EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vrhovnog suda, uvažene kolegice i kolege. Prije nego što sam detaljnije proučio ovo izvješće imao sam dojam na osnovu onoga što su mi građani govorili kad su mi pristupali da je situacija u sudbenoj vlasti na lošijoj razini ipak nego što ovo izvješće pokazuje, a i na temelju možda nekih napisa u medijima. Ipak mislim da ovo izvješće pokazuje značajan napor u sudbenoj vlasti da se stanje u pogledu izvršavanja te zadaće sudbene vlasti, dakle osiguranje efikasnog, brzog i pravičnog suđenja, da se popravi, digne na višu razinu. Izvješće dakle pokazuje da je poduzet značajan napor na racionalizaciji mreže sudova, doduše kad govorimo o ustanovljavanju one 51 stalne službe bilo bi dobro čuti ocjenu da li je to formalno smanjenje broja sudova doista značilo i stvarnu racionalizaciju i uštedu, a dobrim bi svakako ocijenio inicijativu, mislim da je to čak i u zakonu koji je već donesen uvaženo, da se u većoj mjeri te stalne službe ustroje kao organizacija stalnih sudskih dana, a to mislim da bi moglo značiti stvarno pravu racionalizaciju. Jedan od ozbiljnijih problema na koje se ukazuje, a koji bi mogao pogotovo u budućnosti utjecati na rad sudstva je činjenica da se očekuje daljnje smanjenje broja sudaca jer se više sudaca razriješi nego što se može regrutirati iz Državne škole za pravosudne dužnosnike. Premda se to izrijekom ovdje ne kaže, shvatio sam donekle kao sugestiju da onaj dio u kojem se govori o mogućnosti promjene zakonskih propisa da se vrati mogućnost izbora sudaca iz redova sudskih savjetnika i odvjetnika. Iskreno, mislim da to osnivanje te dodatne Državne škole za pravosudne dužnosnike bi bila mjera koja bi imala određene pozitivne učinke, ali slažem se ako postoje mišljenja … ta mišljenja podržavam, da se vrati ta mogućnost izbora sudaca iz redova sudskih savjetnika, odvjetnika, pa rekao bih čak iz redova državnih odvjetnika. Kad se očitava dalje izvješće dolazi poglavlje informati
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bauk rekli ste uvodno da se odlučivalo koja će biti institucionalna forma za nadzor pa se odlučilo za povjerenika za pravo na pristup informacijama. Nakon ove rasprave u ovom Visokom domu razvidno je da je u 2015. godini ovo tijelo opravdalo očekivanja jer je kaznilo samo 7 subjekata i to isključivo na lokalnoj razini. A provelo je dva puta više edukacija nego u prethodnoj godini. Jačanje prava na pristup informacijama je postao cilj, a ne problem. Hvala.
Gospodine predsjedniče, državni tajnici, gospođo ravnateljice, kolegice i kolege. Ja naravno moram poći od ovog naslova, a naslov Zakon o područjima posebne državne skrbi kako ja razumijem predstavlja jednu, obrađuje ili odgovara da tako kažem za materiju ubrzanoga razvoja i rješavanja krupne problematike, društvene problematike na jednom velikom prostoru Republike Hrvatske. Prema tome, radi se o velikoj temi, velikoj društvenoj temi i radi se o velikoj društvenoj odgovornosti da se ta pitanja u Hrvatskoj razriješe i razumijem da bi ovaj zakon trebao biti pravni okvir za to djelovanje, za to razrješenje. S obzirom na to da je to ovako pretenciozno i po naslovu i po sadržaju i ja na žalost moram na startu reći da ovo što imamo unutar sadržaja zakona ne odgovara ovako velikoj pretenziji iz koje startamo i u realnoj potrebi i po naslovu kako se zakon zove. Ja ću u nastavku reći nekoliko stajališta kojima želim objasniti zašto sam ovo izrekao. Prvo što ću reći to je ono što imamo u objašnjenju i razlozima zašto se ovaj zakon donosi. U uvodnom objašnjenju rečeno je kako se polazi od toga da mjere koje zakon uspostavlja su mjere za prvo za obnovu i razvitak, za otklanjanje posljedica rata, za brži povratak stanovništva, za demografski i gospodarski napredak, za ravnomjerni razvitak Republike Hrvatske. To je sve ne samo legitimno, nego to je sve izrazito nužno u situaciji prije svega razvojnoj i uopće društvenoj kakvu sada imamo i obavezni smo, dužni smo da na to obratimo pažnju i sve ovo što piše je sasvim na mjestu. S druge strane radi se o velikom prostoru Republike Hrvatske koji karakterizira socijalno, demografsko i gospodarsko zaostajanje i to naravno nije lako razriješiti, a mi moramo ući u to da se to postupno razrješava. U objašnjenju za donošenje ovog zakona piše još nekoliko sljedećih stvari u smislu procjene nedovršen proces povratka, nepovoljna dobna struktura na tom prostoru, niska zaposlenost i onda odmah uz to visoka nezaposlenost. Prema tome, mjereno gospo
Poštovani zastupniče Grmoja hvala vam na vašem komentaru, odnosno replici, dakle cilj Vlade RH je uspješna vertikalna integrirana INA. INA sa svim segmentima svog poslovanja i u tom kontekstu jedan od najvažnijih budućih događaja jeste modernizacija rafinerije u Rijeci. Što se tiče transformacije rafinerije u Sisku, nije riječ o odluci Vlade RH već o odluci uprave kompanije i u tom kontekstu transformirano poslovanje, modernizacija poslovanja rafinerije u Rijeci su u interesu RH. Hvala vam lijepo. Hvala vam lijepa, zastupniče Paneniću na vašoj replici, dakle niti ja niti bilo tko u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, niti bilo tko u Vladi RH nema namjeru i nikada neće na bilo koji način amnestirati bilo koju koruptivnu akciju odnosno koruptivni moment. Budući ste bili ministar koji je bio nadležan za ovo područje onda ćete vjerojatno imati informaciju da je i prvi međudioničarski ugovor iz 2003. godine sam po sebi sadrži pravo prvokupa, pa i drugi, pa i vjerojatno svaki koji bi ikad postojao. To je dovoljno da vam odgovorim na vašu repliku koja kao što vidite nema baš previše smisla.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Sanader. Evo nakon ove katastrofalne požarne sezone povukla se tema upravo oko financiranja vatrogastva nešto ste spominjali u svom izlaganju, pa me evo konkretno zanima. Hrvatska vatrogasna zajednica javne vatrogasne postrojbe su proračunski korisnici dok dobrovoljna vatrogasna društva su neprofitne organizacije. Evo neki zapovjednici su čak nakon ove sezone vatrogasne su upravo spominjali taj model da se vatrogastvo prebaci pod Ministarstvo unutarnjih poslova, vi kao predsjednik Vatrogasne zajednice, zanima me vaše mišljenje kako bi to izgledalo, bi li to doprinijelo razvoju vatrogastva baš konkretno kod nabavke opreme, bi li to povećalo proračun naše vatrogasne zajednice ili bi nas zapravo unazadilo u razvoju? Hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kapetane, kolegice i kolege. Mislim da je ovo dobar, solidan prijedlog i da se može prihvatiti ova varijanta. Pridružio bih se onome što je govorio moj kolega Bauk da se razmotri. Mi ćemo ići s tim prijedlogom dakle za ono što bi nazvali beneficirani radni staž pomoraca. Hrvatska je pomorska zemlja. Ponekad se čini mi se, to zanemaruje, općenito nekako u društvenoj svijesti. Činjenica je da nam fali časnika na brodovima, činjenica je da je to izuzetno težak posao pa ukoliko bi se mogla i ta inicijativa prihvatit tim bi bilo bolje. Ja bih molio državnog tajnika ili kapetana Babića da mi odgovore jednu stvar koja je vezana isto za Pomorski zakonik. Naime, u siječnju 2007.godine Vlada je, u potpisu je potpredsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor, donijela odluku o produženju koncesija aci marina na 30 godina. U toj odluci se pojedinačno u nekim sredinama uvodi 2,5% varijabilne koncesijske naknade na bruto promet ostvaren u tim marinama. Meni je malo čudno što se to pojedinačno regulira da negdje da, negdje ne, negdje se uvodi, negdje ne uvodi. Čini mi se da je sasvim logično da se uvede u svim. Napomenuo bih da od tih 2,5% najviše ide općini, manje ide županiji. Evo imam podatak za Milnu, tamo to znači gubitak ukoliko se to ne primijeni na njih, zavisno o sezoni između 500 tisuća i 700 tisuća kuna. Iako bi po važećem Pomorskom zakoniku, koliko ja znam, bi se to trebalo primijeniti na sve, a pošto to izaziva neke nedoumice ljudi postavljaju pitanje i nama saborskih zastupnicima pa su tako i dolazili do mene. Mislim da bi bilo dobro da date objašnjenje ili hoće li se zaista uvest u sve što bi bilo po meni logično, a ne da… Mislim da su takva obećanja i postojala s vaše strane, iz ministarstva, čini mi se da bi to bilo dobro. Evo samo toliko. Ja bih molio ukoliko možete kad budete govorili da i na to odgovorite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, predlagateljice, kolegice i kolege evo vrlo kratko ću se osvrnuti na ovaj prijedlog zakona. Naime, pozdravit ćemo, pozdravit ću u ime <PARTY>-a svaku inicijativu odnosno svaku ideju koja ovdje dođe na naše saborske klube pogotovo onda kad imamo priliku razgovarati o tome da možemo unaprijediti neke sustave kod nas i da možemo ako ništa drugo raspraviti što u cijelom sustavu nije dobro. Ovdje se konkretno radi o investicijama odnosno o ulaganjima sredstava iz europskih fondova u potencijalne projekte. Međutim, ono što će nas u <PARTY>-u odvrati od želje da podržimo ovakav zakon je to što ne smatramo da u ovom trenutku ključni problem se nalazi u fondu odnosno u sredstvima koja treba unaprijed osigurati za financiranje ovakvih projekata, zbog toga što naprosto količina projekata koja je i prijavljena, a koja je i u tijeku odnosno koja će biti prijavljena nismo u ovom trenutku sa nekakvom velikom sigurnošću u mogućnosti anticipirati kolika će ona biti. Znači ovo što bi eventualno ako bi povukli sva sredstva za to sigurno nemamo sredstava da ih osiguramo u državnom proračunu, a procjena koliko će to biti do kraja ove godine ili do kraja možda i sljedeće godine, mislim da nije nešto što mora biti dio proračuna ili nekog fonda kao što predlaže ovaj zakon, a treba biti dio proračuna unutar nadležnog ministarstva što i jest u ovom trenutku Ministarstva regionalnog razvoja i europskih fondova. I uvjerena sam da će za manje jedinice lokalne samouprave o kojima se ovdje najviše govorilo koje nemaju fiskalnih kapaciteta da će biti mogućnosti i da ima mogućnosti da se ti projekti sufinanciraju kao što mi svi imamo mogućnosti obratiti se i HBOR-u, a isto tako i u jedinice lokalne samouprave, a isto tako i poslovnim bankama. Ono što nas u <PARTY>-u više brine u ovom momentu je to da li ćemo mi odnosno da li će jedinice lokalne samouprave kod nas uspjeti proizvesti dovoljnu količinu projekata, kvalitetnih projekata koji će proći na natječajima. To
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Pa evo želio bih i ja kazat nekoliko rečenica sad pri kraju rasprave oko ovoga prijedloga zakona. Ja mislim da ovaj zakon nije loš i mislim da on bez obzira na neke dileme koje sam ja imao, ali evo slušajući raspravu i odgovore gospođe zamjenice čuo sam objašnjenje određeno tako da praktički sad nemam šta i pitati, ali svejedno imam možda neke prijedloge koji bi možda i još poboljšali ovaj zakon, a sve u svrhu da on otvori dodatne mogućnosti investiranja danas u vremenu kada, a toga smo svi svjesni investicija nema, a investicije su doista ovog časa možda potrebnije nego ikad. Javno-privatno partnerstvo je dakle jedan od modela koji bi trebao otvoriti dodatni prostor i mogućnost jasno investiranja u suradnji javnog i privatnog partnera, dakle otvoriti prostor svima onima koji imaju novaca i žele ga investirati da mogu u dogovoru sa javnim partnerom, bila to država, bila to jedinica lokalne samouprave, županije ili gradovi, realizirati određene projekte koji su od općeg društvenog interesa. Ja mislim da sve što se napravi, bez obzira po kojem modelu, da je dobro. Kad se napravi škola dobro je da se škola napravila, kad se napravi vrtić dobro da se vrtić napravio, kad se napravi bilo što što je od općeg društvenog interesa mislim da je dobro. I zato svi oni prijedlozi zakona koji otvaraju mogućnost poboljšanja kataliziraju ustvari te procese, mislim da su dobri jer rekao sam … sada nove investicije … kapitala i rješavanje administrativnih barijera koje koče investiranje je nešto što je ovoj zemlji ovog časa maksimalno potrebno. Javno-privatno partnerstvo nije nikakva novost, dakle ono u Hrvatskoj postoji praktički već 20 godina. Mi imamo dobrih primjera javno-privatnog partnerstva jer postoje razni modeli javno-privatnog partnerstva. Koncesija je također jedan od modela javno-privatnog partnerstva, … model je jedan od modela javno-privatnog partnerstva itd., dakle ima raznih modela. Recimo jedan primjer, a to je javno-privatno partner
Uvaženi gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici prije svega želio bih čestitati mandataru na ukazanom povjerenju za sastav nove Hrvatske vlade. Pokušat ću iznijeti nekoliko stavova našeg kluba razmišljajući prvenstveno o sadašnjosti i budućnosti. <PARTY> vladu desnog centra ne može podržati jer su naše ideološke i svjetonazorske razlike naprosto prevelike. Osim toga proteklih tjedana od stranaka koje će sastavljati Vladu nismo čuli ništa o dvije teme koje su po meni ključne ne samo za moju regiju Istru iz koje dolazim nego i za cijelu Hrvatsku. Kao prvo još uvijek ne znamo koji je stav buduće Vlade prema decentralizaciji. A kao drugo, i još važnije, ne znamo ništa o stavu buduće Vlade prema temeljnim ljudskim pravima i slobodama te građanskim vrijednostima. Dapače, informacije koje su proteklih tjedana donosili mediji ne zvuče nimalo ohrabrujuće. Stoga upravo danas s ovog mjesta želim uputiti apel mandataru odnosno budućem premijeru gospodinu Oreškoviću, gospodine Orešković nemojte dozvoliti da se srozaju civilizacijski standardi koji su uspostavljeni u Hrvatskoj posljednjih godina i nemojte dovoditi u pitanje toleranciju i demokratske vrijednosti koji su temelj svake moderne europske države. Čuli smo, mogli smo čitati proteklih dana da se dovodi u pitanje pravo žena na izbor, da se prijeti udarom na civilni sektor, da se sprema lov na vještice kroz uvođenje nekakvih registara izdajnika. Apeliram na vas da blokirate svaki takav pokušaj ugrožavanja temeljnih ljudskih prava i građanskih sloboda. Nemojte dovoditi u pitanje ljudske slobode, nastavite njegovati multikulturalnost, nastavite štititi prava svih manjina. Sve drugo vodi nas unatrag u ponor '90-ih iz kojeg se Hrvatska teškom mukom iščupala. A kad govorimo o antifašizmu dovoljno je pogledati hrvatski grb, našu istarsku kozu na grbu i vjerujem da nikome u ovome Domu nije stalo dovoditi u pitanje antifašizam kao i Hrvatski ustav. Onaj tko negira antifašizam kao vrijednost taj ne može očekivati razumi
Netočan je navod ministra Šukera da se ne može početi screening za ovo poglavlje vezano za ovo poglavlje vezano uz državne potpore i tržišna natjecanja u ovom dijelu. Screening se može početi, screening upravo tome i služi da se usporedi zakonodavstvo hrvatsko sa zakonodavstvom Europske unije onda bi vam rekli ovo vam ne valja, ovo trebate popraviti što bi onda i vama i nama dalo vremena da donesemo ove zamjenske zakone umjesto ovih. Na koncu konca to možemo i u samom tijeku pregovora učiniti neke stvari i ispregovarati, a mi prije samog početka mislim naprosto se ponašamo kao da ono što je dato od strane Europske unije apsolutno točno i istinito, a ponavljam screening upravo i služi tome da se napravi dubinska analiza i europskog i hrvatskog zakonodavstva i da se onda u odgovorima pripremi za pregovore.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče <PARTY>-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovane ministrice i ministri. Pitanje ću postaviti ministru, g. Olegu Butkoviću, poštovani g. ministre, posljednjih godina svjedoci smo velikog investicijskog ciklusa usmjerenog u poboljšanje lučke infrastrukture. Molio bih vas informaciju u kojoj su fazi navedeni projekti te je li možemo očekivati nastavak ulaganja u lučku infrastrukturu? Ovdje posebno mislim na infrastrukturu vezano za dubrovačko područje, dakle na Batahovinu i na ribarsku luku u Sustjepanu, projekte koji su u fazi ishođenja građevinske dozvole, a čija realizacija direktno utječe na podizanje kvalitete života građana grada Dubrovnika, ali i kvalitete pruženih turističkih usluga na području grada Dubrovnika. Hvala lijepa. Zahvaljujem g. ministre, zadovoljan sam vašim odgovorom. Ključno je nastaviti investicijski ciklus u lučku infrastrukturu, ona naime povezuje, povezuje direktno gradove sa njihovim otocima, povezuje naše … otoke i omogućava ljudima ostanak na otoku i normalan način života i komunikacije sa kopnom, to je ključno. Međutim, ključan je i daljnji nastavak razvoja infrastrukture usmjeren prema turističkom smjeru. Dakle, danas evo u Luku Dubrovnik je uplovio najveći u povijesti Dubrovnika je uplovio upravo na današnji dan Norway gateway dakle zahvaljujući Vladi RH značajna sredstva su uložena u Luku Dubrovnik i vjerujem da će se ta ulaganja nastaviti i u budućnosti. Hvala lijepa.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Tadić je rekao sljedeće, ne postoji zakonski okvir za javno-privatno partnerstvo, točka. To naprosto nije točno. Postoji itekako zakonski okvir, ne što je to rekla ova Vlada nego temeljem Zakona o privatizaciji, temeljem Zakona o trgovačkim društvima, temeljem Zakona o obvezatnim odnosima i drugim propisima i zakonima Republike Hrvatske postoje zakonski okviri za javno-privatno partnerstvo. Međutim, Vlada je samo istaknula da on nije dovoljan, da on nije dovoljan i da bi temeljem, a javno-privatno partnerstvo kao dio gospodarske politike bi trebalo na neki način ići u pravcu da se donesu i zakonski okvir kako bi bile obuhvaćene sve sfere de facto gospodarskog sektora i tamo gdje interesi države i jedinica lokalne samouprave, a poglavito javnog sektora. Prema tome, zakonski okvir postoji, ali gledajući dugoročno i na duge staze trebalo bi to i pobliže odrediti posebnim zakonima lex specialis, kako bi ja to rekao. Evo, hvala.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo osvrnula bih se na navode kolege Kajine, iste kao i kolegica Caparin. Pa bih još dodala, naravno da ovo nije samo predizborna aktivnost jer je ovo kontinuitet aktivnosti koji je ova Vlada imala od početka od 2004. godine do danas. Pa bih samo pobrojila neke od aktivnosti koji su bili u 2005., jer je kolegica Caparin već rekla 2004. godinu. Dakle nastavljena je provedba projekta Dodjele besplatnih udžbenika djeci sa, obitelji sa osmero i više djece, povećan je broj rodilja koji ostvaruju prava na rodiljni dopust i naknadu u odnosu na 2004. godinu, proširen je broj gradova u kojima se provodi programi nevladinih udruga uz potporu ministarstva, namijenjeni su trudnicama, mladim roditeljima, pokrenut je znanstveno-istraživački projekt na temu "Uzroci i posljedice socijalnog steriliteta u Hrvatskoj". U 2006. godini dodjele besplatnih udžbenika su nastavljene. Novčano darivanje djece u višečlanih obitelji za Božić, nastavljen je daljnji rast broja korisnika rodiljnih naknada, itd. itd. Dakle jedna aktivnost kontinuirana sustavna u cilju provedbe Nacionalne strategije, populacijske strategije. Hvala.
Pa evo, poštovani kolega moram priznati da sam možda i malo zbunjen. Naime, oporba me definitivno zbunjuje. Jedanput kažu da treba vjerovati novinama, drugi put da ne treba vjerovati novinama. Međutim, ja vjerujem ministarstvu, a podaci ministarstva stvarno su kvalitetni, na vjerojatno žalost brojnih onih koji misle da to ne bi tako trebalo biti i vjerujem zapravo da izmjenom ovog zakona da ima puno nade za one koji nestrpljivo očekuju stanove koji su bitno po nižoj cijeni nego što su sadašnji. Tako da primjenom, brzom primjenom ovog zakona ne vidim što treba puno mijenjati. Vele kolege iz <PARTY>-a da treba ne znam drugo čitanje. Normalno da treba, da treba puno toga izmijeniti. Možda pojačati nadzor, jer promjenom sastava <PARTY>-a u Saboru nadzor je bitno pao, jer “Capital ing“ je to radio izvanredno.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče. S obzirom na izvjesnu značajnu ulogu vodika u te karbonizaciji, te široku upotrebu u transportu javnom gradskom prijevozu da li planirate možda mogućnost o dodatnom proširenju i poticaju energetske učinkovitosti pogotovo u području transporta i javnog gradskog prijevoza kako bi uvođenje ovog staklenički neutralnog goriva dobilo još jedan široki poticaj. U sadašnjim poticajima su oni izjednačeni sa električnim i sa hibridnim vozilima. S obzirom na ulaganja mislim da ne bi bilo na odmet da se osiguraju još dodatni poticaji za ovo vozilo. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici! Odbor za turizam je na svojoj 42. sjednici održanoj 19. lipnja razmotrio Prijedlog godišnjeg obračuna državnog proračuna Republike Hrvatske koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 25. svibnja 2007. godine. Odbor za turizam razmotrio je predmetni prijedlog na temelju članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora kao zainteresirano radno tijelo, posebice u dijelu što se odnosi na utvrđivanje i praćenje politike turističkog razvoja Republike Hrvatske. Uvodno izlaganje o ostvarenju prihoda i primitka te rashoda i izdataka državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu se … makroekonomskim pokazateljima i osvrtom na pojedine pozicije i račune toga proračuna koji je od interesa za područje turizma podnio gospodin Niko Rajić pomoćnik ministra financija Republike Hrvatske. U kraćoj raspravi istaknuto je zadovoljstvo činjenicom da su planirana sredstva državnog proračuna za 2006. godinu u namijenjenoj turističkog promidžbi, subvencioniranju organiziranog turističkog prometa za poticanje, za povećanje konkurentnosti turističkog tržišta kao i za financiranje programa poticanja u turizmu, poticaja uz uspjeh u cijelosti realizirana. Takva potpora zasigurno je doprinijela pozitivnim učincima prošle turističke sezone. Na temelju provedene rasprave Odbor za turizam je jednoglasno donio zaključak kojim se predlaže Hrvatskom saboru da donese Godišnji obračun državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu. Hvala.
Evo prije odgovora zahvaljujem i kolegi Bauku na podršci novim mladim snagama u <PARTY>-u. Zahvaljujem ministre na odgovoru. Evo kao mlada osoba svjesna sam koliko je kupovina stana ili kuće važna za planiranje budućnosti i pozdravljam nastavak financiranja ove mjere koja je mnogim mladim obiteljima olakšala život u uvjetima pandemije koje živimo ta je potreba još izraženija zato je važno da država stvara poticajni okvir za mlade obitelji i da jača kupovnu moć i kreditnu sposobnost mladih. Vjerujem da će vlada i u financijski zahtjevnim vremenima koja slijede pronaći sredstva za uspješnu demografsku mjeru. Hvala.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pa svoje današnje izlaganje o ovoj temi krenut ću sa usporedbom ministra Vrdoljaka nedavno gdje je usporedio Hrvatsku sa Norveškom, motiviran sa navodnim rezultatima koje je provela tvrtka Spectrum istražujući jadransko podmorje. Pa s obzirom da je on usporedio Hrvatsku s Norveškom, ja bih podsjetila da je Norveška država u Europi koja proizvodi najviše nafte i naftnih derivata, međutim ima i najbolju politiku vezanu uz korištenje tzv. alternativnih prijevoznih sredstava, odnosno električnih automobila u cestovnom prometu. Pa tako Norveška sa svojim najvećim brojem električnih automobila provodi i dalje politiku da građani koji su zainteresirani za kupovinu električnih automobila ne moraju plaćati nikakav porez na ta vozila, dobivaju subvencije, imaju besplatan parking u svim gradovima i još se mogu voziti po onim trakama koje su inače rezervirane u cestovnom prometu za javni gradski prijevoz. Zbog čega govorim sada o Norveškoj? Dakle, Norveška je jako bogata sa naftom, međutim Norveška se očigledno priprema i za postfosilno razdoblje i mislim da se mudre države trebaju pripremati i za postfosilno razdoblje. Iako je ideja liberalizacije i općenito trećeg europskog energetskog paketa i liberalizacije koje donose za ukupne energetske djelatnosti na području EU bila motivirana i podizanjem, tako da kažem konkurentnosti i pravedne tržišne utakmice različitih subjekta na tržištu, a u cilju dokidanja monopolističke pozicije velikih mega energetskih kompanija jer to nije bio samo slučaj u Hrvatskoj, nego je to slučaj gotovo u cijeloj Europi koja bi postepeno trebala dovesti i do smanjenja cijena energenata, ja jako sumnjam da će se to dogoditi u ovom području. Dakle, moramo prihvatiti činjenicu da polako ulazimo u postfosilno razdoblje i da se mudra država treba početi pripremati za scenarij kada više nećemo imati fosilna goriva na raspolaganju. I zbog toga smatram da je Norveška pametno odlučila kada je odlučila ulagati u nabavu električn
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani potpredsjedniče Vlade sa suradnicima, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Evo ova rasprava nekako je obilježena upravo više zdravstvom i ovom covid krizom pa slažem se sa svima vama, covid kriza je prije svega najveći zdravstveni problem i pogotovo u ovo današnje vrijeme kad vidimo i brojke da divljaju. Koristim i ovu priliku da i sve naše građane koji se još nisu cijepili pozovem da se cijepe, a sve one koji su se već davno cijepili da se cijepe i trećom dozom i to će sigurno pomoć i zdravstvenom sustavu. Ali upravo covid kriza pored toga što je prije svega zdravstvena kriza ona je i gospodarska i financijska i kao takva i obilježava sve rasprave o proračunu i prošle i ove godine i našem ministru financija nije lako u maloj zemlji kao što je Hrvatska koja je i zadnja ušla u Europsku uniju, a uz to sve još u te dvije godine pogodila su nas i dva potresa tako da možemo reć da on skoro pa mora bit pomalo i čarobnjak. Međutim sve ono što je Ministarstvo financija dobro radilo od 2016. do 2019. to je upravo bio preduvjet da može i dobro reagirati na početku ove covid krize. Tako kad pogledamo, a bilo je dosta priče o javnom dugu danas tijekom rasprave, upravo taj javni dug iz godine u godinu, 2016., 2017., 2018., 2019. postotno je padao u iznosu BDP-a, ali ne samo u postotku, padao je on i u apsolutnim vrijednostima tih godina i to je ono što je bio dobar preduvjet da na početku krize Vlada može reagirati kao što je reagirala, donijet mjere i pomoć poduzetnicima u spašavanju radnih mjesta. A onda bez obzira što je to često puta bilo i kritizirano i od oporbe i puno puta se ovdje u Sabornici raspravljalo o tome treba li Vlada davati direktno sredstva privatnim poduzetnicima, međutim nekad treba nešto i uložit da bi ti se to vratilo i upravo to što je Vlada radila cijelo ovo vrijeme za vrijeme covid krize upravo se vraća sad kroz rast BDP-a ove godine, vraća se i kroz dobru turističku sezonu, vraća se kroz to da na
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, poštovane državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Na samom početku osvrnula bi se na činjenicu da tržišne slobode, pojačana mobilnost ljudi, sloboda kretanja radnika kao jedan od temelja funkcioniranja zajedničkog tržišta unutar granica EU-a a i trećih zemalja dovodi do internacionalizacije obiteljskog života pa tako i do internacionalizacije obiteljskog prava budući se pravna regulacija obiteljskih odnosa premješta iz jurisdikcije jedne države u drugu. Isto tako, razvod braka ili prekid obiteljske zajednice sve češće dovodi do ugroze dječjih prava na način da roditelji ne surađuju u pogledu ostvarivanja roditeljske skrbi, ne razmjenjuju informacije o djetetu, susreti i druženja djeteta s drugim roditeljem se ne održavaju ili se održavaju u manjem opsegu nego što je to precizirano sudskom odlukom ili odluke uopće nema. Posebice su takve situacije izražene kad se radi o prekograničnim obiteljskim odnosima a naročito ako se radi o slučajevima kad jedan roditelj ili neka druga osoba protupravno odvede ili zadrži dijete u drugoj državi koja nije država djetetovog uobičajenog boravišta. Svaki nacionalni pravni poredak je konzistentan dok za prekogranične pravne odnose možemo reći da su pred brojnim izazovima budući se pravni odnosi nose sa nizom pravnih pravila koje treba primjenjivati u takvim predmetima. Kako bi se osiguralo brzo i efikasno postupanje između država, u cilju zaštite prava djeteta na oba roditelja te ujedno i pravo onog roditelja koji ne živi s djetetom na ostvarivanje roditeljske skrbi, RH primjenjuje Hašku konvenciju o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece koja je na snazi temeljem sukcesije od 5. travnja 1993. g. Cilj Konvencije je osigurati što hitniji povratak djeteta koje je nezakonito odvedeno ili zadržano u nekoj državi ugovornici. Također, osigurati da se prava na skrb i kontakt s djetetom po zakonu jedne države ugovornice stvarno poštuju u drugoj državi ugovornici. Konvencij
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Točno je poštovani saborski zastupniče, Hrvatska je dobila i šesti kanader i time smo mi ustvari popunili našu flotu letjelica koje služe nam za borbu protiv požara. Podsjetit ću nas sve, po tom planu bilo je potrebno i sada to napokon imamo ukupno floti imati šest kanadera, šest zrakoplova tipa e-traktor koji služe za gašenje požara i za izviđanje. Isto tako u toj floti su i četiri helikoptera, dva tipa … , dva tipa … koji služe također za gašenje požara, ali i za izviđanje i također je u toj floti jedan helikopter za izviđanje tipa bel, jedan helikopter, jedan zrakoplov tipa pilatus koji služi za nadzor i izviđanja. Ukupno 18 letjelica imamo u Hrvatskoj, to je zaista jedna snaga koja je impozantna. Da bi ta snaga mogla biti u funkciji potrebna je biti ispravna tehnika, a to znači da je potrebno na vrijeme započeti, mi smo već koncem prošle godine krenuli u pripreme nabavke dijelova da bi Sabor remonti održavanja pregledi bili završeni na svim letjelicama do početka protupožarne sezone i taj posao ide izvanredno dobro. Da bismo bili efikasni također je potrebno imati dovoljan broj pilota, dovoljan broj posada i za kanadere i za e-traktore. Što se tiče helikoptera tu problema do sada i nije bilo jer imamo dovoljni broj pilota. Mi ćemo za ovu sezonu, kada je riječ o kanaderima imati 8 kapetana i 12 kopilota, a kada je riječ o e-traktorima imat ćemo 10 pilota. Cilj nam je i vjerujem da ćemo to u narednim godinama uspjeti dostići, da imamo po svakom zrakoplovu dvije posade kompletne i tada smo sigurni dakle da možemo obaviti sve zadaće koje su pred nama i postavljene. Da bismo mogli možda još zornije pokazati i prikazati što ustvari svi ti zrakoplovi čine u protupožarnoj sezoni treba spomenuti i neke brojke od prošle sezone npr. pa reći da je ukupno na 128 požara na kojima su učestvovali i bili sudionici u gašenju i kanaderi i … traktori i naši helikopteri, da je bilo ukupno 10 tisuća i 70 letova, da je utrošeno tis
Cijenjeni gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, gospođo ministrice, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji projekt koji će presudno utjecati na budući razvoj zemlje i kvalitetu života svih građana Republike Hrvatske. Naglašavajući u tom procesu ulogu i važnost Sabora, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice predlaže deklaraciju o temeljnim načelima pregovora za punopravno članstvo u Europskoj uniji i izjavu Hrvatskog sabora i Vlade Republike Hrvatske o zajedničkom djelovanju u procesu pregovora za članstvo u Europskoj uniji. Istovremeno, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice izražava nadu da će se tijekom rasprave u Hrvatskom saboru o ovoj temi postići suglasje, te da će se usvojiti dokumenti koji će na najbolji mogući način odrediti načela procesa pregovora i ciljeva Republike Hrvatske kao i zajedničkog djelovanja Sabora i Vlade u tom procesu. 14 godina od početka svoje nezavisnosti, Republika Hrvatska se nalazi pred još jednom važnom etapom društvenog razvoja. Početkom procesa pregovora za članstvo u Europskoj uniji. U tih 14 godina Hrvatska izgrađivala i jačala vrijednosti demokratske države, slobodu, mir, stabilnost, demokraciju, pravnu državu, dobru vladavinu, poštivanje i punu zaštitu ljudskih i manjinskih prava, te gospodarski napredak i razvoj. Postala je zrela demokratska država, čiji je ukupni napredak priznat i u međunarodnoj zajednici. Razvijajući osim nacionalnog i europski identitet te prihvaćajući vrijednosti na kojima je utemeljena zajednica europskih država, opredjeljenje Hrvatske prema članstvu u Europskoj uniji samo je logičan nastavak njezinog dosadašnjeg puta i društvenog razvoja. A potvrdu svog društvenog, političkog i gospodarskog razvoja Hrvatska je dobila i od same Europske unije. Prvo, dobivanjem pozitivnog mišljenja Europske komisije o zahtjevu za članstvo u Europskoj uniji. A zatim i odlukama Europskog vijeća o statusu kandidata i datumu početka
Kolega Gjurković, u pravu ste i slažem se s vama. Namjerno sam rekao da su to vlade donijele od 2004. do 2013., dakle različite vlade različitih koalicija. Pa i to je bio, dakle jedan od razloga donošenja takvih uredbi je bio upravo zbog toga da se površine pod vinogradima što više i čim prije podignu do 2015. odnosno do ulaska u EU. Znali smo, dakle i tad se znalo da se neće moći podizati nove površine pod vinogradima. A ovo što ste rekli i dakle što se i daje naglasak kroz ove izmjene i dopune zakona, a upravo je to bitno. Dakle, primarna proizvodnja posebno u poljoprivredi je najmanje dohodovna. Dakle, ako se omogući ljudima koji su podigli trajne nasade, dakle da li vinograde da li maslinike na tim područjima koji su dakle prije svega degradacijski stadij i šume, ako uspiju sagraditi kušaonu, prerađivačke kapacitete, dakle njihov proizvod i vrijednost njihovog proizvoda se povećava i sigurno da i to ide u smjeru gospodarskog rasta. Zahvaljujem.
Nisam imala ni iluziju da se to može prihvatiti, ali reći ću povijest Županijskog suda u Čakovcu. Dakle od kad je osnovan on radi u nemogućim uvjetima, u skučenim prostorima Općinskog suda pa stoga i Općinski sud radi u nemogućim uvjetima jer je na prostoru koji je imao Općinski sud jer su sada dva suda. Još u doba ministra Šeparovića izrađena je projektna dokumentacija, mislim da je to bila 97. godina za dogradnju općinskog suda, međutim to nikada nije bilo realizirano. Sada imamo priliku ja bih vam gospođo ministrice htjela ukazati na ovu mogućnost. Naime, država će doći ili je već došla u posjed dvije zgrade u Čakovcu i to kroz kompenzaciju dugovanja, odnosno kroz određene poteze prema Croatia banci, kroz Državnu agenciju za sanaciju banaka i postoji realna mogućnost da se mnoge službe između ostalog i Županijski sud i Državno odvjetništvo koje je sada isto na dvije lokacije riješe u jednoj od tih zgrada. Ja bih apelirala na vas i na gospodina Šukera jer to treba proći i kroz Ministarstvo financija da se barem riješi prijenos ovih zgrada i da se onda počnu rješavati i sud i Državno odvjetništvo i još neke državne institucije, inspekcije i sl. u Međimurskoj županiji, ali sve jedno molim glasovanje.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Gospodine zamjeniče guvernera, kolegice i kolege! Isčitavajući Izvješće Hrvatske narodne banke možemo još jednom reći da je izvješće sačinjeno kao i obično vrlo profesionalno i naravno i mi u <PARTY>-u podržat ćemo ovakvo izvješće. Iz Izvješća Hrvatske narodne banke za 2004. godinu uočava se sporiji gospodarski rast. Cjelokupan rad Hrvatske narodne banke bio je kao što znamo obilježen borbom a i mjerama za ograničavanje inozemnog zaduženja što je izazvalo i dosta polemika u hrvatskoj stručnoj javnosti. Zbog rasta inozemnog duga koji je na kraju 2004. godine dosegnuo 22,7 milijardi eura što je za 2,9 milijardi eura odnosno 14,5% više nego na koncu 2003. godine. Zbog tih svih problema koji prate vanjsko zaduženje Hrvatska narodna banka je prisiljena povećati stopu granično obavezne pričuve na višu stopu vrijednosti svojih deviznih obveza koje su banke obvezne svakodnevno održavati. Pretpostaviti je da bi ove mjere bile puno učinkovitije u smanjenju duga jer su dosadašnje mjere od 35% vrijednosti svojih obveznih pričuva nisu dale željeni učinak. Banke se i dalje zadužuju u inozemstvu i zato je potrebno povećati obvezne pričuve a viši postotak da bi poništio učinak između kamatnih stopa na tuzemnom i inozemnom tržištu. Struktura javnog duga je takva da najveći dio duga otpada na inozemna ulaganja, to su stanja duga po kreditima dobivenih od osoba s kojima je dužnik u vlasničkom odnosu većem od 10%. Na drugom mjestu su banke sa 7,7 milijardi eura ili trećinu ukupnog inozemnog duga. Država je po prvi put na trećem mjestu koja se najviše zadužuje izdavanjem obveznica. U zadnjem desetogodišnjem razdoblju deficit se financirao replatacijom štednje naših građana iz inozemstva, privatizacijom i nažalost zaduživanjem u inozemstvu. Vanjski dug u zadnje dvije godine povećao se sa 62,2% bruto domaćeg proizvoda na koncu 2002. godine na 82,1% bruto domaćeg proizvoda u 2004. godini. Deficit platne bilance je 4,6% bruto domaćeg proizvoda a rast b
Hvala lijepa gospodine Borić, moram naglasiti da sam na početku rasprave načelno govorila o cestogradnji i da nisam spominjala niti jednu političku stranku i niti jednu vlast, niti jednog premijera, nego sam ukazivala na nedostatke koji su se kontinuirano pojavljivali u svih 12, 13 godina intenzivne izgradnje autocestama i nikoga nisam abolirala u svojoj diskusiji od odgovornosti da se radilo krivo. Ali mi moramo bit svjesni da se u jako puno stvari radilo krivo i da to tako više neće moći ići za razliku od vaše diskusije gdje pokušavate i svoje propuste unutar tih 12 godina koje uopće ne želite ni sa najmanjom primisli priznati, a jesu i činjenične su. Za razliku od vas ja sam bila poštena pa sam govorila načelno o svima koji su se bavili tim poslom proteklih 13 godina.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Evo još jednog zakona sa odgođenim stupanjem na snagu. Iako se zakon odnosi na sprečavanja širenja oružja masovnog uništenja, dakle na doprinos RH tom važnom segmentu europske sigurnosne i obrambene politike, pa i svjetskog mira, ne vidim razloga zašto mi to moramo donijeti sa odgođenim stupanjem na snagu. Možda zbog toga što je Europska komisija imala ozbiljnih primjedbi na adresu Ministarstva gospodarstva na poglavlje 15. – Energetika odnosno na status inspekcijskog tijela u Državnom zavodu za radiološku i nuklearnu sigurnost. Naime, referiram se na riječ nuklearno i na nadzor u ovom zakonu. Naši pregovarači su tijekom pregovora za stupanje RH u punopravno članstvo EU ispregovarali jedan model funkcioniranja inspekcijskog tijela unutar Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost. Međutim, mi smo ovdje u SAboru usvojivši Zakon o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti dva zavoda Državni zavod za nuklearnu sigurnost i DRžavni zavod za zaštitu od zračenja fuzionirali u jedna zavod Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost što sa aspekta male zemlje koja nema nuklearnih objekata možda i nije najlošija opcija. Racionaliziraju se stručni, gospodarski i drugi kapaciteti unutar jednog zavoda, ali smo inspekcijsko tijelo zapravo ustrojili tako da više nije nezavisno što je u suprotnosti sa međunarodnim konvencijama koje je RH potpisala, što je u suprotnosti s praksom Međunarodne agencije za atomsku energiju kao specijaliziranog tijela UN za miroljubivu primjenu nuklearnih tehnologija, a uostalom to nije ostalo neprimijećeno i od strane Europske komisije, pa je i u zadnjem Progress reportu dakle izvješću o napretku RH ostala zabilježena ta primjedba da do kraja ovo rješenje po kojem inspekcijsko tijelo ima dvostupanjski ustroj i krajnji pravorijek Ministarstva zdravstva nad inspekcijom koju provodi Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost. Dakle, nije to n
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora na svojoj 11. sjednici održanoj 4. listopada 2017. godine raspravljao je o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o građevnim proizvodima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 198. koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 22. rujna 2017. godine. Odbor je za prostorno uređenje i graditeljstvo na temelju članka 93. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravljao navedeni akt kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje osnovnih odrednica ovog prijedloga zakona iznijela je predstavnica predlagatelja i naglasila da se donošenje ovoga zakona osigurava provedba izmjene uredbe EU br. 305/2011 za usklađeno područje građenih proizvoda i usklađuju se odredbe važećeg zakona koje se odnose na neusklađeno područje. Tijekom 2014. godine za navedenu uredbu donesene su dvije izmjene. Predstavnica je istaknula da će se ovim Prijedlogom zakona stvoriti pravni okvir za ubrzavanje postupka prijavljenih tijela Europskoj komisiji na način da će ministarstvo nadležno za poslove graditeljstva provesti prijavu po izvrsnosti rješenja donesenog prijavljenom tijelu za provedbu određenih radnji koje se provode tijekom proizvodnje građevnih proizvoda. Također, produžit će se rok važenja rješenja donesenog prijavljenim, odnosno odredbenim tijelima. Sad je to šesta godina, a ovim se zakonskim prijedlogom rok važenja produžuje do prestanka ispunjavanja zahtjeva za donošenje tog rješenja. U kraćoj raspravi je postavljeno pitanje što ovaj prijedlog zakona znači za malog proizvođača, te u kojem smislu to utječe na njegov položaj na tržištu posebice ako se radi o malom proizvođaču pojedinih tradicionalnih proizvoda. Predstavnica predlagatelja pojasnila je da se unutar zakonodavstva Europske unije Uredbe broj 305/2011 postoji mogućnost da se pojednostave postupci za mala poduzeća, te da EU može i ima pravo svojim delegiranim aktima donijeti određene odluke i na taj
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Pa evo kolegice, ja slušam jutros ovu raspravu i ja imam jedno pitanje na neki način. Mi pričamo o kaznama, ne govorimo o prevenciji, a ja ću sad pitat konkretno. Npr. dakle imate sport kojim se bave gomila djece i treneri su vam volonteri, nigdje ne piše da ja kao predsjednica kluba moram dobiti neku potvrdu za tog trenera i kako ću ju dobiti, tko će imat uvid u registar, kako će netko znati i na koji način će dobit uvid u registar? Dakle ovo je samo početak, mi moramo raditi na svim drugim zakonima, to sam ja rekla i na odboru. Mi moramo radit na prevenciji da uopće takva osoba ne dođe u kontakt s djecom. Ja vam samo pričam o sportu, dakle užasno je raširen. Treneri volonteri idemo na povjerenje, dakle nema nikakve konkretne potvrde, niti oni donose potvrdu o nekažnjavanju, a kamoli nešto drugo. Dakle ako ovo donesemo, ajmo sad u izmjenu gomilu drugih zakona upravo u zaštiti i sprečavanju da se uopće to dešava.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospodine državni tajniče. S obzirom da je Republika Hrvatska zemlja koja je suočena s mnogobrojnim požarima i s golemim štetama uzrokovanim požarima, osobito u ljetnim mjesecima i posebice na određenim područjima jadranskog zaleđa, priobalja i otoka, predloženim zakonskim izmjenama svakako bi se omogućilo kvalitetnije provođenje mjera zaštite od požara. Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od požara isti se usklađuje sa Zakonom o gradnji. Prvenstveno se usklađuje s dijelom Zakona o gradnji koji se odnosi na postupke vezane za prostorno uređenje i građenje, odnosno izdavanje lokacijske, građevinske ili pak uporabne dozvole. Ono što se postiže usklađenjem Zakona o zaštiti od požara sa Zakonom o gradnji svakako je pojednostavljenje postupka pribavljanja građevinske dozvole, s obzirom da bi se upravni postupak vodio na jednom mjestu, tj. Državnom tijelu nadležnom za poslove graditeljstva, Ministarstvu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, dok bi MUP kao tijelo koje je nadležno za poslove zaštite od požara sudjelovao u istom samo onda kada je to propisano. Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama važećeg Zakona o zaštiti od požara usklađuje se postupanje Ministarstva unutarnjih poslova kao resornog državnog tijela za zaštitu od požara u donošenju dokumenata, prostornog uređenja te izdavanja dozvola. Konačno se predloženim zakonskim izmjenama dopunjuju i kaznene odredbe s ciljem sankcioniranja i protupravnog ponašanja. Također pooštrene su kazne za izazivače požara. Iz svih navedenih razloga Klub zastupnika <PARTY>-a i <PARTY>-a podržati će Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona od požara, ali još uvijek očekujemo jedan cjeloviti prijedlog izmjene i dopune Zakona o zaštiti od požara i jedan cjeloviti prijedlog izmjene i dopune Zakona o vatrogastvu. Hvala lijepa.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Pa evo za početak mogu reći da je današnji dan ustvari tužan dan za hrvatske radnike. Oni to ovoga trenutka još nisu svjesni budući da sa one druge strane sabornice dobivaju, ako su slušali današnje zasjedanje, informacije kako je ovo nekakav povijesno dobar zakon koji će riješiti mnoge dileme na način da će radniku biti bolje. Nažalost, praksa će pokazati da to nije ni približno tako. Evo ja ću reći samo neke dokaze u svojoj raspravi za to. Naime, ovo je zakon koji smanjuje prava radnika i to s objašnjenjem da se usklađujemo s Europskom unijom. Upravo Europska unija to zabranjuje, dakle zabranjuje da se na njih poziva kada se radi usklađivanja zakona na način da se prava smanjuju. Danas se i spominjalo ovdje pismo glavnog tajnika europske konfederacije sindikata nije slučajno ono upućeno predsjedniku Sabora, nije slučajno upućeno u Sabor jer on je htio apelirati na to, na savjest u stvari zastupnika koji će dići ruku za ovaj zakon. Dakle, on naglašava u svom pismu da proces usklađivanja radnog zakonodavstva ne zahtjeva smanjivanje stečenih prava radnika već upravo suprotno. U prilici smo danas bili donijeti pravedniji i pošteniji zakon. <PARTY> se cijeli dan poziva na to da je <PARTY> 2003. donio loš zakon. Evo, ovo je bila prilika da se popravi sve ono što su, pretpostavljam budući da tada nisam bila zastupnica bile primjedbe od strane <PARTY>-a kao opozicije, da se napravi jedan zakon koji će biti zaista pošten i pravedan. Međutim, ta prilika je danas propuštena. Ovaj zakon ponudit će kao, legalizaciju dosadašnje loše prakse, omogućavanje manipulacija od strane poslodavca i izrabljivanja radnika. A evo reći ću ono što sam na početku rekla neke dokaze za ovo što govorim. Prvo, utvrđivanje prosječnog radnog vremena u kojem zbog procesa rada radni tjedan poslodavac može nejednoliko rasporediti. Dakle, radnik može tjedno raditi 60 sati. Pomislimo samo kako mora biti motiviran, kako se mora osjećati radnik koji radi 60 sati tjedno. To
Zahvaljujem. Poštovana državna tajnice nadovezala bih se na te troškove koji proizlaze, za naše građane koji proizlaze iz ovog zakona. Prvenstveno bih se nadovezala na troškove građana kojima će se zbog nekog razloga promijeniti adresa, sjedište firme i oni će morati svoje osobne podatke mijenjati pred državnim tijelima kao što su zemljišne knjige i katastar. Smatram da bi tu i država trebala preuzeti dio odgovornosti i osloboditi ih od plaćanja takvih pristojbi. Zanima me također zašto ste u čl. 18. propisali tako dugi rok od 12 mjeseci za donošenje pravilnika, smatram da je možda trebao biti kraći da se zakon što prije implementira. Hvala.
Pa mislim da je ova brojka ipak, zahvaljujem predsjedniče, mislim da je ova brojka od 10 tisuća stanovnika ipak dobra, jer u Hrvatskoj zapravo većina gradova je malih i manjih gradova, a nešto od njih su i općine koje imaju i kulturne potencijale, ali isto tako i kulturne strategije i financijske kapacitete da mogu osnovati i imati takve institucije. Uvijek je stvar i prioriteta u budžetiranju da li ćete odvojiti 500 tisuća kuna za nogometni klub ili ćete pronaći 200 tisuća kuna da u sklopu već postojeće institucije, učilišta ili Centra za kulturu omogućite zapošljavanje jednoga kustosa i da uz postojeće resurse u zaposlenicima, dakle u ravnatelju, u računovodstvu, čišćenju itd. omogućite svojoj zajednici da se predstavi svijetu i sebi kao jedna evo zrela kulturna sredina koja se brine o svojoj baštini, koja se brine o svome nasljeđu ali ga onda i na jedan način evo suvremeno propituje. Mislim da u Hrvatskoj ima dovoljno sredina koje će iskoristiti ovu mogućnost nakon usvajanja zakona i da će krenuti tim putem i ne treba se tu bojati za srozavanje struke, jer ionako tu djelatnost kontroliraju matični muzeji u županijama, a niti se ne mogu otvoriti bez odobrenja Ministarstva kulture. Dakle, moraju ispuniti sve i prostorne uvjete, moraju imati i zbirke, dakle moraju imati i građu. Evo i zaposlenike, odnosno stručne djelatnike, tako da će siguran sam biti onih koji će krenuti ovim putem.