EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Kao očitovanje državnog suvereniteta i identiteta pitanje državljanstva je krajnje osjetljive prirode. Stoga i ne čudi da nesuglasice vezane uz pitanje državljanstva mogu dovesti i često dovode do napetosti i sukoba kako unutar državnih tako i međunarodnih. Razlozi koji mogu dovesti do neposjedovanja državljanstva različiti su, poput sukoba zakona, ustupanja teritorija, bračnog prava, upravne prakse, diskriminacije, nepostojanje upisa u Maticu rođenih, denacionalizacija te odricanje od državljanstva. Mnoge su osobe bez državljanstva i žrtve prisilnog raseljavanja. Osobe koje su protjerane iz svojih domova osobito su ranjive zbog gubitka državljanstva, posebice kad je raseljavanje praćeno prekrajanjem granica ili kad prekrajanje granica uslijedi nakon raseljavanja. Neovisno o skupu međunarodno-pravnih propisa koji se odnose na stjecanje, gubitak ili uskraćivanje prava na državljanstvo, prema posljednjim procjenama bez državljanstva danas diljem svijeta živi oko 11 milijuna osoba bez državljanstva. Samo pitanje državljanstva načelno je stvar pravnog okvira svake pojedine države, međutim primjenjivost unutarnjih odluka pojedine države može biti ograničena sličnim postupanjem drugih država ili međunarodnim pravom. Postojeći pravni okvir u Republici Hrvatskoj za sprečavanje nastanka slučaja bezdržavljanstva nalazi se u odredbama Ustava Republike Hrvatske, Zakona o hrvatskom državljanstvu te relevantnim međunarodnim ugovorima kojih je Republika Hrvatska stranka. Tako je člankom 9. Ustava Republike Hrvatske propisano da se hrvatsko državljanstvo, njegovo stjecanje i prestanak uređuju zakon, konkretno Zakonom o hrvatskom državljanstvu koji u svojim temeljnim rješenjima prihvaća europska i međunarodna dostignuća u svezi stjecanja i prestanka državljanstva. Zakon tako propisuje načine stjecanja hrvatskog državljanstva: podrijetlom, rođenjem na državnom području Republike Hrvatske i rođenjem i na tem
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti. Ministar Kuščević nas želi uvjeriti da ovaj zakon ide na dobrobit naroda ali brojke ga demantiraju a isto tako i praksa njegove Vlade. Naime čuli smo da su samo dva referenduma u zadnjih 5 godina održana što čini 0,001% mogućih referenduma i samo 38 puta su bili ti ponovljeni izbori što također čini 1% ukupnoga broja mogućih ponovljenih izbora. Prema tome, on dakle tvrdi da je ovaj zakon potreban da bi se kao još kao taj 1% građana zastupao, mislim da je to vrlo prozirno, a prozirno je iz razloga što vidimo da Vlada cijelo vrijeme zloupotrebljava institucije, zakone i proračunska sredstva. Mi smo vidjeli prošle godine da samo jedna ruka u Sabora košta gospodine Kuščeviću, 200 milijuna kuna i nema nikakvog razloga sumnjati da je ovaj zakon napisan za gospodina Bandića i za još par vaših lokalnih šerifa jer vi nakon što ste izišli u Zagrebu na izbore sa svojim kandidatom, gospodin Hasanbegović, vaš otpadnik i gospođa Esih su vas pregazili na izborima i sada vi pokušavate njih eliminirati tako što ćete gospodinu Bandiću dati mogućnost da raskine koaliciju sa njima. Prema tome, vrlo ste prozirni, ta vaša briga za građane ustvari predstavlja jednu najobičniju kulisu. Vi pišete zakone u svrhu svoje stranke, poistovjećujete <PARTY> sa Hrvatskom i to vam nije prvi puta, to je jednostavno vaš kontinuitet prema tome, te sladunjave riječi to možete pričati na vašim stranačkim sastancima. Hvala vam lijepa. Hvala lijepo gospodin potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 238. Gospodin ministar je vrijeđao Da, ali, on dakle, koristi takve riječi, grube. A trebali ste ga upozoriti. Dobro. Reći ću samo kratko da je tu bio ugovor sa gospodinom Glasnovićem i da si ga pročitate ako želite fakte. A vrijeđati nekoga dok govori nebuloze. Ja vas nisam vrijeđao, ali vi se uvredama branite.
Hvala. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama se nalazi još jedna izmjena Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti iako se u trenutku donošenja ovog zakona još krajem 2008. smatralo da je prilično dobar jer je na zadovoljavajući način rješavao pitanje osnovne djelatnosti Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, a to je upravo posredovanje između nezaposlene osobe i mogućeg poslodavca. Prvim izmjenama koje je ovaj saziv Sabora usvojio u veljači ove godine uvedena je institucija zamjenika ravnatelja zavoda, ali nije uređeno i pitanje odnosno status pomoćnika ravnatelja, a čije je postojanje i uloga do sada uređivana internim aktom odnosno statutom Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. S obzirom da će Hrvatski zavod za zapošljavanje kao vodeća institucija na tržištu rada imati važnu ulogu u razdoblju koje slijedi, a to je do i nakon ulaska u EU, bitno je zakonom urediti njegov ustroj kako bi mjere politike zapošljavanja bile provedene po najvećim standardima europskog socijalnog fonda. Klub <PARTY>-a podržava predložene korekcije smatrajući ih bitnim i korisnim za harmonizaciju našeg zakonodavstva, a tako i javnih ustanova osnovanih sukladno nadležnim zakonima. Klub <PARTY>-a će stoga prihvatiti prijedlog Zakona o dopuni Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Izmjene postojećeg zakona omogućit će efikasnije djelovanje i što bolje funkcioniranje ustanove koja je u vrijeme nezaposlenosti diljem cijele države prva slamka spasa za sve one koji se nađu u njenoj evidenciji. Predloženim izmjenama usklađuje se i ujednačava međusobna pozicija osoba koje obavljaju funkciju pomoćnika ravnatelja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje ustrojem funkcije unutar npr. Hrvatskog zavoda za mirovinskog osiguranje i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koji su baš kao i Hrvatski zavod za zapošljavanje osnovani kao javne ustanove u vlasništvu RH.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolege, poštovani saborski zastupnice i zastupnici, sve vas evo lijepo pozdravljam i moram iskoristiti ovu prigodu budući da je Vlada zauzela svoj stav u siječnju mjesecu oko donošenja i prijedloga koje je išao od strane saborskog zastupnika g. Bauka i ono što želim reći na samom početku, nije točno jer stvorio se takav dojam da Vlada RH ili kao tijelo koje donosi i predlaže zakone Hrvatskome saboru, uključujući i saborske zastupnike iz pozicije su protiv donošenja ovakvoga zakona i ovakvog prijedloga koji ima za cilj riješiti ne samo djece s poteškoćama u razvoju koja putuju i prometuju i idu na rehabilitaciju itd. na kopno nego smo tom problemu i rješavanju tog problema krenuli još prošle godine. Da je tome tako i da govorim istinu, i ja sam potpisao u travnju mjesecu 2018. g. kad još nije bilo prijedloga g. Bauka jer vaš prijedlog je došao 6 ili 7 mj. kasnije, preporuku da Jadrolinija uvede popust od 90%, komercijalni popust ma vozila i na osobe sa invaliditetom i sa djecom sa poteškoćama u razvoju. Drugim riječima, onaj tko putuje s otoka a spada u ove kategorije, on ne plaća 100% nego plaća 10% od cijene ili koja je predviđena i utvrđena cjeniku Jadrolinije. I to se primjenjivalo i primjenjuje se danas. Tako da odmah na samom početku želim reći, nikakav prijedlog oporbe nit pozicije ni ne znam kog saborskog zastupnika, mi znamo za taj problem i slijedom toga smo formirali radnu skupinu u ministarstvu koja broji 14 ljudi, 3 puta se je sastala u siječnju, travnju i lipnju, tri puta se je sastala i na tim sastancima se raspravljalo o tome da se taj problem riješi i da ne uključuje samo djecu s poteškoćama u razvoju nego da uključi sve invalide 100%-tne, ratne vojne invalide, 80%-tne, bez ekstremiteta itd., itd., o svemu tome će nešto više reći i saborska zastupnica Lukačić koja je u to bila uključena. Slijedom toga sam ja bio, to je istina, ja sam bio u svibnju mjesecu, negdje početkom svibnja sam bio na Braču i sastao sam se sa na
Hvala gospodine predsjedniče. Hvala vam na pitanju gospodine saborski zastupniče. Reći ću da ste potpuno u pravu. Ova godina je bila teška, zahtjevna i neizvjesna zahvaljujući naravno otpornosti sektora, ali i mjerama Vlade, ova sezona je završila uspješno po hrvatski turizam i zbilja mi smo među najboljima na Mediteranu. Ono što ipak treba podcrtati jeste činjenica da u programu Vlade i u programu samog ministarstva piše da će se što se tiče razvoja turizma nastaviti na programima i na kontinentu, ali i na turističkim nerazvijenim dijelovima Hrvatske razvijati turizam. Činjenica je da samo 5% od ukupnog rezultata se ostvari na kontinentalnom dijelu. Mi imamo desetak novih programa, programa kao što su Zelena brazda, kao što su Turizmom kroz regije i mnogi drugi koji idu za time da razvijaju kao prvo sadržaje na kontinentu, da potpomognu one koji žele investirati svoj novac i trud u tu vrstu djelatnosti i da stvorimo naravno i smještajne i druge kapacitete. Ovo što me ohrabruje da smo to napravili i ove godine, a da je interes duplo veći nego prošle godine i to je nešto što treba pozdraviti. I hrvatski turizam treba zbilja imati jednu dugotrajnost kroz 365 dana u godini, ali isto tako načelno govoreći mora biti prisutan svagdje u Hrvatskoj. I to je lijepi način da se mogu plasirati i svoji vlastiti proizvodi kroz ovakav najjednostavniji način plasiranja turista koji je došao u tom segmentu. Što se tiče iduće godine, mogu naglasiti da se očekuje da ona bude nešto bolja nego ova godina. Međutim, kolege mi svi smo opisali ovu godinu kao godinu u kojoj je najbolje što je ona sada zapravo završila. Tako da minusi koji su veliki, prosjek minusa u svijetu je minus 8%. Kada gledamo naravno neke od europskih konkurenata, oni su i puno već. Grčka je na minus 22%, Španjolska na minus 10 itd. Jasno da je rezultat Hrvatske pozitivan. Međutim, rekao sam i prije i naglasio sam. Ne trebamo se zanositi sa mišlju da će biti lako u 2010. godini ni izdaleka. Prognoze za Europu su nula,
Hvala vam g. zastupniče Bačiću. Ovo pitanje je zadnjih dana u Hrvatskoj pokrenulo dosta rasprave i mi smo, i Ministarstvo kulture i medija i Ministarstvo vanjskih poslova već reagirali i prema hrvatskoj javnosti i prema srpskoj strani. Dakle, naravno da izražavamo i izrazili smo najoštrije suprotstavljanje donošenje ovakvog zakona, naravno da ćemo iskoristiti sve što nam stoji na raspolaganju, uključujući i ono što je pred nama i kroz bilateralne odnose, ali i kroz proces pristupanja R. Srbije EU-i, da zatražimo da se ovakve neprihvatljive odredbe uklone iz zakona. Međutim, mislim da je važno i ovo što ste vi rekli, otkud dolaze te ideje i gdje je njihovo izvorište i kako je uopće moguće da jedna europska država u 21. st. koja bi trebala biti okrenuta nekim drugim temama, uporno prisvaja i pokušava prisvojiti u tom smislu kulturne baštine nešto što nikad nije bilo njihovo, ne postoji nikakav način najkreativnijeg mogućeg znanstvenog tumačenja koje bi atribuiralo bilo kojeg pisca starije hrvatske književnosti, odnosno starije dubrovačke književnosti nekakvom srpskom kulturnom prostoru. Za razliku od ranijih posezanja kada su pokušali tvrditi da su to srpski pisci, ovdje je napravljen jedan iskorak u ovom zakonu, pa se govori o nekoj podvojenoj ili dvostrukoj pripadnosti, što je još veća besmislica, a dobro ste citirali upravo i neke važne osobe iz srpske povijesti koje su u svojim nastupima i u svojim stavovima zapravo osporili ovu tezu. Ja sam u svojoj prvoj reakciji naravno i kao članica Vlade, ali naravno i kao Dubrovkinja pa i kao po svom obrazovanju profesor književnosti izrazila mišljenje da je zapravo podjednako posežete li za teritorijem ili za kulturnom baštinom, bez obzira bila ona materijalna ili nematerijalna i u tom smislu ovakav potez je još dodatno uznemirujuć, neprihvatljiv i zaslužuje osudu svih nas. On dolazi nakon što smo u proteklim godinama svjedočili i vrlo neprincipijelnim odlukama vezano uz upotrebu hrvatskog jezika u Vojvodini. Posebno se tu
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, vrlo kratko, na samom početku jer dobar dio zastupnika koji je ovdje i u ovom sazivu je od prije upoznat o čemu se radi, pa evo samo nekakve osnovne točke i naglasci. Dakle zakonom koji je sada na snazi utvrđeno je da se sredstva za redovno godišnje financiranje političkih stranaka utvrđuju u iznosu od 0,05 ostvarenih rashoda poslovanja iz prethodno obavljenog godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna. A tako koncipirana odredba znači ustvari što država više troši da političkim strankama ide više. Smatramo da takvo rješenje nema svoje opravdanje i da je daleko logičnije vezati financiranje političkih stranaka uz prihode koje ostvaruje proračun i zbog toga smo napravili ovaj prijedlog. Ono što se događa kao posljedica ovog prijedloga u ovoj godini a dogoditi će se i u idućoj to je određeno smanjenje u financiranju političkih stranaka ali ne smanjenje koje će ići prema tome da se stranke nemaju iz čega financirati ali radi se o razlici o nekakvih nešto iznad 6 milijuna kuna. Znači da smo ovaj zakon primjenjivali od početka ove godine stranke bi imale na raspolaganju 57 milijuna kuna a ovako će, u slučaju ovog zakona 51 milijun kuna i mislim da je to dovoljan argument za sve one koji misle da želimo stranke ostaviti bez novaca i usmjeriti ih da se financiraju samo od privatnih donatora. <PARTY> Nezavisnih lista smatra se da se političke stranke trebaju između ostaloga financirati i iz državnog proračuna ali da to financiranje treba ovisiti o prihodima te da to financiranje posebno u uvjetima u kojima se Hrvatska država nalazi već niz godina treba biti nešto manja. Evo pozivam sve zastupnike da podrže ovakav prijedlog koji je sigurno razumniji od onoga što smo imali do sada. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniče. Evo kolegice i kolege, prilikom predstavljanja Proračuna za 2014. godinu o čijem rebalansu raspravljamo cijeli dan danas njegov predlagatelj ministar financija Slavko Linić kazao je kako je ovo riječ o borbi za opstanak što sam već danas rekao. Pa danas neka 4 mjeseca kasnije zaista možemo konstatirati da je ta borba okončana porazom. Prvo je propao Plan 21, a sada je pao i proračun. Ali nije tako davno bilo, dakle u studenome 2013. godine kad smo mi iz <PARTY>-a a i drugi kolege iz oporbe te većina financijskih i ekonomskih stručnjaka i analitičara upozoravali da je projekcija proračuna nerealna i preoptimistična. Naravno, kakvi su bili odgovori i reakcija predlagatelja da je ovo održiv, realan proračun, nas se ovdje nasmijavalo i prozivalo za nekakav manjak optimizma. Svako malo ista priča. Mi iz <PARTY>-a upozoravamo na neodrživost i kao zloruki proroci najavljujemo rebalans, a ministar sve to negira i odbija, a vrijeme pokazuje da smo na žalost mi bili u pravu. Iskreno na žalost jer nikome kome je stalo do države nije u interesu i ne vesele sve ove negativno rekordne brojke hrvatskog gospodarstva, a danas smo ih čuli više puta. Pa s obzirom na ovaj kasni sat i vrijeme izostavit ću taj dio. Radije ću se osvrnuti na neke manje, ali konkretne reperkusije proizašle iz ovog Prijedloga rebalansa proračuna, a koje će donijeti po mom mišljenju više štete nego koristi samom proračunu ali i svim našim građanima. S obzirom da dolazim iz otoka i da posebnu senzibilnost gajim prema ovom problemu pitanje subvencije u djelatnosti javnog prijevoza u linijskom obalnom prometu i ove godine u ovom rebalansu ostalo isto, ali u odnosu na 2008. ono se smanjilo za nekih osamdesetak milijuna kuna i to je itekako utjecalo na kvalitetu i standard života otočana, a i na dva veoma konkretna primjera ću vam reći da je jedan od tih da je poskupila cijena trajektnih karata zbog kontinuiranog smanjenja potpore svake godine, a drugi da je smanjen intenzitet i broj lini
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana ministrice rekli ste nam ranije da čitamo tekst. Čitali smo, piše: promicanje odgojnih vrijednosti i vrednota temeljeno na pravu roditelja da samostalno odlučuju o odgoju djece. Ali ministrice jeste li vi čitali što vam je napisala pravobraniteljica za djecu u izvješću za 2017. godinu? Piše: također smo predložili da se izostavi načelo promicanja odgojnih vrijednosti i vrednota temeljeno na pravu roditelja da samostalno odlučuju o odgoju djece, a radi ostvarivanja prava i najboljeg interesa djeteta. Ono što vam pravobraniteljica ovdje govori je da takav prijedlog, zapravo, djecu iz subjekta obrazovanja pretvara u objekt obrazovanja. Dakle zašto ne slušate pravobraniteljicu? Mislim evo, mi smo recimo stranački ovdje na neki način opredijeljeni, ali pravobraniteljica nije, zašto idete protiv pravobraniteljice? I što planirate napisati u uputu za provedbu zakona na kraju krajeva, o ovome djelu točno?
Pa poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa baš mi je drago da je upravo kolega Bošnjaković kao predsjednik saborskog odbora spomenuo zaključke Hrvatskoga sabora od 15. prosinca prošle godine koje smo donijeli vezano za sankcioniranje pretvorbe i privatizacije i za sve malverzacije, nezakonitosti koje su u tome počinjene. Znate i sami da je od tisuću 556 slučajeva koje je Državna revizija kontrolira da je utvrdila u tisuću 481 slučaj da je nezakonito obavljena pretvorba i privatizacija i mi smo donijeli zaključke kojim smo obvezali sva nadležna tijela kao i Vladu, fond, Državno odvjetništvo i do dan danas niti jedan postupak niti za poništenje niti za oglašavanje ništavosti nije pokrenuto. Znači, prošlo je preko šest mjeseci. Niti jedan postupak nije pokrenut. Što to govori? <PARTY>me je dovoljno. Znači, vi ste donijeli zaključke, ali mi ćemo raditi dalje kako smo radili. Znači, nitko ništa na tome ne radi. 95, kolega je to spomenuo, 95,17% je Državna revizija utvrdila da je provedena pretvorba i privatizacija nezakonito. Nadležna tijela nisu nijedan slučaj pokrenuli poništenje odnosno oglašavanje ništavosti. Imamo više eklatantnih primjera kao što je slučaj Tvornice duhana Zagreb, NA-MA-e, svaki dan je sve više takvih slučajeva. I, što vi kažete kao predstavnik vladajućih zašto nadležna tijela ne rade svoj posao prema zaključcima i obvezi koju smo mi dali zastupnici u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, predstavnice Vlade! Svaka Vlada naša se zove hrvatska Vlada, mi se zovemo Hrvatski sabor. Znači, moramo štititi hrvatske interese, interese hrvatskih građana i zbog toga vam predlažem da povučete danas ovaj zakon ukoliko ste predstavnica hrvatske Vlade i ukoliko imate namjeru štititi hrvatske nacionalne interese. Zbog čega to kažem? Kažem radi ove tri situacije koje su stavljene u ovaj zakon. Prvo se odnosi na totalnu liberalizaciju omogućavanja stranim i fizičkim osobama da mogu steći vlasništvo nekret
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani ministre, poštovani državni tajniče, puno toga smo zapravo već se dotaknuli u replikama, kolege ispred klubova, neću previše toga ponavljati, ali imam par stvari koje moram reći jednostavno mislim da je to dužnost ovdje izgovoriti. Prošlog petka raspravili smo o DORH-u i izvješću glavne državne odvjetnice koja je po svemu sudeći s razlogom na izlaznim vratima zajedno s ravnateljicom USKOK-a. Zaključak koji sam izvukao iz cijele rasprave je zapravo bila potvrda poznatog. A to je da su državne strukture, odnosno državne strukture žive u simbiozi s korupcijom. E sad u životinjskom svijetu postoji nekoliko vrsta simbiozne jedan od njih je i parazitizam koji sa zadivljujućom preciznošću opisuje odnos pojedinih moćnika i velikog djela gospodarstva s državnim strukturama od najnižih lokalnih razina pa sve do Banskih dvora i Pantovčaka. Korupcija, tj. dio gospodarstva koji je usko vezan uz državne strukture, odnosno javne financije se poput parazita širi i razara našu domovinu desetljećima. Korupcija koja je neželjeno naslijeđe od bivše Jugoslavije, kronikapitalizam, tj. ortački ili rodijački kapitalizam u Hrvatskoj je standard poslovanja kada su u pitanju poslovi s državom. No, nismo mi jedina zemlja koja ima takvih problema. Sve postkomunističke zemlje imale su ili još uvijek imaju iste te probleme. Razlika je što su ostale zemlje, tzv. istočnog bloka svoje gospodarstvo i svoje državne strukture u velikom dijelu riješile ovog problema. I upravo je to jedan od ključnih razloga zašto sve te zemlje danas imaju znatno veći rast i bolji životni standard nego što to ima Hrvatska i građani u njoj. Tijekom 2020. g., pardon, već zapravo, mogu pretpostaviti što će vladajući reći, a to je ovaj, hvaliti se sa novim podacima o rastu od 15,8% na čemu čestitam, ali ne žele izgovoriti da smo mi imali najveći godišnji pad u povijesti Hrvatske tijekom 2020. g. i da smo tek sada se vratili na nekakve okvire prije krize 2009. g., znači za
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovani zastupnici! Provođenje izbora na način da oni budu proceduralno kvalitetni, demokratski, pravilni i zakoniti je vrlo značajno pitanje i to je Vlada Republike Hrvatske uočila i uputila je Hrvatskom saboru Prijedlog zakona o državnom izbornom povjerenstvu. Dobro je u ovom prijedlogu procijenjeno da odredbe koje reguliraju nadležnog Državnog izbornog povjerenstva trebaju biti objedinjene na jednom mjestu u cjelovitom zakonu za razliku od dosadašnje prakse kada je to bilo razdvojeno u nekoliko zakona koji su, tvore državno izborno zakonodavstvo. Dobro je i značajno ovim Zakonom predlažemo ustanovljavanje Povjerenstva kao stalnog neovisnog stručnog tijela što je i striktno definiran sastav i ingerencije za provedbu izbora, a to će osigurati kvalitetniju provedbu izbora na svim razinama. Također su dobro riješena pitanja sastava povjerenstva, način izbora predsjednika, potpredsjednika i članova povjerenstva, nadležnosti, unutarnje ustrojstvo i druga pitanja. S tim što želimo reći da odredbe u članku 7. koje se odnose na način predlaganja kandidata odnosno biranja smatramo da nisu bitne jer ako je to stručno neovisno radno tijelo onda to uopće nije značajno pitanje i ne bi smjelo ni biti, a to isto vrijedi i za pitanje ograničenja mandata. Za očekivati je da će ova izložena rješenja učiniti da izborni postupci budu kvalitetniji pa će <PARTY> podržati donošenje ovoga Zakona. Hvala.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani državni tajniče apsolutno ono što ste i sami rekli zaustavljate bilo koju perspektivu razvoja i bi i stvarno bilo suprotno bilo kakvoj zdravoj logici. Eto, zahvaljujem se i poštovanoj kolegici Orešković koja je spomenula ono što sam ja htio reći. No, hoćemo li stvarno pomoći hrvatskim gospodarstvenicima, tvrtkama ili pojedincima u plasmanu svojih proizvoda, ideja ili usluga na ta ogromna propozitna tržišta kad bi načelno za to već trebali imati HGK. Činjenica jest 200.000 dolara godišnje u članstvo takvoj jednoj organizaciji za jednu ozbiljnu državu stvarno nije nimalo bitno. Neka se i to razvije, neka to ide naprijed, vidjet ćemo u budućnosti što će dogoditi. Suglasan sa vama, neka dođu naši dragi prijatelji iz Kine vidjet ćemo što će dalje. Možda im eto moramo malo i zahvaliti što su nam pomogli na izgradnji Pelješkog mosta pa neka onda zato dođu ovdje i još malo ulože u nas. No, podsjetit ću vas ako se samo malo informirate hrvatski IT sektor ostvario je, završavam ove sekunde, globalne uspjehe i bez te čuvene investicijske banke o kojoj sada raspravljamo.
Evo zahvaljujem se kolega Šimičević, dakle više od 600 komentara pristiglo je tijekom savjetovanja s odnosima s javnošću. Od njega prema informacijama više od 70% je bilo pozitivnih i išli su upravo u smjeru tome da su studenti stručnih studija nakon mjeseci neizvjesnosti zapravo budimo iskreni oslobodili se tereta svoje budućnosti i svoga statusa u društvu. U tome kontekstu evo svakako pozdravljam i zahvaljujem još ministarstvu iako na inicijativu i Ustavnoga suda ali za sve ovo što nas je dočekalo i što se opet nadam da ćemo konsenzusom izglasati. Hvala. Zahvaljujem se kolegice Bedeković, slažem se i upravo na tome tragu apostrofiranja vašega kvalitete jer kvaliteta nikada nije slučajna. Kvaliteta je uvijek produkt i procesa rada, stručnosti i minucioznoga pristupa svemu onome što radimo, a pogotovo kada govorimo o obrazovanju. Drago mi je također da ste primijetili i ovu razliku koju smo naveli i koja je već otprije poznata između sveučilišnih i stručnih studija međutim jednaka vrijednost studija i tržište rada koje moraju biti i kada sam vama replicirao i postavio pitanje i tražio za mišljenje je upravo poanta da se prilagode i kompetencije tržištu rada, kvalifikacije tržištu rada i tržište rada kvalifikacijama. Hvala.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Ma, ja bih htio ovdje da se mi do kraja odredima prema tome što država želi, odnosno što država mora. Ukoliko je Vlada Republike Hrvatske donijela odluku da po hitnom postupku i ubrzano privatizira portfelj Fonda za privatizaciju, tj. dioncie, ništa ne priječi upravo tako da donese istu odluku i da po ubrzanom postupku privatizira poslovne prostore koji nisu potrebni za Vladu Republike Hrvatske. To je jako jednostavan postupak i upravo ja se zalažem za istu proceduru, da onome ... stavimo u funkciju poduzetništva i Vlada bi zapravo u skladu sa stand by aranžmanom sa Međunarodnim monetarnim fondom i trebala takvu odluku donijeti. Ja samo pozivam sve nas da se usuglasimo oko takvog pristupa. Znači, nekretnine i imovinu koja se može staviti u poduzetničke svrhe, a ne treba državi, da ju mora prodati u kratkom roku. Znači, u toj funkciji bi bilo mora, a sve ostalo može, ukoliko ta imovina treba biti za neke druge potrebe. Evo, tu je ta razlika u mojem mišljenju u odnosu na prethodnika.
Poštovani g. potpredsjedniče, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Danas već na samom početku naš državni tajnik uz Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom, ali usudim se reći i jedan manji dio kolegica i kolega se je držao zapravo teme, tako da smo ovim zakonskim prijedlogom u odnosu na važeći zakon kojim se osigurava dosljedno ispunjavanje zadaća usklađivanja s europskim pravnim okvirom uz dakako uređivanje osnovnog ponašanja i suzbijanja nepoštenih trgovačkih praksi spominjali i obuhvat adresata koji se povećavaju, što je dobro. Pa smo spominjali i da se obuhvat proširuje zapravo s dosadašnjih 33 na 43 pojave, spominjali smo i nenajavljene kontrole koje su uvijek dobro došle u ovakvom dijelu. Ali ono što zapravo držim da je ponukalo veliku većinu kolegica i kolega, a moram priznat da i mene ponajviše veseli je izmjena i dopuna vezana uz taj zakon koja, uglavnom koja mijenja obuhvat proizvoda, te se uz one ranije obuhvaćene koji su uglavnom hrana odnosno prehrambeni proizvodi obuhvaćaju i primarni i neprerađeni poljoprivredni proizvodi. Vjerujem da je i to jedan dio zapravo te izmjene i dopune zakona i ponukalo da se ponajviše govori o OPG-ovima, da se u konačnici govori o poljoprivrednim proizvođačima. Kad bi sad mi i na ulici pitali nekoga o toj nepoštenoj praksi šta ona obuhvaća bilo na selu ili na gradu zapravo bi nam manje-više svi jednako odgovorili, spominjali bi velike trgovačke strane lance, s druge strane poljoprivredne proizvođače i OPG-ove. Zaboravili bi zapravo da taj prehrambeni lanac ili ne znajući obuhvaćaj niz drugih čimbenika, ali svi bi bili na neki način solidarni prema poljoprivrednoj proizvodnji, poljoprivrednim proizvođačima i OPG-ovima, ali dakako i na mala i srednja poduzeća koja se bave poljoprivrednom proizvodnjom. Dolazim iz kraja gdje je i najveća prehrambena industrija u RH, dakako „Podravka“ i ono što veseli sve nas, a zasigurno i one koji se bave poljopriv
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega zaista se slažem s vama da prije svega u tom sustavu dodjeljivanje državnog zemljišta je naravno potporama za poduzetničku inicijativu treba napraviti reda. Ja to dobro znam jer svaka sredstva koja imamo moramo uložiti najbolje, najkvalitetnije, zato sad nije bio slučaj, vidi se, stoga iz te zone nisu uopće u aktivnosti poduzetničke aktivnosti. Ne znam koliko točno milijuna kuna, za stotinu milijuna kuna koje su ovog trenutka zaleđene u infrastrukturu i to je ono gdje je država, moramo priznati šakom i kapom dijelila zemljište, darovala sredstva za određene moramo reći gradonačelnike, načelnike da sebi grade spomenike i da šaljemo nekakve poruke evo mi možemo što želimo i kako želimo. I umjesto da tamo imamo poduzetničku aktivnost, sad tamo raste korov, ambrozija uz one ceste, nogostupe i rasvjetu koja ne radi u tom djelu. Znam to, znam jer sam itekako kao gradonačelnik bio prisutan da zonu gdje smo mi naročito na Sjeveru koju ste pohvalili svaki kvadratni metar otkupili svojim vlastitim sredstvima, proračunskim sredstvima od dražve nismo mogli dobiti ni jedan kvadratni metar, gdje također su ondje bile zone 15 km od nas gdje su dobili zemljište besplatno, trafostanicu besplatno, infrastrukturu besplatno, pa mi smo se čudili pa zašto to netko može napraviti. Treba napraviti reda, to je ovaj zakon koji to čini. Ima nekih grešaka, ispravljene su i zaista u toj dobroj mjeri se uklanjaju barijere. Primjer dobre prakse rekao sam zaista sjever koji itekako to dokazuje i naravno ne želimo više da se vrši loše ulaganje i da se zaleđuju sredstvo. U konačnici to itekako treba povećati konkurentnost svih nas.
Hvala. Evo mislim da sam sve već i odgovorila. U stvari financije su bile 6,6 milijuna kuna sa PDV-om, to je ono sa čime ja baratam i što pamtim. Moram reći da bih svima preporučila naravno da idu u katastarske izmjere. Čuli smo sad da ne ponavljam sve te razloge, ne samo i zbog gradova samih i općina, nego i zbog ljudi, dakle naših sugrađana vrijednost nekretnine njihove se podiže, puno je lakše dakle sve u prometu nekretnina. A gledajte, zadovoljna ili ne ja sam zadovoljna u smjeru što sam ipak išla u katastarske izmjere a naravno da bi voljela da je taj postupak brži i zbog toga evo dajem svoju potporu i mislim da trebamo tome težiti jer svi smo koji smo krenuli u katastarske izmjere u stvari u istom nekako košu, svima nama to je jako sporo. Voljeli bi da se to može završiti u roku šest mjeseci, znamo da je nerealno ali i nama puno, puno to znači jednostavno za daljnje funkcioniranje i za naš razvoj. Dakle, krenite u katastarske izmjere slobodno. Pa da, mogu se samo sa vama složiti. Čuli smo dakle sve te razloge i sve što ste vi nabrojali stoji samo moram vam reći osam godina niste me baš ohrabrili, ali vjerujem da će ovaj zakon pomoći da se to stvarno brže riješi. Nama problem svih jedinica lokalnih uprava vjerojatno nisu jednaki kod vas i dole kod nas u Slavoniji. Kod nas je stvarno problem najveći bio neodazivanje stranaka. Vjerujem da je u vašem slučaju nešto drugo jer ne dolazite iz iste, pa čak ni slične sredine. Ali sve te stvari u stvari koje smo na terenu prepoznali trebaju se ugraditi u zakonska rješenja kako bi ona bila učinkovitija i brža čemu svi težimo.
Gospođo dopredsjednice, kolegice i kolege! Evo ja ću malo smiriti ako Pero tako temperamentno to izvede. Naime, naravno treba razmotriti sa svih aspekata ovo iako govorim u ime Kluba <PARTY>-a u uvodu ću reći jedno osobno iskustvo ali naravno vezano uz ovu temu. Za vrijeme čini mi se čak prošle godine ili ona tamo dok sam bio župan u Zadru dolazili su veleposlanici različitih zemalja odavde iz Zagreba i nudili uvjete i zapravo procjenjivali kako će lokalna samouprava reagirati na ponudu Svjetske banke za takvim kreditima. Ja sam vam u šali naravno ali dosta oštro kazao da nama najprije treba novac i povoljni krediti da bismo mogli proizvesti, imati nešto, pustiti u takve sustave a onda graditi takve sustave. Naravno u šali plastično prevedeno daj nam pomozite da prvo uspostavimo život a onda je ovo nadgradnja koja će slijediti tome. Očito da su to interesi s druge strane, javljaju se i objektivne potrebe. Mi želimo priobalju razvijati turizam a turizam smo se opredijelili svi zajedno kao stratešku nacionalnu granu. Međutim, to najčešće radimo deklarativno jer u tom turističkom području gotovo da nema grada koji je u cijelosti riješen kanalizacijski sustavi. Nažalost, imate činjenicu da imamo gradove koji su negdje 90% ili negdje oko toga a tu veliki turistički centri imaju septičke jame a ne izgrađene kanalizacijske sustave. I mi želimo razvijati turizam. Jest to potrebno, pitanje je u kojoj fazi, u kojem trenutku to raditi. Naravno da je ova dvojba koju gospodin Kovačević izražava može se i tako promatrati. Je oni nam nude ali naravno vide i svoj interes posebice kad se vide konzultantske usluge. Ja mogu reći kao financijer, kao ekonomista a i vi drugi koji imate iskustva životnog i drugog da uglavnom modeli funkcioniranja tih banaka svjetskih, europskih i drugih jest po istom ovom sustavu, samo je pitanje veličina. To se radi preko konzultantskih kuća ali točno poznatih koji i iznosi unaprijed propisani koji. Ili ćete ići tim putem ili nećete koristiti ta sredstva
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, ono što mene ovdje zanima, dakle iz vašeg izlaganja se moglo čuti da se ova tvrtka, posebna tvrtka koja upravlja projektom LNG, Hrvatska, neće se prodavati idućih 10 g. Moje pitanje je na koji način se planira financirati ostatak investicije, s obzirom da znamo da jedan dio se financira iz Granta od EU? Dakle to je pitanje 1. Drugo, na temelju kojih pokazatelja, koja analiza se 2016. godine donijela odluka da se odustaje od kopnenog terminala i ide se na plutajući, s obzirom da je poznato da 2015. godina je postala pravomoćna lokacijska dozvola? Dakle od 2015. do danas je prošlo 3 godine, 3 godine, a mi sada u 2018. godini kažemo hitno moramo donijeti zakon da bismo stigli realizirati investiciju do 2020. godine. Što se čekalo 3 godine? Na temelju čega se odlučilo da se ide u plutajući terminal i kako će se financirat ostatak investicije?
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Moje pitanje ide gospodinu Goranu Mariću, ministru državne imovine. Dakle, u Šibeniku postoji zemljište TEF-a veličine oko 300 tisuća metara kvadratnih koji je opterećenom dugom i nizom hipoteka u vrijednosti od oko 150 milijuna kuna otprilike. Vjerovnici su većinom Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo financija, Fond za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša, dakle radi se o principu o državnim institucijama. Također je to zemljište od krucijalne važnosti za daljnji razvoj grada Šibenika obzirom da se ono nalazi u samom kontaktu sa povijesnom jezgrom. Prije mjesec, dva nad TEF-om d.d. je pokrenut stečaj zbog dugogodišnje blokade računa, dakle blokada je duža od pet tisuća dana i taj predmet je trenutno u postupku. Koliko imam informacija u prvom stupnju je sud odbacio, ali se FINA na to žalila. Obzirom da je gradonačelnik Šibenika u više navrata javno iskazao velike nade upravo u vas po pitanju rješavanja duga i zemljišta TEF-a, molim vas da mi odgovorite na sljedeće pitanje. Pod brojem 1. da li to zemljište pripada bilo vlasnički ili bilo kako drugo temeljem dugova i slično u vaš resor? I pod brojem 2. ukoliko doista i pripada onda bih vas molio da mi rečete u kojem vremenu i na koji način mislite riješiti taj problem jer on je zaista krucijalan za grad Šibenik? Hvala. Zahvaljujem potpredsjedniče, zahvaljujem ministre na odgovoru. Moram reći da nisam baš potpuno zadovoljan, vidim da pokušavate cijeli problem iznijeti onako kako jest ali zaboravljate jednu bitnu stvar. Svi znamo kakvo je hrvatsko pravosuđe. Ta tvrtka je u stečaju ovog momenta, dogoditi će nam se da nam stečajni upravitelj praktički upravlja sa cijelim zemljištem TEF-a odnosno da dođe do prodaje da bi se namirio dug a dug je u principu puno još uvijek manji nego što je vrijednost samog zemljišta. To znate i sami. Dakle evo ja bih vas molio ispred cijele hrvatske javnosti da doista poduzmete korake i to hitno u tom smjeru
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razmotrio je na svojoj sjednici 20. travnja prijedlog Zakona o nacionalnom ispitnom centru obrazovanja P.Z. br. 74. koji je podnijela Vlada Republike Hrvatske. Uvodno obrazloženje podnijeli su predstavnici predlagatelja. U raspravi u kojoj je jednodušno prihvaćena nužnost i korisnost osnivanja ovakvog centra, istaknuto je, da osim kataloga znanja moraju postojati katalozi kompetencija suprotno drugim programima, sukladno drugim programima u Europi. Predloženo je također da se nacionalni ispitni centar poveže sa Zavodom za unapređivanje školstva kao i sa sustavom za međunarodno priznanje kvalifikacija. Nadalje, da se u zakonu predvidi uloga Hrvatskog sabora, a ne samo Vlade, u potvrđivanju statuta, imenovanju upravno vijeće i slično, te da se Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa obveže da Odboru dostavi provedbene projekte u svezi državne mature. Ustvrdilo se također da centri u drugim zemljama koji postoje da su promijenili odnos prema obrazovanju, te da su izazvali pravu renesansu vrijednosti za kakvima težima odgojno-obrazovani sustav i kod nas. Nacionalni ispitni centar trebao bi biti motor za ostale promjene u školstvu, budući da promjene moraju početi egzaktnim koracima. Osim toga, ciljevi ovog zakona usklađeni su sa ciljevima studije, državne mature u Hrvatskoj, prijedlog nacionalnog pristupa. Zatraženo je također od predstavnika Ministarstva da predlagatelj odboru dostavi nacrt konačnog prijedloga zakona otprilike dva tjedna prije, nego što će ga službeno uputiti u drugo čitanje kako bi se još moglo utjecati na riješenja koja će se konačno predložiti, što je ministar i prihvatio. Članovi odbora jednoglasno su donijeli zaključak, kojim se predlaže Hrvatskom saboru da prihvati prijedlog Zakona o nacionalnom centru obrazovanja P.Z. br. 74. A svi prijedlozi, primjedbe uz prijedlog uputit će se predlagatelju koji će sačiniti konačni prijedlog zakona.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre s kolegama, kolegice i kolege. Evo pred nama je prijedlog Zakona o kemikalijama, s Konačnim prijedlogom zakona koji za razliku od važećeg zakona koji je na neki način izišao iz okvira osnovnih propisa Europske unije o zaštiti zdravlja ljudi i okoliša od opasnih kemikalija više poštuje temeljne direktive iz područja opasnih kemikalija i biocida. Uz ovaj materijal koji smo dobili, vidljivo je da novi zakon jasno razlikuje nove od starih kemikalija pri čemu odredbe o prijavljivanju i ocjenjivanju novih kemikalija slijede propise Europske unije. Provedba zakona temelji se na postojećem sustavu zaštite na području toksikologije u sustavu zdravstva i stoga se ovim zakonskim prijedlogom osim postupaka odgovarajuće nadležnosti na području zaštite od opasnih kemikalija povjeravaju Hrvatskom zavodu za toksikologiju. Već je naglašeno da propis Europske unije ne predviđaju osnivanje ureda za kemikalije, da je to nazočno samo u par zemalja Europske unije i da ni u jednoj državi takav ured nije ustrojen pri ministarstvu nadležnom za gospodarstvu nego ministarstvu nadležno za zdravstvo ili u ministarstvo nadležnom za zaštitu okoliša. Htio bih reći samo par rečenica i sa jednim osobnim osvrtom. Propisuje se da će se odredbe ovog zakona primjenjivati na proizvode koji mogu biti štetni za čovjeka i okoliš, a koje određuje ministar nadležan za zdravstvo na prijedlog povjerenstva za opasne kemikalije. I onda se u danim nam materijalima spominju za one koji i vladaju medicinskom strukom, poznati pojmovi, karcinogene kemikalije, mutagene kemikalije i reprodukcijsko-toksične kemikalije. Ja moram s ovog mjesta, a potaknut događanjima koji se događaju zadnjih dana, događajima, što je sve i popraćeno u medijima, izraziti jedno i zadovoljstvo svoje što će se i kroz primjenu ovog zakona koji stupa na snagu 1. siječnja 2006. godine na jedan određeni način jedna crna mrlja u Republici Hrvatskoj postati barem sivom. Riječ je o jednoj od tvor
Hvala lijepa. Još jedan pozdrav i opet moramo spomenuti ove velike nepogode koje su nas pogodile protekle godine, a svoj vrhunac na žalost dostigle razornim potresom od prije mjesec dana. Na ispit su stavile funkcioniranje čitavog državnog aparata i svih njegovih institucija. Građani su ovom prilikom pokazali izuzetnu solidarnost i samo organiziranost u pružanju nužne pomoći. I dok s jedne strane kod pojedinaca vidimo izuzetan stupanj građanske svijesti i odgovornosti, s druge strane prepoznajemo simptome rastakanja organiziranih sustava. Vidljivo je to i u sustavu obrazovanja koji je ovaj tjedan zakoračio u drugo polugodište. Roditelji svakodnevno s opravdanim osjećajem straha i neizvjesnosti šalju vlastitu djecu u školu. Veliki broj školskih objekata je tijekom proteklih tjedana i mjeseci pretrpio veća oštećenja i nitko ne može s potpunom sigurnošću jamčiti za zdravlje i život svih onih koji će se u sljedećim danima zateći u tim objektima. Pitamo se koliko su uistinu sigurni objekti u kojima se odvija nastava, posebice na području grada Zagreba i okolice koji su bili izloženi neprekidnoj seriji potresa, ali i u školama na Baniji. Pitamo se koliko je siguran, čak i put do tih škola. Jesu li stručne službe zaista učinile sve što je u njihovoj nadležnosti kako bi se i učenici i njihovi učitelji mogli osjećati sigurnim tijekom svojeg boravka u školskim zgradama i dvoranama. Očekujemo stoga da se na područjima na kojima su zabilježena oštećenja školskih zgrada uslijed potresa za svaki od tih pojedinih objekata promptno pripremi i izradi stručni nalaz verificiran od strane ovlaštenih građevinskih inženjera. Dokumentacija bi pored statičkog i seizmičkog elaborata trebala biti kompletirana i odlukom osnivača ustanove kako je zgrada solidna i sigurna za daljnju uporabu. Već godinu dana živimo opterećeni epidemijom koronavirusa koji predstavlja poseban izazov za normalno i kvalitetno odvijanje nastavnog procesa. Moram naglasiti kako je upravo zahvaljujući politici <PARTY>-a
Poštovana kolegice Benčić, reći ću vam vrlo kratko ono što mislim. Slažem se s inicijativom roditelja i apsolutno podupirem deinstitucionalizaciju načelno. Naravno da su nužne institucije u osobito teškim slučajevima, ali to je isto pitanje udomiteljstva i sa osobama sa teškim duševnim smetnjama. Ako je ikako moguće to naravno više košta, ako je ikako moguće da ta osoba da to dijete s teškoćama u razvoju da ta osoba s teškim duševnim smetnjama ostane kod kuće, ostane u svome okruženju, a da se onda ponudi takva pomoć koja će najvjerojatnije biti 24-satni nadzor i to imaju određene zemlje recimo Austrija, Njemačka su to dobro regulirale tako da evo ja podržavam tu inicijativu roditelja. Poštovana kolegice Murganić ni na koji način se ne ograničava sloboda udruživanja jer se ne utječe na slobodu udruživanja. Što je komora aktivnija, što više brine o svojim članovima to su ljudi više zainteresirani za rad te komore jel. Pitanje visine članarina treba biti regulirano, mislim da to pitanje koje treba generalno riješiti za svih 5 komora, da tu ne treba biti nikakvih iznimki. Isto tako i pitanje proračuna. Ja mislim da donošenje visine članarina je nešto što se ne mijenja svaku godinu i da se može napraviti određena klauzula ukoliko skupština komore mijenja visinu članarine da se traži određena prethodna suglasnost, a da to ne bude ono svaku godinu jer bojim se da će to biti hiperadministriranje, a isto tko komora neće moći planirati na određeno razdoblje, 3, 4 godine, pitanje recimo pomoći mi kao članovi Liječničke komore imamo besplatno dopunsko zdravstveno osiguranje koje nam plaća komora. Bez dugoročnog planiranja proračuna to baš nije moguće.
Zahvaljujem vam se na pitanju. Dakle, ove 2 milijarde kn predstavljaju nešto manje od 300 milijuna eura i to je jedan dio onoga što ćemo u slijedećem periodu uložiti ne samo u očuvanje radnih mjesta odnosno ne u očuvanje radnih mjesta nego u kreiranje boljih, kvalitetnijih i održivijih radnih mjesta. Moram se referirati COVID potpore, mi smo se našli u jednom pandemijskom vremenu u kojem smo morali reagirati brzo, kvalitetno, ažurno i morali smo pružiti ruku podrške i poslodavcima i radnicima. To smo sada se vidi iz podataka, službenih podataka HZZZ-a, to smo i učinili, 17 000 više zaposlenih imamo ove godine, odnosno 31. 3. ove godine nego što je to bilo 31. 3. prošle godine i tržište rada smo očuvali. Sada je vrijeme da to tržište rada još dodatno poboljšamo i kroz VFO će biti osigurano između 500 i 600 milijuna eura za samu prioritetnu os zapošljavanje, a uz to spomenuli ste i socijalni dio sustava socijalne skrbe kroz socijalnu inkluziju u višegodišnjem financijskom okviru ćemo također taj sustav dodatno poboljšati. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Kolegice i kolege, i ova strana dvorane je sa velikom nestrpljenjem očekivala pedagoške standarde, radovala im se i mislila da će oni donijeti velike promjene u sustav odgoja i obrazovanja. Međutim, oni se donose neosnovano, oni su koncepcijski i tekstualno zbrkani, oni su nedorečeni i oni su uvelike, ili jednim barem dijelom više štetni nego korisni. Pedagoški standardi trebaju biti izvedenica iz zakonskih odredbi i kurikula, odnosno nastavnog plana i programa. I jedno i drugo je u toku mijenjanja i prema onom dnevnom redu koji smo dobili po dinamici donošenja zakona do ljeta bismo trebali donijeti i Zakon o školstvu, a vrlo vjerojatno do nove akademske godine i nove nastavne planove i programe. Stoga je gotovo apsurdno da danas donosimo pedagogijske standarde, a da ćemo ih u jesen morati mijenjati prilagođavajući im novim zakonskim rješenjem. U tom smislu su oni zapravo i svojevrsni kompromis i koncepcijski neosmišljeni jer predstavljaju svojevrsnu kombinaciju standarda i zakonskih rješenja kompenzirajući manjkavosti postojećih zakona. U pedagoškim standardima ćete naći, u ovom prijedlogu pedagoških standarda možete naći cijeli niz elemenata koji spadaju per definitionem u zakonske odredbe o školstvu. Drugo ili treće, kako god želite, riječ je o koncepcijskom, a i elementarno jezičnom neslaganju. Riječ je o standardima. Standardi su kao industrijski standardi nešto čega se obavezno pridržavat. I u standardima piše da visina učionice treba biti između 3 metra i 3 metra i 20 centimetara. To znači da učionica koja ima 2 metra i 95 centimetara, ili učionica koja ima 3 metra i 25 centimetara ne može biti učionica. Radi se o koncepcijskom nesporazumu ili o koncepcijskom neslaganju, jer predlagači standarda kao da su zaboravili da škole više nisu državne nego da su osnivači škola županije i općine. Stoga smatramo da je bilo potrebno propisati nešto drugo. Minimalne uvijete, minimalne uvijete. A ona lokalna zajednica koja ima uvijete za bolje od minimaln
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče SAbora. Dakle, u skladu sa člankom 25. Zakona o HRT-u Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora pokrenuo je postupak izbora članova Programskog vijeća HRT-a te 13. prosinca 2010. godine objavio javni poziv. Odbor je razmotrio pristigle prijedloge kandidata te je 26.siječnja sve one kandidature koje su pristigle u roku i koje su ispunjavale uvjete i kriterije propisane zakonom proslijedio klubovima zastupnika na usuglašavanje. Do usuglašavanja nije došlo pa je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije sukladno članku 25. stavku 6. Zakona o HRT-u u Programsko vijeće HRT-a odlučio predložiti Hrvatskom saboru imenovanje Petra Lovrića, doktora Milana Kujundžića, Josipa Jovića, Darka Gribičića, Branku Pavlić i doktoricu Viktoriju Car na prijedlog klubova saborske većine te doktora Ivu Golštajna, magistricu Sanju Ivić, Branka Karabatića, doktoricu Nadu Zgrabljić Rotar i Antu Tomića na prijedlog klubova parlamentarne manjine. Međutim, gospođa Branka Pavlić je 24. veljače povukla svoju kandidaturu. Kako je gospođa Branka Pavlić predložena od strane parlamentarne većine, to je ta ista parlamentarna većina u dopisu upućenom odboru umjesto nje odlučila predložiti doktora Josipa Čerinu. Zbog toga uz prijedlog odluke dobivate i amandman odbora u kojem se navodi upravo ova promjena. Odbor predlaže plenarnoj sjednici da izglasa ovu zatvorenu listu. Hvala.