EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala kolegice. Dakle, ono što ja nakon četvrt stoljeća rada sa djecom mogu reći i što je sigurna premisa, a to je da je svakom roditelju njegovo dijete najposebnije, ali zato učitelji završavaju formalno obrazovanje, cjeložitovno se obrazuju, stručni su i znaju s takvom činjenicom raditi svakodnevno. A još bih samo napomenula vezano uz izvatke iz novinskih članaka o kojima sam govorila, oni se odnose samo na 2014. godinu. Znači, vrlo su učestali, sve su češći i sve su agresivniji i intenzivniji, stoga još jednom ponavljam, ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona ide u tom smjeru, hajdemo to tako reći, da se polako pokuša vratiti uzde u ruke učitelja i pomozimo im u tome.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, ovim Prijedlogom zakona o dopuni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika predlažu se odrediti koeficijenti za izračun plaće predsjednika županijskih sudova u kojima su osnovani sudski odjeli za postupanje u predmetima kaznenih djela iz nadležnosti Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, tzv. uskočki odjeli i koeficijenti sudaca tih odjela s obzirom da oni do sada nisu bili određeni. Kao što je rečeno, a državni tajnik je o tome govorio, za postupanje u predmetima korupcije i organiziranog kriminaliteta sukladno Zakonu o USKOK-u, članku 24. nadležni su županijski sudovi u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku gdje su temeljem Sudskog poslovnika čije su izmjene i dopune stupile na snagu 6. studenog ove godine osnovani ti posebni sudski odjeli. S obzirom da se radi o suđenju najtežih i najsloženijih kaznenih djela koja zahtijevaju posebnu stručnost, odgovornost, a rekao bih i hrabrost predlaže se da suci koji će suditi predmete korupcije i organiziranog kriminaliteta imaju i veće plaće u odnosu na druge suce županijskih sudova, što je s obzirom na vrstu kaznenih djela apsolutno primjereno. Dakle, konkretno ovim zakonom predlaže se da koeficijent za izračun plaće predsjednika županijskih sudova u kojima su ustrojeni USKOK-čki odjeli bude 5,80, a sudaca tih odjela 5,70, što je na razini plaća zamjenika ravnatelja USKOK-a koji također ima koeficijent 5,70. Radi usporedbe, reći ću da u okviru sudbene vlasti isti koeficijent imaju suci upravnog suda te suci Visokog trgovačkog i Visokog prekršajnog suda Republike Hrvatske, a u usporedbi sa državnim dužnosnicima ta je plaća na razini potpredsjednika radnih tijela Hrvatskog sabora, viceguvernera Hrvatske narodne banke. Saborski zastupnici primjerice, državni tajnici imaju niži koeficijent 5,27, a prvo viši 6,42 imaju suci Ustavnog suda, ministri, pučki pravobranitelj, glavni državni revizor i p
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Dame i gospodo. Usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije čini mi se radimo radi naših građana, radi građana Republike Hrvatske, a ne radi bruxellske administracije. Tako da i prvi moj prigovor ide u smjeru načina na koji je ova točka stavljena na dnevni red odnosno na brzini kojom se želi apsolvirati ova točka. Smatram da prave kvalitetne rasprave u kojoj bi bili uključeni i građanske organizacije koje se bave zaštitom prirode nisu bile u stanju dati niti jednu primjedbu. Tako da apsolutno ne vidim razloga zbog čega ova brzina iako u samom prijedlogu zakona nema nekih velikih spornih stvari jer naš glavni problem u Hrvatskoj nisu zakoni već je problem njihova provedba, tako da i postojeći Zakon o zaštiti prirode bi bio vjerojatno kvalitetno rješenje u najvećem dijelu slučajeva kada bi se on kvalitetno provodio a složit ćemo se svi da to nije tako. Naš sustav prirode je neučinkovit, zakon se ne provodi iako ćemo svi ovdje u Saboru i van njega govoriti kako nam je država prekrasna što i je, kako svi moramo sve činiti da zaštitimo prirodne ljepote, nacionalne parkove, parkove prirode itd. Tu uopće nema spora. Međutim, kada dođemo na konkretne stvari, kada treba izabrati između zaštite prirode, biljnih i životinjskih vrsta ili nekakvoga konkretnoga privatnoga interesa, interesa najčešće krupnoga kapitala onda se najčešće povinujemo nekom drugom logikom, logikom zaštite upravo toga kapitala. I zbog toga mi dopustite da iskažem i određenu rezervu prema određenim rješenjima u ovom Prijedlogu izmjena Zakona o zaštiti prirode, posebno prema članku 37.c odnosno članku 8. koji se referira na članak 37c. koji kaže: "Ako se ocjenom o prihvatljivosti zahvata za ekološku mrežu utvrdi da planirani zahvat ima štetan utjecaj na mrežu i da nema drugih pogodnih mogućnosti zahvat se ipak može provesti ako postoje imperativni razlozi prevladavajućeg javnog interesa uključujući one socijalne i gospodarske naravi.". E
Hvala lijepo. Kolega Stričak, potpuno ste dobro shvatili o čemu ja govorim, da naše susjedne zemlje uz našu suglasnost eksploatiraju šljunak i pijesak i rekao sam kako se to događa. Brod sa usisnim mehanizmom vadi metar od granične crte, stvara se ogroman prostor, u njega se kotrlja naš šljunak i prodaje se nama. I to je hrvatska pamet. To radimo evo 10 zadnjih godina. To je ono što je neprimjereno i zbog čega nitko do sada nije snosio odgovornost. Ja sam i sada iduća tematska sjednica prije odbora, u kojem zaključci moraju biti, da nisu samo elementarne nepogode, poplava, uzrokovane oboranima, nego i zapuštenošću korita naših rijeka. I to je ono što je sigurno. Uvozi nam Mađarska, uvozi Srbija, Republika Srpska i BIH su uvoznici, koridor … sagrađen na način šljuku i pijesku iz Save, iz … iz Bosne iz Republike Srbije. Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega Križanić, da, kao predsjednik povjerenstva, dobro ste vodili i prezentirali ono što se događa. Ja sam danas to jasno objasnio, cijelom hrvatskom narodu, kao i svima onima koji upravljaju i koji bi trebali savjesno, stručno, kvalitetno upravljati obranu od poplava, pravno upravljanju od rizicima od poplava, kao i opće korisnim potrebama voda. Mogu reći samo da su procesi vrlo spori, da se ne vodi briga o koritima naših rijeka u dovoljnoj mjeri. Da agencija za vodne puteve ne radi svoj posao, kao što sam tamo rekao, i da nije do sada zavrijedila ni jednu svoju plaću, sa svih svojih 40 djelatnika. To su stvari o kojima moramo raspraviti i jasno dati za cilj, što je to agencija i kakve su njezine obaveze u smislu plana upravljanja rizicima od poplava. Da li oni imaju kakvih aktivnosti ili nemaju? Da li oni jesu za to ili nisu?
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine potpredsjedniče Vlade, državni tajnici, gospođe i gospodo zastupnici. Klub <PARTY>-a će podržati Memorandum o sudjelovanju na programu u području energije: "Inteligentne energije u Europi" sa programom do 2006. godine. Putem ovog programa sufinancirat će se aktivnosti u nekoliko područja što je rekao gospodin tajnik, unapređenje energetske učinkovitosti, promocija racionalno korištenje energije posebice u … industriji, primjena novih i obnovljivih energija u prometu, poticana suradnja sa zemljama u razvoju u području obnovljivih energija i energetske učinkovitosti. Potpisivanje ovog Memoranduma o razumijevanju je bio zapravo neophodan preduvjet za otvaranje mogućnosti sudjelovanja podnositelja projekata, prijedlog iz Republike Hrvatske u predmetnom programu putem natječaja za prijavu projekta koji raspisuje Europska komisija. Očekivanje od ovog programa zapravo su velika, a donošenje ovog Zakona o programu inteligentne energije u Europi, hrvatske tvrtke mogu se prijaviti na znanstvenoistraživačke institucije, nevladine urede, lokalne i regionalne institucije, a ukupni portfelj ovog programa je 48 milijuna kuna. Zapravo danas si postavljamo pitanje, da li će neke od hrvatskih tvrtki institucija uspjeti dobiti ovaj dio osiguranih sredstava. Znači već 14.9. znači prošlog tjedna održan je prvi skup na Fakultetu elektrotehnike na kojem bi sudjelovalo nekoliko hrvatskih tvrtki i fakulteta, a bio je prisutan i predstavnik europske agencije koji je zadužen za provedbu ovog programa. Svim zainteresiranim je predstavio projekat, informirao je i uputio kako da se pripreme i napiše aplikacija za natječaj. Što će biti potrebno za dobiti ovaj natječaj s obzirom na kompliciranu administraciju zapravo pravo je pitanje, moramo priznati da u Hrvatskoj još nema dovoljno konzultanata, a i onda kad ih imamo uglavnom politika na neki način odmiče konzultante od ovako ozbiljnih projekata ili ih veće uz korupciju nešto drugo, a kad unajmimo stran
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Kao što ste i sami rekli to je sanacija Dugog Rata bivše tvornice koja je započela još 2009.godine, izdane su bile određene dozvole. Nažalost, zbog sumnji u određene nezakonite radnje jer vode se i postupci koje je pokrenulo i Državno odvjetništvo i niz nadležnih inspekcija je izdalo rješenja i zabrane radova itd., no u konačnici krajnji cilj sanacija i pokretanje investicije ovisit će isključivo jedino o tome da investitor mora doraditi program sanacije jer su uočene određene nepravilnosti i nedostaci i prilikom same sanacije, ali sve što je vezano uz nastavak radova. Nažalost, od 2011.godine do kolovoza prošle godine investitor nije pokazivao apsolutno nikakav interes da se temeljem naloga inspekcije doradi program sanacije na koje bi trebalo ministarstvo dati i dodatnu suglasnost i mišljenje, nije se oglasio i samim time sve aktivnosti sanacije su bile zaustavljene. Ono što u ovom trenutku možemo potvrditi je da se program sanacije nalazi u postupku procjene gdje je imenovano stručno povjerenstvo koje će kroz zakonom propisani postupak dati mišljenje i tada se stvaraju pretpostavke sa aspekta zaštite okoliša da se sanacija nastavi, a onda vjerujem i sama investicija. Kako je to u nadležnosti nekoliko resora, sa aspekta zaštite okoliša nama je najvažnije da i sama sanacija, ali i trenutno stanje na terenu ne ugrožava ljude, građane koji tamo žive i naravno okoliš. A u interesu je svih da se to privede svrsi i da se kao što ste i sami rekli otvore radna mjesta.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo obzirom da je čini mi se malo rasprava krenula u krivom smjeru još prije nekoliko mojih kolega dakle koji su htjeli ispolitizirati problem a najmanje što osobama s invaliditetom treba je odnosno slijepim osobama je politiziranje. Ovdje treba čvrsta i jasna politika sa čvrstim i jasnim stavom, sa čvrstim rokovima i naravno provođenjem zakona. Pravih zakona, realnih zakona dakle ne skupa dobrih želja. Isto tako željela bih reći gospodin Kunst je govorio da su predstavnici udruga osoba s invaliditetom na sjednici odbora bili protiv donošenja ovog zakona. Mene zanima tko su bili ti ljudi? Da li su to bile osobe s invaliditetom ili njihovi tzv. glasnogovornici koji u ime osoba s invaliditetom govore svoje stavove? Dakle obzirom da znamo o kojim se ljudima radi ne bih o njihovoj vjerodostojnosti. Neka se samo vidi u koliko su odbora, da u odborima u ovom Saboru osobe s invaliditetom zastupaju dvije zdrave osobe kao vanjski suradnici odbora. Isto tako želim reći ma kako se zvao ovo doplatak na sljepoću, tuđa pomoć i njega, ma kako se zvalo u svakom slučaju moramo znati da je to jako, jako malo novca s kojima neki od nas dnevno potroše ovdje i na ručkove, kave i sve ostalo. Dakle nemojmo biti licemjerni i sad govoriti o terminologiji i reći kako se to zove. Činjenica je da je to jako malo novca, da to nije niti za jedan dan za preživjeti a kamoli za mjesec dana. Nisam pesimista ali govorim u ime onih čiji se problem rješava sporo ili gotovo nikako. Opet napominjem ne želim amnestirati niti jednu vladu. Činjenica je isto tako da je Hrvatski sabor na svojoj 33. sjednici 1998. godini donio zaključak da se obvezuje Vlada Republike Hrvatske da sustavno uredi financiranje potreba slijepih osoba. Isto tako ne mogu pobjeći od Vlade 2001. koja je odbila ovaj zakon međutim 2003. je dovedena, stavljena na raspravu i usvojena u ovom Saboru Nacionalna strategija o pravima osoba s invaliditetom kada se krenulo u izjednačavanje prava svih osoba s inval
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Danas je pred nama Konačni Zakon o prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni u području upućivanja radnika koji je Vlada RH dostavila u saborsku proceduru još u mjesecu lipnju ove godine imali smo prvo čitanje ovoga zakona. Prilikom prvog čitanja zapravo zastupnici nisu iznijeli nikakve važnije i značajnije primjedbe i prijedloge za promjenu dakle, ovoga zakonskog prijedloga stoga je nadležno ministarstvo i Vlada RH u drugo čitanje uputila istovjetan prijedlog samog konačnog zakona. Raspravili su o ovom pitanju i nadležni saborski odbori i u prvom i u drugom čitanju, jednoglasnim odlukama nadležnih odbora ovakav prijedlog zakona je usvojen s toga ni ja neću u svojoj raspravi pretjerano lamentirati o ovom konačnom zakonskom prijedlogu, navest ću samo neke bitne momente vezane uz ovaj konačni prijedlog zakona. Važno je reći da su sloboda u pružanju, usluga slobodno kretanje radnika i sloboda poslovnog nastana temeljena na načelu unutarnjih tržišta u EU i da su ugrađena u ugovoru u funkcioniranju EU-a. Ukidanje prepreka za slobodno pružanje usluga na temeljima poštenog tržišnog natjecanja, uz osiguranja odgovarajuće razine zaštite prava radnika, trajniji je cilj EU. Zapravo na ovome počiva i nekakav razlog za donošenje ovakvog zakona, kao što možemo navesti da je jedan od glavnih elemenata i razloga za donošenje ovakvog zakona usklađivanje sa direktivnima Europskog parlamenta i Vijeća, a tu je važno prvenstveno napomenuti Direktivnu 71 iz '96. godine koja je jedan od temeljnih pravih akata EU, koji se odnosi na zaštitu pravo upućenih radnika. Te podsjećam da je prenesena u pravni poredak RH, još Zakonom o strancima u čl.66 do 89. članka. U praksi su se dogodile mnoge teškoće u kontroli i nadzoru primjene o odredbu ove direktivne, stoga je 2014.g donesena druga direktiva koju u kolokvijalnom jeziku zovemo provedbena direktiva, kojom se uvodi
Državni tajnik je bio kazao da upravo zasjeda Vijeće za Nacionalni okvirni kurikulum i da će time posao biti dovršen. To nije točan navod. To nije točno. Posao neće biti dovršen, jer Nacionalni kako god ga hoćete zvati, okvirni kurikulum je zakonska obveza čiji su sastavni elementi propisani zakonom 26. stavak 2. U onome što vi sada imate kao Nacionalni okvirni kurikulum nemate sve one elemente koje propisuje zakon i zapravo nemate one ključne elemente na osnovu kojih škole trebaju izrađivati školske kurikulume. Stoga taj posao nije ni približno gotov nego ste samo napravili korak dalje ka onome što bi trebao biti završen posao. Hvala lijepo.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj zakon, tj. Izvješće o hrvatskim braniteljima, ja sam se nadao da neće u ovoj sabornici ići na to da ga jedni brane, drugi napadaju. Ovo izvješće treba prihvatiti onakvo kakvo je, upozoriti na nedostatke koji se dešavaju u vezi branitelja, njihovih obitelji, poginulih branitelja, hrvatskih vojnih invalida itd. i u najboljoj namjeri mislim da većina govornika će to u tom smjeru i pokušati svoju raspravu usmjeriti. Ovo nije Ministarstvo branitelja, nije ministarstvo <PARTY>-a, prema tome nemojte se mećati u ulogu branitelja Ministarstva branitelja. Ako je kolega Pančić i sam kao branitelj ukazao na neke nelogičnosti, možda tonom koji se vama ne sviđa, nitko ga nema pravo za to maltretirati ni vrijeđati. Hrvatski branitelji svi osjećaju ovo ministarstvo kao svoje ministarstvo i u tom kontekstu ću ja danas ovdje govoriti, jer ovo ministarstvo je napravljeno upravo zbog nas dragovoljaca i branitelja Domovinskog rata. Prema tome pokušat ću ukazati na ono što se žale sami branitelji meni i s čim se ja svakodnevno susrećem. Želja mi je i nadajmo se da ću doživit taj dan, da neću susretati branitelje i svakodnevno imati pozive za pomoć za informaciju, za saznanja. I zato moja današnja rasprava ide k tome da pokušam pomoći ovom ministarstvu, jer ovo je i moje ministarstvo kao i svih drugih branitelja. Počet ću sa primjedbama koje smo dobijali ne samo ja nego i drugi klubovi zastupnika, branitelji koji se bave ovom problematikom. Prema tome, to su stvari koje se znaju, mislim da znaju i u Ministarstvu branitelja za njih i nadam se iskreno da ćemo realno sagledajući te probleme naći i lakša rješenja. Stambeno zbrinjavanje, trenutno ima 15 tisuća 874 zahtjeva, a riješeno je 931 zahtjev. Gospodo ako se nastavi ovim tempom to bi moglo potrajati još 10, 15 godina, znači 20, 25 godina od rata. Mislim da će velika većina branitelja, da neće ni doživiti to da dobije stan i da bude stambeno zbrinut. Brzinom i načinom ka
Kad ste pričali kolega Borić o novoj oporbi, ne znam o kome ste govorili jer što se nas tiče u Klubu zeleno-lijevog bloka nikad nismo ovaj dovodili u pitanje ozbiljnost ove bolesti i mogli ste nas uvijek vidjeti u saboru sa maskama, a mogu reći čak i da od nas 7 zastupnika kluba ni jedan nije još nije bio zaražen od Covida. I mi najbolje svojim primjerom pokazujemo kako treba poštivati mjere i kako zapravo je to ozbiljna situacija, tako da ne znam o čemu ste govorili u tom smislu. Kad ste govorili da je kolegica Benčić glavna epidemiologinja ili kad ste govorili zašto nismo napisali i predlagali mjere, pa jesmo, napisali smo, napisali smo. Ne sami nego sa epidemiolozima i na temelju podataka Svjetske zdravstvene organizacije i znate gdje je taj prijedlog zaključka, ostao zakopan na dnevnom redu, niste o njemu htjeli niti raspravljati. Mogli ste ga odbiti, ali niste htjeli niti raspravljati o njemu kao i o mnogim drugima, tako da bacate šarenu lažu kad kažete dajte nam vaš prijedlog, otvoreni smo za prijedloge. Niste otvoreni za prijedloge.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Naime, dosadašnja aktivnosti za koje se u navedenim amandmanima traži povećanje odnosila se na poticanje lučkog prometa odnosno poticanje redovitih brodskih, kontejnerskih i roro linija. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja utvrdila je da su u smislu Zakona o državnim potporama radi o nedozvoljenoj potpori ukoliko se daje potpora brodaru za poticanje lučkog prometa. Međutim, mi smo iznašli jedno rješenje te je subvencioniranje redovitih kontejnerskih linija planirano kroz novi jedan program zaštite okoliša u transportu i na novoj aktivnosti AP/70. I tu smo predvidjeli 10,7 milijuna kuna što je usklađeno sa zakonom i Uredbom o državnim potporama. I držimo da nije potrebno u tom smislu onda prihvaćati i predloženi amandman. Ovaj amandman uvaženog gospodina zastupnika Mršića ne možemo prihvatiti jer je opet sličan odgovor. U Nacionalni program željezničke infrastrukture predviđena su i inicijalna sredstva za poticanje daljnjeg razvoja kombiniranog transporta, tako da nema potrebe za prihvaćanjem ovog amandmana.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Tadić je konstatirao kako se Vlada svaki put prevari pri donošenju proračuna, što nije točno. Uvaženi kolega! Proračun se donosi na osnovi predviđanja i parametara iz prošle godine i ne može se točno odrediti što će se dogoditi na fiskalnom planu. Zbog toga i donosimo rebalans, u ovom slučaju jako jako dobar jer je država i državna blagajna punija za 5 milijardi kuna nego što je planirano a bez novih nameta i poreza što je dokaz kako ova Vlada jako, jako dobro skrbi o državnim financijama.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice Alfirev rekli ste da bi bilo zanimljivo vidjeti podatke, tablice i nekakve brojke, pa evo postoje brojke koje su objavljene na stranicama ministarstva za 2018. koje govore upravo to da ova mjera nije jednaka šansa za sve, da nije polučila rezultate pogotovo u onim područjima gdje mi želimo da ljudi ostanu živjeti a to su nerazvijena ruralna područja, pa je svega 13 zahtjeva iz Ličko senjske županije odobreno, 30 iz Virovitičke podravske, 49 iz Brodsko posavske a 876 iz Zagreba. Što to govori? Da se pomaže onima koji su kreditno sposobni, koji imaju kupovnu moć i još nešto što ste vi rekli, da je natječaj svega mjesec dana, znači da imaju povlaštenu informaciju, da su u prilici pripremiti svu dokumentaciju, dogovoriti se s bankom i sa Ministarstvom. To nije dobra poruka, da pomažemo samo nekima, pogotovo onima koji su kreditno sposobni, a to obično budu i oni koji su stranački obojeni, znamo čiji.
Hvala. Gospodine Boriću, vi ste rekli, postavili ste pitanje da li nam je potreban ured bivšeg predsjednika. Vi ste zapravo jedno principijelno pitanje pretvorili u razgovor o liku i djelu gospodina Mesića. Ja se mogu s vama ili sa onima koji mu zamjeraju svašta složiti. Nedavno sam bio u Jasenovcu gdje je održao govor kao predsjednik antifašista koji je po meni bio vrlo pristojan govor. Ali naravno kada je rekao da onaj tko pjeva ustaške pjesmice je ustaša, a onda se morate hoćete nećete nasmijati jer on je pjevao ustaške pjesmice također. Jel? To je ono što mu ja, ali možete tako zamjerati, ali ovo se pitanje ne smije pretvoriti u pitanje o liku i djelu gospodina Mesića nego o tome da li nam treba ured ili ne. U pristojnim zemljama dobar je običaj da bivši predsjednik ima svoj ured. Ja ću navesti primjer samo Češke gdje sam živio, školovao se. Pa recimo predsjednik Havel tamo ima ured i to je institucija koja je razvila izdavačku djelatnost, jedan ogroman posao i jedna ekipa stoji iza toga. To naravno plaća država. Iako je gospodin Havel naravno pokojni ali taj ured i dalje postoji i dalje na neki način funkcionira i naravno vjerojatno i privatnim kapitalom gospodina Havela koji je bio bogat čovjek pa je … mu je puno toga vraćeno. Ne treba ono što je dobra praksa ukidati. Treba vidjeti što gospodin Mesić odnosno taj bivši predsjednik može. Argument da to gospodin Josipović ne koristi to nije nikakav argument. On bi to mogao koristiti ako želi. Ja mislim da bi to trebalo tako biti. A ovaj trošak 600 tisuća to znate i vi sami da je priča za malu djecu, to je zapravo loše prikriveni obračun sa gospodinom Mesićem s vaše strane. Ne mislim s vaše osobno nego <PARTY>-a. A pitanje vjerodostojnosti? Pa nemojte da se igramo pitanja vjerodostojnosti. Gospodin Karamarko je paradigma vjerodostojnosti, ajte molim vas!
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Dopustite mi kao predlagatelju nekoliko riječi, a u svezi onoga što je ovdje izrečeno od potpore, pa do davanja negativnih ocijena o ovoj inicijativi, rekao bih i do nekih kvalifikacija na koje sam dužan reagirati. Meni je jako žao što je u ime Kluba gospodin Vujić rekao gotovo sa gnušanjem govori za ovom govornicom, dajući takvu kvalifikaciju, ocijenu o ovoj inicijativi kao o nečemu krajnje negativno, nečem što se ne bi smjelo iz možda mentalne higijene uopće događati u Hrvatskom saboru. Jer su ocijene koje je on iznio i kvalifikacije ove inicijative apsolutno neprihvatljive za nas iz Hrvatske stranke prava koji smo inicijatori ove inicijative o formiranju Istražnog povjerenstva u svezi postupanjem sa transkriptima iz Ureda predsjednika. Ja bih prije svega želim energično odbaciti bilo kakvu namjeru naše stranke kad smo išli sa ovom inicijativom, mi smo prije svoje potpise skupili, onda tražili druge potpise, da je motivacija bila usmjerena u predsjedničkim izborima, objasnit ću i zašto. Mi smo iz ovog što je vidljivo, što je govorio recimo posljednji gospodind Markov, što je govorio i kolega Radoš, vidljivo da nadležne državne institucije nisu po ovoj materiji i građi postupile sukladno zakonima. Kolega Vujić je bio nadležni ministar koji je morao ispuniti zakonsku regulativu odluku o preuzimanju arhive koja je bila u Uredu predsjednika Republike. To je morao napraviti i aktualni ministar. Prema tome, nisu nadležna ministarstva radila svoj posao. Spominjao je kolega Markov da nije svoj posao napravilo Državno odvjetništvo, ni Policija. Prema tome, to je zasigurno materija i građa o kojoj treba reagirati. Zašto smo mi reagirali u ovom vremenu koje se poklopilo sa predsjedničkim izborima? Apsolutno ne zbog izbora. Ja želim potsjetiti da smo prije nepuna možda dva, dva i pol mjeseca, da sam došavši do činjenice da kola u Haškom Tribunalu transkript tzv. Brijunski transkript dao to plasirao tu informaciju u javnost,
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama su Izmjene i dopune Zakona o državnom odvjetništvu. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije pa smo uz zakonski prijedlog naravno dobili i izjavu o njegovoj usklađenosti sa pravnom stečevinom Europske unije i pravnim aktima Vijeća Europe. No uz navedeno usklađivanje pravnih poredaka Republike Hrvatske i Europske unije ovim tekstom se odredbe Zakona o odvjetništvu usuglašavaju i sa već donesenim Zakonom o sudovima i Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o državnom sudbenom vijeću. Radi ujednačavanja ponajprije statusa odnosno prava i obveza svih pravosudnih dužnosnika te statusa državnih službenika zaposlenih u sudovima i državnom odvjetništvima. Proširene su i obveze državnih odvjetnika kao čelnika pravosudnih tijela u odnosu na Ministarstvo pravosuđa kao najviše tijelo pravosudne uprave. Uz naravno potrebitost usklađivanja pravnih normi Republike Hrvatske i Europske unije smatramo izuzetno važnim i usuglašavanje svih prava i obveza svih pravosudnih dužnosnika. Dio ovih izmjena i dopuna Zakona o državnom odvjetništvu odnosi se na prenošenje u pravni poredak Republike Hrvatske dviju odluka vijeća Europske unije i to okvirne odluke Vijeća Europske unije o zajedničkim istražiteljskim ekipama iz 2002. godine i okvirne odluke Vijeća Europske unije o sprečavanju i rješavanju sporova o izvršavanju nadležnosti u kaznenim postupcima iz 2009. godine. Prema ovom prijedlogu državno odvjetništvo će u skladu sa Zakonom o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima pružati suradnju među nadležnim tijelima dviju ili više država članica koje vode kaznene postupke implementacijom okvirne odluke Vijeća Europske unije iz 2009. godine. Zahtjev za uspostavom kontakta smatra se hitnim ako se primjerice osumnjičenik ili optužena osoba uhićena ili se nalazi u istražnom zatvoru, a propisane mjere izuzetno su važne kako bi se
Hvala vam, poštovani saborski zastupniče. Evo sjest ću s vama pa ćemo proći kroz tih vaših 80 dokumenata, nadam se da ću vas bar djelomično razuvjerit u tu brojku a ono što je činjenica, dakle vi ako tražite neko pravo, podnosite zahtjev. Ako vam ga država daje, daje vam ga kroz upravni ili neupravni postupak rješenjem ili odlukom. Ja se nadam da je to konsenzusom u pravnoj struci elementarno pravilo. Dakle, svi oni koji su dosada na pravilan način nadzorom ovlaštenih inženjera, gradnjom ovlaštenih izvođača sanirali i napravili hitne intervencije, participirali su u preko 40 milijuna kuna priznatih zahtjeva i isplaćene pomoći. Način na koji je danas ovdje za govornicom bilo sugerirano graditi, gradite si sami bez izračuna, bez proračuna a nakon toga tražite da to država proračunskim novcem poreznih obveznika plati pa da i danas odnosno za 20 g. doživimo ovo što proživljavamo u nekim dijelovima Hrvatske, ova si Vlada jednostavno neće dozvoliti. Evo ja neke od ovih vaših konstruktivnih kritika mogu prihvatiti ali dok ste vi sjedili i pisali zakon, ja sam bio u Petrinji, Glini i Sisku ali su moji kolege pisali zakon. I zakon je došao do Sabora 14., 15. ili 16. dan nakon što su se neki momenti dogodili. I zbog toga, a i to vam je jasno jer ste to kroz raspravu priznali, imamo u čl. 7. možda nedorečenu rečenicu koja veli „Vlada će naknadno“. Vlada će naknadno kad ustanovimo štetu i vidimo štetu razmjera na poljoprivrednim objektima, na gospodarskim objektima, zbrojimo štetu na stambenim objektima, tada ćemo moći konstruirati aplikaciju prema Fondu solidarnosti, tražiti od Europske komisije da nam refundira barem jedan dio troškova ili stvori perspektivu za jednu organiziranu odluku.
Sa gospođom Lalić bi se mogao djelomično i složiti da se ovaj problem mogao i bolje zakonski regulirati, ali sigurno se ne mogu složiti sa njenim navodom da se taj novac <PARTY> zastupnici i manjinski zastupnici netransparentno troše. Ja mislim da to pogotovo kod mog kluba unaprijed govorim jer ovo je prvi put da mi podnosimo izvješće za proteklu godinu. Ja odgovorno tvrdim da kad bude izvješće gotovo, odnosno gotovo i predano da ga možemo predočiti javnosti i da je potpuno transparentno utrošen kompletan novac koji smo primili, a njoj bi napomenuo da pogleda kako njena stranka i druge političke stranke troše novac i onda će vidjeti šta je netransparentno trošenje.
Hvala vam g. Glavašević. Inače danas ste me jako impresionirali vašim jednim jako dobrim pitanjima, pitanjem o NATO-u je li prigovora itd., žao mi je što nisam bio u prilici malo o tome razgovarati, naravno niti jedan savez nije idealan i uvijek on zapravo postaje bitan onog trenutka kada dolaze odgovarajuće situacije gdje bi se dokazala zapravo svrha, cilj i opstojnost jednog takvog saveza. Naravno da mi svi griješimo i to je, možda je najveća pogreška ne priznati i ne vidjeti neku vlastitu pogrešku, al bitno je ne griješiti kardinalno. Ja sam, ja sam izvorni hrvatski diplomat, ovdje je g. Hajdaš Dončić, žao mi je što nije on bio ovdje, valjda je zaboravio kada je on bio ministar da sam ga ja kao tajnik … komisije pozvao gore u Budimpeštu i bio je jako, jako presretan, sad je pitao ovdje kako ja sam kao, zašto sam bio pozvan za ministra, a inače sam bio kadrovik '90.-tih godina, tako da svi ovi koji su bili nabrajani upravo evo vidite ništa nije slučajno da je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova rasadnik … političara i diplomata. Hvala vam lijepa. Evo mi smo baš danas na vladi donijeli jednu odluku, dakle to je više negdje od 50 ljudi koji su poginuli, među njima je djece i dali smo odgovarajuću financijsku pomoć od 30 tisuća eura. Međutim ovaj meni je drago zapravo da me se danas ovdje na neki način evo što vi kažete i napada i to je u redu, ovo je znači jedan dobar, jedna dobra arena gdje vi zapravo dokazujete, oporba ima pravo preispitivati odgovornost svakoga od nas ministra i budući da sam ja doista evo i kao veleposlanik obišao u onim zemljama gdje žive i Hrvati, najprije je to bila Mađarska, tamo sam upoznao jako puno i građanskih Hrvata i bio je jedan pjesnik koji je rekao kad po tebi saki mlati lijepo kaži Bog vam plati, budi vesel i bez srama, klase mlati, a ne slama. …
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Dosadašnja primjena ovog zakona pokazala je kvalitetan sustav prava hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Svojom žrtvom i doprinosom stvaranja Hrvatske države ova populacija branitelja to svakako i zaslužuje. Isto tako zakon štiti i njihove obitelji, posebno one koji su u tom pravednom obrambenom ratu izgubili sina, supruga ili oca. Izmjenama ovog zakona želi se ojačati značaj i ugled Domovinskog rata i riješiti još neke dosad uočene probleme braniteljske populacije kao i njihovih obitelji. To se posebno odnosi na rješavanje stambenih problema braniteljskih obitelji bez ikakvih državnih poticaja. Isto tako nije prepoznat problem udovica hrvatskih ratnih vojnih invalida koje u trenutku smrti svog bračnog druga nisu imale navršenih 50 godina života, a zbog poznatih uvjeta na tržištu rada nisu mogle naći ni zaposlenje. Stoga je potrebno povesti veću brigu o skupinama hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji koji dosada nisu mogli ostvariti neka svoja zaslužena prava. Korektno je što se zakonom pokušava riješiti i dati mogućnost sklapanja nove bračne ili izvanbračne zajednice za udovice i izvanbračne supruge smrtno stradalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Pri tome je bitno da tom prigodom zadržavaju dotad stečena prava iz zakona što je svakako značajan civilizacijski pomak. Što se tiče odredbe o pravu na prednost pri zapošljavanju to će se malo teže ostvariti s obzirom na veliki broj nezaposlenih na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje i na premali broj novih radnih mjesta. Dobro je i rješenje u ostvarenju prava na opskrbninu udovicama umrlih iz Domovinskog rata koje u razdoblju od 45. do 50. godine života nisu zaposlene, ne mogu ostvariti obiteljsku mirovinu prema općim propisima, a našli su se u teškim ekonomskim uvjetima. Izmjenama i dopunama zakona predviđena je javna objava popisa hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata tzv. Registar branitelja. Za ovakvom odluko
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, nadam se da će stvarno novim zakonom doći ulaganje u infrastrukturu i u željeznički promet, direktno se odnosi na prugu Koprivnica-Osijek, koliko je tu zatvoreno pružnih prijelaza, koliko je zatvoreno ... , željeznički ... koliko je ukinuto drugih kolosijeka koja se infrastruktura na ukinutim željezničkim postajama nalaze u katastrofalnom stanju i sigurno putnici koji prolaze tu d kad vide koja infrastruktura je u stvarno lošem stanju. Rekli ste da su ulagalo u cestovni promet, nažalost, niti Podravska magistrala koja je isto i cestovno loše, znači sjeverozapadni dio Hrvatske sa istočnim djelom Hrvatske i cestovni i željeznički vrlo lođe i nadam se da će ovim novim zakonom se to poboljšati.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub <PARTY>-a podržava donošenje ovog zakona. Tržište željezničkih usluga je mjerodavno tržište na kojem ARCA-u treba osigurati pregledno i nepristrano obavljanje djelatnosti željezničkog prijevoza. Mjerodavno tržište željezničkih usluga obuhvaća skup usluga koje su zakonom i EU direktivama određene kao željezničke usluge. Ono uključuje samo odnos između subjekata na tom tržištu upravitelja infrastrukture i željezničkih prijevoznika, a vezano za pristup i korištenje infrastrukture. Mjerodavno tržište željezničkih usluga ne uključuje odnos koji nastaje između željezničkog prijevoznika i korisnika prijevoza, a vezano uz prijevoz robe i putnika. Tržište željezničkih usluga u Republici Hrvatskoj zasniva se na sljedećim pretpostavkama načelu razdvajanja funkcije upravitelja infrastrukture od željezničkih prijevoznika, načelo neovisnosti osnovnih funkcija upravitelja infrastrukture, dodjela željezničkih kapaciteta, utvrđenje i naplata naknada za korištenje željezničkih usluga i drugo, definicije željezničke infrastrukture kao javnog dobra u općoj upotrebi kojega svi pod istim uvjetima mogu koristiti, načelima tržišnog natjecanja, načelo transparentnosti i načelo jednakopravnosti učešća na tržištu. Agencija kao neovisno regulatorno tijelo svojom ulogom osigurava poštivanje tržišnih pravila bilo tako što pruža pravnu zaštitu onome tko izjavi žalbu, bilo da po službenoj dužnosti nadzire stanje na tržištu i svojim mjerama intervenira u smislu osiguranja vladavine prava. Tržišna ekonomija je temelj na kojem se razvila Europska unija, pa tako i zemlje članice koje je sačinjavaju, a među kojima je i Republika Hrvatska. Prihvaćajući ista gospodarska polazišta koja su unesena u Sporazum o osnivanju Europske zajednice. Ovakvo opredjeljenje stvara obavezu države da uspostavi zakonodavni okvir koji osigurava ostvarenje poduzetničkih prava na jednakim i ravnopravnim osnovama među svim s
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na 37. sjednici održanoj 8. ožujka 2005. raspravljao je o Prijedlogu zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije za suzbijanje terorističkih napada eksplozivnim napravama, s Konačnim prijedlogom koje je predsjednik Hrvatskog sabora dostavio Vladi Republike Hrvatske aktom 10. veljače 2005. uz prijedlog da sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predloženi zakon bude donesen po hitnom postupku. Članovi odbora upoznati s razlozima i interesima Republike Hrvatske zbog kojih se predlaže donošenje predmetnog zakona po hitnom postupku. Predstavnik predlagatelja navodi kako se Republika Hrvatska opredijelila za suradnju sa susjednim zemljama, regionalnim organizacijama, kao i s Ujedinjenim narodima i članicama Ujedinjenih naroda radi učinkovitije borbe protiv međunarodnog terorizma. Pristupanje ovoj Konvenciji za suzbijanje terorističkih napada eksplozivnim napravama Republika Hrvatska će se pridružiti većini članica Ujedinjenih naroda koje su pristupile konvenciji te time ravnopravno pridonositi suzbijanju pojava koje se konvencijom uređuju. Odbor je podržao iznijeto stajalište predsjednika Vlade Republike Hrvatske te se ne protivi prijedlogu za donošenje ovog zakona po hitnom postupku jer ocjenjuje da je zakon od interesa za Republiku Hrvatsku. Nadalje, Odbor je mišljenja da pristupanje ovoj konvenciji za Republiku Hrvatsku predstavlja dokazne želje za jačanje suradnje sa drugim zemljama, dokaz njene stvarne demokratičnosti i spremnosti za aktivno sudjelovanje u realizaciji svih oblika međunarodne suradnje. Stoga je Odbor jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Zakona o potvrđivanju međunarodne konvencije za suzbijanje terorističkih napada eksplozivnim napravama u tekstu kako je predložen od predlagatelja zakona. Hvala lijepo.
… dame i gospodo. Vi ste zapravo već u pitanju dali i neke odgovore s kojima se slažem, činjenica je da je Hrvatska među prvim državama koja je priznala međunarodno-pravni subjektivitet znači cjelovitost, neovisnost BiH-a i aktivni je zagovaratelj i iskreni, europskog puta BiH-a. Dakako da će nama biti isto tako vrlo drago boriti se za status kandidata u članstvo EU-a međutim to prije svega ovisi isto tako o vlasti, o Vijeću ministara ali i predsjedništvu koje nažalost ne reflektira pravo stanje kada govorimo o Hrvatima i BiH-u budući da je član predsjedništva nije legitiman kad je u pitanju predstavljanje Hrvata u predsjedništvu. Zbog toga se Hrvatska snažno zalaže za promjene Izbornoga zakona kojim će prije svega prethoditi implementacija tzv. slučaja Ljubić, mislim da se određenim sadašnjim izbornim inženjeringom preglasavaju znači glasovi Hrvata, Hrvati moraju osjećati BiH kao svoju domovinu što znači da moraju imati temeljna prava. Svaka rješenja koja su nametnuta a koja ugrožavaju i politički i pravno i gospodarski nacionalni, kulturni i jezični identitet, ne mogu biti prihvatljiva za Hrvate u BiH-u. Prije svega, bezuvjetna podrška Hrvata ne proizlazi samo iz supotpisa Daytonskog sporazuma nego je to i naša ustavna obveza i na tome ćemo snažno raditi prije svega, Hrvatskoj kao članici EU-a, demokratskoj državi koja je prihvatila sve europske vrijednosti, vladavinu prava, ljudska prava je u interesu imati neposredno susjedstvo s kojima će to sve skupa dijeliti. Hrvatska nikada neće ostaviti Hrvate u BiH-u i koristit ćemo sve međunarodne forme, forume na kojima ćemo isticati, zagovarati, razgovarati ćemo sa svim akterima dakako kada je u pitanju interes Hrvata u BiH. Evo, samo vi ste spomenuli i da je predsjednik Vlade bio u <PARTY>aru međutim i svi ministri i svi državni tajnici ja bih mogao isto govoriti da sam bio 4-5 puta ove godine, a prošle godine isto tako, sutra idem u Plehan, samo vam želim reći da smo i jučer upravo u Splitu gdje je predsjednik Vlade u
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine ministre sa suradnicima i ova hrvatska javnost koja nas gleda preko malih ekrana još uvijek. Ja bih započeo samo jednim komplimentom u odnosu na zakon koji je napisan vrlo profesionalno i predviđajući mnogo toga što bi trebalo osigurati dobar rad javne televizije. Pohvalio bih samo nazočnost ministra, jel tako, nemamo baš uobičajeno da nam ministri brane zakone koje donose. Pa u tom smislu s moje strane zahvala. Ali bih rekao da su zakoni načelno samo pretpostavke su dobrog rada, zakon ne garantira ni stručnost, ni profesionalnost ni urednost, ni sastav vijesti itd. i praksa često puta ne odražava ono što je zakonom bilo predviđeno. Odnosno zakoni najčešće ne reguliraju što se događa onda ono što je zakonom predviđeno baš tako i ne događa. No, međutim složenost problema javne televizije je puno veća od samog jednog programa ili jednog urednika, mada ne mislim da to nije bitno dapače, nego bih htio kazati da zapravo mi još nismo svjesni digitalne revolucije koja ne znači samo promjenu tehnologije drugačijeg emitiranja programa od analognog na digitalni, već je to više jedna i globalna promjena društva u cjelini. I ta se promjena događa jednom brzinom koja još u povijesti nije zabilježena. S ovim želim kazati da je prilagodba i onih koji na tome profesionalno rade i nas koji tome pristupamo kao konzekventni na određeni način je vrlo velika i da sama činjenica da je brzina dostupnosti vijesti koja se istodobno događa u nekom svijetu, u istom trenutku mi je imamo ovdje, čak sa jednog medija imamo ga prenesenog na drugi medij pokazuje što ta digitalna revolucija u svijetu danas znači. No naša je tema javna televizija, Zakon je o javnoj televiziji HRT-a i kada bi govorili što načelno javna televizija treba značiti onda bi kazali da je na neki način njen zaštitni znak bi trebalo biti informacija i kultura, a kultura ne samo kao širenje informacija iz kulture nego i obrazovanje koje dovodi do jedne kulture, dakle
Hvala vam gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora želim vam dobro jutro i evo želim u nekoliko rečenica predstaviti jedan izuzetno važan dokument Nacionalnu strategiju suzbijanja zlouporabe droga u RH za razdoblje od 2012. do 2017. godine. Vjerujem da je jasno da je upravo Nacionalna strategija suzbijanja zlouporaba droga temeljni strateški dokument na području droga i da ona predstavlja okvir za djelovanje svih državnih institucija i organizacija civilnog društva upravo na suzbijanju zlouporaba droga. Budući da je Nacionalna strategija suzbijanja zlouporaba droga u RH za razdoblje 2006.-2012. bila na snazi do 31. prosinca 2011. godine Ured za suzbijanje zlouporaba droga Vlade RH naravno u suradnji sa stručnom radnom skupinom u kojoj su sudjelovali predstavnici brojnih ministarstava, županija, nevladinih organizacija te znanstvenih institucija izradio je Nacrt Nacionalne strategije suzbijanja zlouporaba droga za razdoblje 2012.-2017. godina. Sukladno praksi EU strategija se donosi za razdoblje od 6 godina, a trogodišnjim Akcijskim planovima suzbijanja zlouporaba droga koji će se donijeti nakon usvajanja Nacionalne strategije opisat će se pojedini ciljevi i načini ostvarivanja tih postavljenih ciljeva kao i konkretne zadaće pojedinih izvršitelja za odabrano proračunsko razdoblje. Važno je reći da je sukladno preporuci Europskog vijeća za izradu Nacionalne strategije korišteno je stručno znanje Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama, rezultati evaluacije dosadašnje Nacionalne strategije, smjernice UN-ovog Ureda za droge, dokumenti Svjetske zdravstvene organizacije te preporuke i smjernice iz drugih europskih i međunarodnih dokumenata. Isto tako opisujući nacionalnu strategiju važno je reći da se temelji na određenim načelima, odnosno da politika u području droga se treba temeljiti na nekoliko glavnih načela kao što su: načelo ustavnosti i zakonitosti, načelo zaštite ljudskih prava ovisnika, načelo zaštite djece
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Nema nikakve dvojbe da je ova proširena optužnica iznimno zainteresirala i zabrinula hrvatsku javnost. Nema nikakve dvojbe da smo mi kao zakonodavno tijelo dali već svoj pravorijek donošenjem Deklaracije o Domovinskom ratu o temama koje su zastupljene i u ovoj proširenoj Haškoj optužnici. Međutim ostaviti Sabor bez mogućnosti da raspravlja o ovoj temi i ostaviti Sabor bez mogućnosti da eventualno na najjednostavniji način potvrdi Deklaraciju o Domovinskom ratu i eventualno da neke nove kvalifikacije mislim da ne bi bilo dobro politički. Zato se pridružujem zahtjevima da se provede rasprava. Ne mora se provesti sada. Nek se provede popodne, nek se provede sutra. Mislim da bi bilo dobro da se ovom Domu o omogući da kaže svoj politički stav o proširenoj optužnici. Hvala.
Hvala lijepa. Druga polovica 2006. godine je također 2006. godina. Dakle nestavljanjem novaca na ovu stavku, dakle stavku Luke Stinica za koju po mojim informacijama bi trebala dokumentacija biti gotova prije roka koji ste vi rekli gospodine državni tajniče, mislim da se pokazuje upravo stvarna briga ove Vlade prema otocima i povezivanju otoka sa kopnom. U svim najavama kako državnog tajnika za more tako i ostalih dužnosnika Vlade zaduženih za ovu problematiku, bilo je nekoliko puta ponavljano da će se osigurati u državnom proračunu za 2006. godinu sredstva za izgradnju luke Stinica. Luka Stinica je neophodna za normalno prometno povezivanje otoka Raba s kopnom, jer postojeća luka Jablanac ne odgovara ni najmanjim da ne kažem prometnim, ali i sigurnosnim uvjetima za funkcioniranje otoka Raba sa kopnom. Ja ne vidim nikakvog razloga da se ovako relativno skromna sredstva ne stave u državni proračun, tim više što evo da ponovim riječi državnih dužnosnika, upravo iz vašega ministarstva koji su nekoliko puta čak su bili potpisivati razne ugovore u Stinici, u Jablancu za ovu namjenu i sada mi je nevjerojatno da u državnom proračunu ne nalazite niti kune za izgradnju ove luke. Stoga apeliram da stvarno tu stavku stavimo u proračun i tražim glasovanje.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici! Postavio bih pitanje državnom tajniku gospodinu Branku Bačiću iz Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka a radi se o konačnom dovršetku čvora Novigrad na dionici autoceste Zagreb-Rijeka između Karlovca i Bosiljeva. Čvor je dobrim djelom izgrađen, praktički sve dijelovi u koridoru autoceste su i dovršeni. No, prilikom dovršetka tog dijela autoceste Zagreb-Rijeka promijenjena je uprava dioničkog društva Auto-cesta Zagreb-Rijeka i nakon toga ništa se više na tom čvoru nije radilo. Hrvatske ceste imaju program o kvalitetnoj izgradnji prilaznih cesta do samog čvora, no i uz postojeće prilazne ceste sam čvor može biti u funkciji. Napominjem da bi se stavljanjem u funkciju ovog čvorišta koje je jedino neizgrađeno čvorište na auto-cesti Zagreb-Rijeka povezivao dobar dio Karlovačke županije na čvor kao i promet iz susjedne Slovenije što bi trebao biti u interesu i samoj auto-cesti. Pitanje glasi kada će ovaj čvor biti stavljen u funkciju? Hvala lijepo. Hvala lijepo. Zadovoljan sam odgovorom.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo, ne znam zapravo, uvaženi zastupnik Lesar je već dosta iskusan čovjek i ja ne znam zašto se on čudi što danas nema nikog ovdje iz Vlade, kad evo, kad djelatnicima ne odgovaraju 3 mjeseca na dopis. Gdje ih djelatnici i predstavnici sindikata koji okupljaju djelatnike u zračnim lukama u Hrvatske kažu ajmo sjest, napravit zajedničku nacionalnu strategiju. Da vam olakšamo da dobijete nove investicije i nove koncesijske ugovore. Ja stvarno ne znam onda kad se na to oglušuju, kad se naglušuju na 800 potpisa koje ste predočili, pa sad stvarno ne znam zašto bi slušali vas i mene u ovom Hrvatskom saboru. Hvala.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministrice sa suradnikom. Malo sam zbunjen pa moram početi drugačije svoju raspravu od onoga što sam planirao kao da sada hrast drugačije raste, kao da danas ima drugačije utjecaj na okoliš nego kad je imalo kad ste vi predlagali isto takav zakon sa istim ciljem – rasteretiti gospodarstvo. Sa 0,07% na 0,0525%. Uredno predložili, uredno izglasali. I ja sam uvjeren sa najboljom namjerom jer ste u tom trenutku procijenili da bi to mogla biti pomoć gospodarstvu. Sad odjedanput hrast drukčije raste, drugačiji je utjecaj na okoliš, drugačiji je utjecaj na čistoću zraka. Naprosto nevjerojatno, ali dobro. Ali u javnost isto tako moram reći ono što je rekao gospodin bivši ministar i ja sam isto zabrinut za šume. Šume kao obnovljivi i prirodni resurs uz bogati vodeni resurs u RH predstavljaju ne samo gospodarski resurs nego i veliki ekološki i socijalni faktoring. Šume su stoljećima pa i sada bile izvor života u ruralnim područjima i sada su temelj ostanka ljudi i života u tim područjima. Hrvatska je jedna po raznolikosti šuma od vodećih zemalja u svijetu i Europi. Sam podatak da u našim šumama nalazimo čak 94 vrste drveća u stotinjak šumskih zajednica govori o raznolikosti i vrijednosti šuma u Hrvatskoj. U ovom trenutku, a to je podatak koji valja zapamtiti i respektirati, kod donošenja strateških odluka da u šumskom sektoru od ukupno preko 2 milijuna hektara šuma u državnom vlasništvu samo na 850 tisuća hektara je propisana sječa, a još na manjoj površini se ekonomski gospodari. Sam podatak da još 120 tisuća hektara šuma i šumskog zemljišta je još uvijek pod minama i minsko sumnjivo i nisu dostupne sigurno da bitno utječe ne gospodarenje, a time i poslovanje poduzeća, ali što je još važnije i za živote ljudi i gospodarstvo na tim područjima. Također od ukupno 2,7 milijuna hektara šuma i šumskog zemljišta u RH gotovo 1,15 milijuna ili 43% zauzimaju šume na kršu koje imaju gotovo beznačajnu uporabnu vrijednost drvne ma