o osobama s invaliditetom putem automatske razmjene iz službenih evidencija izvora podataka. Znamo da i danas imamo Registar te njime upravlja HZJZ, dakle moje pitanje je što se ovim novim prijedlogom Zakona mijenja i što će se njime donijeti osobama s invaliditetom?
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Podržavam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o cestovnom prijevozu. Ovaj prijedlog zakona popravlja neke stvari koje su i neke odredbe iz prošlog zakona kojeg smo donijeli 2005. godine. Od činjenice da ljudi koji sada obavljaju cestovni prijevoz ne mora imati srednju stručnu spremu po zanimanju vozač, znači prihvaća se postojeće stanje. I isto tako oni mladići koji su završili srednju školu po zanimanju vozač neće morati čekati tri godine da bi mogli obavljati svoj posao. Znači moći će sa 18 godina obavljati prijevoz vozilima čija dopuštena masa ne prelazi 7,5 tona, a preko toga sa 19 godina. Mislim da je to dobra odredba i u biti otklanja nedostatak prijašnjeg zakona. Isto tako ono što je bilo vrlo aktualno i danas je kod naših prijevoznika i u teretnom prometu, a isto tako do autobusa, to je ovo starosno ograničenje. Jednostavno taj prag se pomiče i mogućnost prilagodbe do 2012. godine. Mada mislim da bi tu trebalo razmisliti i o ovoj razlici recimo u linijskom prijevozu autobusnom imamo ograničenje 18 godina kod redovnih linija, a kod prijevoza školske djece 10 godina. Činjenica je da se linijskim prijevozom isto tako voze školska djeca i ne može biti jedino mjerilo starost autobusa. Imate autobus koji je star nekoliko godina da je poderan, da je prevalio veliku kilometražu, a imate isto tako starih autobusa koji u potpunosti zadovoljavaju sve uvjete. Najvažnija je tehnička ispravnost vozila. Činjenica je i treba priznati da je i sadašnji zakon donio određene pomake i da se dobar dio naših prijevoznika pokušava i pokušavalo prilagoditi postojećim odredbama. Sada će to biti praktički još šest godina za dodatnu prilagodbu. Uz određenu potporu kroz Fond za zaštitu okoliša pa i ovaj prijedlog uvođenja ekološkog poreza na stare autobuse, kamione, sigurno će dati određene efekte. Sadašnja uredba Vlade je dala odmak i predah praktički do 9. mjeseca. Vjerojatno će trebati
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, izgleda da imamo iste probleme kolegica u Dubrovniku i mi u Trogiru. Pa kako je već malo kasno, ja bih samo kratko. Naime, sukladno zakonskom prijedlogu strateške karte buke i akcijskih planova obvezni su izraditi gradovi koji imaju više od 100 tisuća stanovnika. Isto tako, ova obveza izrade strateških karata buke i akcijskih planova odnose i na vlasnike, odnosno koncesionare industrijskih područja, glavnih cesta, glavnih željezničkih pruga i glavnih zračnih pruga. Pri izradi i sada državni tajniče dolazimo na ovaj jedan problem, pri izradi strateških karata buke i akcijskih planova potrebno je uzeti u obzir odgovarajuće preporuke Europske unije o računskim metodama za izračun buke industrijskih područja, glavne ceste i glavne željezničke pruge i glavne zračne luke. I sada gospodine glavni tajniče u članku 2. Kada se navodu pojedini izrazi u smislu ovoga zakona imaju slijedeće značenje. Ja bih se osvrnuo malo na zračnu luku, jer naš grad je tako smješten da praktički i zimi i ljeti, a nešto ljeti stotine zrakoplova petkom, subotom i nedjeljom prolaze preko grada. I sad u ovom tumačenju izraza glavna zračna luka jest civilna zračna luka s više od 50 tisuća operacija, uzlijetanja ili slijetanja godišnje. Državni tajniče, 50 tisuća operacija ja mislim kad bi izbrojili sve hrvatske zračne luke ne bi došli do toga broja. Ja mislim da bi bilo primjerenije u zakonu izmijeniti da prilagoditi uvjetima u Republici Hrvatske tu brojku, jer što bi se dogodilo sa ovim zakonom. Znači gradovi, grad Trogir ima 15 tisuća stanovnika, zračna luka po nekim pokazateljima ima negdje oko 9, 10 tisuća ovih operacija kako se ovdje navedeno na razini godišnje i praktički grad ne može izraditi strateški plan karte buke i zračna luka nema obvezu izraditi to. Kako mi imamo problema s tom bukom, dali smo izraditi jednu stručnu analizu, gdje jedna tvrtka nam usporedila zračne luke hitro u Frankfurt i ovu našu zračnu luku u
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, gospodine zastupniče. Činjenice nedvojbeno govore da se posljednje 4 godine nije dobro radilo. Ne samo činjenice gospodine zastupniče nego i Ustavni sud koji je recentno donio odluku da ste nezakonito spajali bolnice. Vraćate se u prošlost, to nije dobro. Da sam zločest sad bih vam odgovorio sljedeće, a nisam zločest, ali ja bih vam odgovorio o dugu, da sam zločest, pa ću citirati veledrogerije. Veledrogerije kažu, gospodine zastupniče, da hrvatske bolnice tisuću dana ne plaćaju lijekove, sanitetske materijale. 100 dana i 1000 dana. Dakle, citiram veledrogerije, ne citiram Plan 21 i ne citiram koaliciju. Da sam zločest rekao bih vam, gospodine zastupniče, da je Klinika za tumore 14 mjeseci bila zatvorena. Da sam zločest rekao bih vam da smo je otvorili u mjesec dana i zahvaljujući tome snizili liste čekanja. Da sam zločest, a nisam, rekao bih vam gospodine zastupniče da sam dočekao nabavu muzejskih aparata 4-rednih i 12-rednih, ali danas su 64-redni i 128-slojni. Da sam zločest, gospodine zastupniče, citirao bih kolege dva reda iza vas koji kažu u autoriziranom intervjuu da je bio loš socijalni i zdravstveni program ili vašeg pretendenta za predsjednika vaše stranke koji kaže loše se radilo, loše se radilo. Ali nisam zločest. Dakle, neće biti privatnog monopola gospodine zastupniče, PET CT u 4. mjesecu će biti instaliran na KBC Rebru … Odgovorit ću. KBC Rebro neće bit više privatnog monopola odlijevanja javnih sredstava u privatne džepove. Nabavili smo … , vratit ćemo hrvatsku medicinu, a to je naš Plan 21, tamo gdje pripada – u vrh europske i svjetske medicine, javnog zdravstva. Nabavili smo i počinjemo nabavku recentne opreme, zahvaljujem se gospodinu zastupniku Marasoviću što nas je pohvalio da ćemo pomoći i KBC-u Split. Prema tome, gospodine zastupniče, proučite Plan 21, proučite sve mjere koje smo doveli u ovih 100 dana. Dakle, rješavamo Ustavni sud, danas Klaićeva bolnica izlazi iz KBC Sestre milosrdnice, započinjemo
Uvažena kolegice u svojoj ste raspravi spomenuli koja evo živo oslikava čak i ovu našu današnju raspravu u Sabornici, a to je apsurd. Mi smo i u ovoj sabornici doveli do apsurda procjenjivanje kako živimo u Republici Hrvatskoj. Pa neki nas i dalje uvjeravaju da je u toj RH sve med i mlijeko i da je sve dobro i ne čuju naravno stručnjake koji argumentirano govore da je i ovaj zakon bio loš zakon i da ga nije trebalo donijeti. Naravno da je iritantno što i oporba jednako također misli i jednako to potvrđuje. Pa onda imate evo živu raspravu da smo dobili i jedan apsurdni zakon. Jer kada smo uvađali takav jedan zakon, kada smo ga donosili onda smo u obrazloženju vidjeli da je taj zakon donesen zbog prevladavanja utjecaja svjetske financijske i ekonomske krize. Pa bi čovjek pomislio kada sada mijenjamo taj zakon da smo negdje na izlasku iz te krize ali nam negdje ostaje jedan veliki harač koji ne potvrđuje tu tezu da izlazimo iz krize. Ali vidite kako sada najedanput Vlada Republike Hrvatske postavlja kao veliki zaštitnik. Jer više od pola godine kako ovdje u obrazloženju piše zašto sada ukidamo taj harač, zbog daljnje zaštite interesa i brige o najsiromašnijoj i socijalno osjetljivoj skupini društva. Zbog daljnje brige. Znači vrijeme kada smo imali taj zakon nismo brinuli o najsiromašnijima. A to potvrđuju apsurdom u ovom obrazloženju donošenja ovoga zakona. Dakle, nešto što se ne može jer je vrlo teško. Ja ne znam zašto je to tako teško priznati da se donio jedan loš zakon i da je taj zakon izazvao negativne posljedice. Bit će zanimljivo naravno slušati argumentaciju kada Vlada bude odbila zakon ili amandman na zakon, kada ćemo vjerojatno klub <PARTY>-a tražiti da se ukine i ona 4%-ni harač koji još uvijek nije prepoznao da izlazimo iz krize pa on i dalje ostaje. Baš će biti zanimljivo čuti koja će to argumentacija biti i kako ćemo to onda kod ustavnih sudaca biti jednaki pred zakonom i solidarno onda podnositi teret krize. Zanimljiva rasprava nas tek sada očekuje. Oči
Zahvaljujem se na pitanju, poštovana zastupnice. Dakle, što se tiče same i minimalne plaće, ali i kretanja svih ostalih razina, odnosno visina plaća, on nije u ovom trenutku najuravnoteženiji u cijeloj RH, međutim, vidi se određena konvergencija koja se događa u posljednjih nekoliko godina i pod tim podacima ono što minimalna plaća čini, ona je nekakav temeljni socijali i ekonomski zaštitni mehanizam i na taj način štiti tu neku donju granicu, bez obzira na teritorij gdje se nalazio zaposlenik koji je primatelj takve plaće. A što se tiče samih udjela, u pravilu, gledaju se 2 podatka, to su udio u .../nerazumljivo/... udio u prosječnoj plaći i udio .../nerazumljivo/... minimalne plaće u medijalnoj plaći, mi tu imamo pozitivne trendove rasta. Tu smo se približili zaista nekakvoj europskoj, europskom prosjeku, ali imamo još prostora za iskorak, ja sam siguran da ćemo ga iskoristiti. Hvala. Nisu vam, poštovani zastupniče, zahvaljujem na pitanju, nisu vam do kraja podaci točni jer mi se približavamo 60% medijalne plaće, dakle bez obzira na to koji, bez obzira na trendove kako se oni kretali u drugim državama članicama, otprilike uvijek ta dva postotka koja sam i u prethodnom pitanju naglasio su bitna. Ovo smanjenje broja primatelja minimalne plaće nije nastalo zbog njihovog odlaska na Burzu rada nego je nastalo zbog toga što su se plaće intenzivnije podizale nego što se podizao prag za minimalnu plaću, tako da većina, ne svi, naravno, ti djelatnici, odnosno radnici, primatelji minimalne plaće su zapravo sada primatelji nešto više plaće. Naravno, svako podizanje minimalne plaće radi određenu distorziju unutar harmonizacije plaće unutar svakog poslodavca i to je izazov s kojim se određeni sektori, prije svega, prerađivačke industrije bore kada dođe do administrativnog povećanja plaće. Hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo. Klub Hrvatske demokratske zajednice neće podržati ovaj prijedlog zakona jer takav zakon u postojećem sustavu ne bi bio primjenjiv. On ignorira postojanje Zakona o obveznim odnosima. On ima namjeru pretvoriti Zakon o javnoj nabavi u instrument naplate. On ima namjeru Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave dati ovlasti koje su u suprotnosti sa Zakonom o javnoj nabavi i Zakonom o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave, odnosno dati joj poslove koje ona objektivno niti ne može servisirati jer je isključivo ustrojena kako bi rješavala žalbe u postupcima javne nabave te koncesija javno-privatnog partnerstva. Slikovito rečeno, zakon kojeg vi predlažete bi otprilike trgovačkom društvu Gradski vodovod zato što Marko Marković nije platio vodu to gradsko poduzeće isključilo mu vodu, struju i telefon. Ovdje se miješaju kruške i jabuke i odvojeni pravni poslovi. Naš Zakon o javnoj nabavi, a što potvrđuje i činjenica da smo ispunili i mjerilo iz pregovora s Europskom unijom, mjerilo u poglavlju 5.-Javna nabava je u cijelosti usklađen s pravnom stečevinom unije. Te direktive ne predviđaju jamstvo plaćanja kao instrument osiguranja od strane javnog naručitelja. Instrumente osiguranja isključivo određuje javni naručitelj. Treba podsjetiti da javna nabava završava, dakle sve ono što je predviđeno Zakonom o javnoj nabavi završava u trenutku kada nastaje ugovorni odnos između naručitelja i isporučitelja roba i usluga i taj dio dalje je reguliran Zakonom o obveznim odnosima. Znači, nepoštivanje odredbi ugovora ne može povreda Zakona o javnoj nabavi. Klub <PARTY>-a zbog svega navedenog ne podržava ovaj zakon, prijedlog zakona. Međutim, <PARTY> također kao i vi u klubu <PARTY>-a kao i cijela javnost dijeli zabrinutost za situaciju u kojoj su neplaćene, a dospjele obveze pravnih i fizičkih osoba dostigle 27,6 milijardi kuna. Jasno je da ta situacija nije dobra i da rizik naplate utječe i na tržište k
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, zamjenice ravnatelja, kolegice i kolege. AZOP je prema jasnoj definicija pravna osoba s javnim ovlastima koja samostalno i neovisno obavlja poslove nadzora u području zaštite osobnih podataka. Osnovne funkcije agencije kao neovisnog tijela odnosi se na zaštitu osobnih podataka građana i njihovom pravu na pristup informacijama. Može se reći da agencija djeluje na temelju jedne veoma bitne premise, a to je jačanje svijesti građana o postojanju ljudskog prava na privatnosti i raznim mogućnostima njegove zaštite. Prema izvješću iz 2012.godine koje se odnosilo na rad agencije te prema preporuci Sabora vezano uz izvješće o radu 2011.godine možemo konstatirati da je agencija ostvarila bitan napredak u svom radu i zadovoljila nacionalne zahtjeve u pogledu zaštite osobnih podataka, edukacije civilnog i vladinog sektora te ciljanih skupina građana posebice najranjivijih društvenih skupina djece i mladih. Temeljna zakonska regulativa koja određuje rad agencije je Zakon o zaštiti osobnih podataka koja agenciji omogućava nadzor zaštite osobnih podataka, zatim mogućnost ukazivanja na uočene zloupotrebe prikupljanja osobnih podataka, vođenje središnjeg registra evidencije zbirke osobnih podataka, davanje mišljenja, preporuka i očitovanja o mogućnostima daljnjeg poboljšanja sustava zaštite osobnih podataka. Djelokrug djelatnosti AZOP-a je usmjeren na nacionalnu i nadnacionalnu razinu pa je prema tome agencija surađivala sa javnim sektorom točnije Ministarstvom pravosuđa, Ministarstvom vanjskih poslova gdje se suradnja odnosila na veoma bitne teme poput izrade shengenskog akcijskog plana i mjere koje će RH morati provesti zbog usklađivanja hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU. Agencija je također bila veoma aktivna na nacionalnoj razini, surađivala je sa nekoliko ministarstava tu mislim na Ministarstvo uprave, unutarnjih poslova, branitelje, mirovinskog rada i mirovinskog sustava, financija te drugim radnim tijelima poput HZZO-a