EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Dobra večer svima. Poštovani potpredsjedniče, izvješće o reviziji državnog proračunu, izvješću o izvršenju državnog proračuna za 2019. već smo rekli da možda bi bilo primjerenije da smo ga, da je nekad prije došlo ovdje na plenarnu sjednicu, no što je tu je. Čuli smo obrazloženje ministra zašto nije bilo još jesenas, ali ok, što je tu je. Uvjetno mišljenje ni prvi ni zadnji puta, ali imam potrebu naglasiti, al čuli smo ovdje kroz rasprave kolega iz drugih klubova kako se proračun izvršava nezakonito, kako je to netransparentno, kako se novci rasipaju, kako se neracionalno troše novci, ja bih samo vratio jedan korak nazad i pojasnio. Nije rađena revizija o načinu na koji se izvršava državni proračun, nego je rađena revizija o načinu na koji se evidentira i prikazuje izvršenje državnoga proračuna. Znači ne znači da je državni proračun nezakonito izvršavan, nego je samo su date, dana mišljenja da neke stvari nisu baš najpravilnije iskazane u izvješću, da ih je trebalo drugačije evidentirati. To je ogromna razlika. Ogromna razlika jel da se proračun nezakonito izvršava, da netko radi nešto što nije predviđeno Zakonom o proračunu onda bi taj slučaj vjerojatno na DORH odavno, odavno i proslijeđen. Vidjeli smo i broj preporuka i broj naloga koji su dati u ovoj reviziji, pa ako to usporedimo sa revizijom proračuna za 2018. godinu vidimo da se zapravo smanjuje taj broj jer tamo u 2018.-tom čini mi se ukupno da je bilo 38 što preporuka, što nalaza, ovoga puta 16. I čuli smo uvodno u, od strane predstavnika, predstavnice Državnog ureda za reviziju da su u međuvremenu neki nedostaci, neke manjkavosti već otklonjene. Tako da ne možemo reći ona priča oko evidentiranja plaća u školama koje su osnovane od strane jedinica lokalne i područne samouprave da se to ponavlja i dalje, ja bih rekao ponavljalo se. Da, ponavljalo se, ali ne ponavlja se i dalje, jel je to ispravljeno na proračunu za 2020., za 2021. godinu. Slična stvar je i oko onih potpora za poduzetnike temeljem Zakona o Vuk
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, svakodnevni razvoj broja aplikacija, programčića i svega ostaloga na internetu je toliko ogroman i radikalan da nema te agencije, ministarstva ili države koja će sve to pratiti, sprječavati, štiti, ne znam ni ja što činiti. Sve te aplikaciju napišu neki mali disklemer di objasne da se oni štite od svega, da ste vi upoznati sa svim, svi kažu yes i život ide dalje. Jedino mjesto za edukaciju djece o svim mogućim opasnostima koji se nalaze ispred njih je škola, vrtić, osnovna i srednja škola, fakultet je valjda već davno i kasno. I ako hoćemo išta smislenoga i pametnoga napraviti, onda toj djeci treba objašnjavati upravo na tim mjestima, koji su nedostaci, opasnosti, prednosti današnjeg društva svijeta, interneta i svega što se nalazi oko njih. A ako hoćete samo onako malo plastičan primjer, kako to danas izgleda. Danas je reguliran od nečiji pristup internetu, ponašanje na internetu i sve ostalo u RH, za djecu i sve ostale u Hrvatskoj kao kad bismo odlučili da u Hrvatskoj više ne treba polagati vozačke dozvole i da svatko … auto, na cestu avione, autobuse, bagere i sve što ima 2, 4 i više kola, treba samo to imati. Imate auto, sjedite i vozite. Možete misliti kako bi Hrvatska izgledala za samo 10 dana kad bismo dopustili preko noći svima da voze sve što im je dostupno, sve do čega mogu doći, posuditi, kupiti i sve ostalo. Međutim, pošto auta postoje jako dugo vremena, mi smo uspjele kroz to jako dugo vremena regulirati sve, pa postoje auto škole, testovi i sve ostalo instruktori, autići i svi se nauče voziti, provjeri se njihovo polaganje i onda pustimo relativno pripremljene vozače pa to sve izgleda ok. Na internetu je upravo sve obrnuto. Ne možete imati školu za korištenje interneta, ali možete djecu učiti kako se pravovaljano koristi Internet. Hvala.
Zahvaljujem se poštovana potpredsjednice Sabora, uvaženi zamjenici ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo pred nama je kao što je već uvodno kolega rekao Prijedlog zakona o kritičnim infrastrukturama koji je neophodan alat u podizanju razine sigurnosti države. Broj katastrofa zabrinjavajuće raste iz godine u godinu, kako svojom učestalošću tako i intenzitetom. Sjetimo se samo Černobila iz 86 godine, zatim napada na Svjetski trgovački centar u New Yorku iz 2011., eksplozije naftnih platformi u Meksičkom zaljevu 2010. Fukushima iz 2011. i brojne druge. Dokazano je da smanjenje rizika od katastrofa ima velik pozitivan omjer između koštanja i koristi. Provedene studije pokazale su da svaki dolar uložen u prevenciju podrazumijeva od 2 do 4 dolara potrebnih za sanaciju, a bolja pripremljenost i prevencija postiže se upravljanjem rizicima. Državna uprava za zaštitu i spašavanje izradila je dokument pod nazivom "Procjena ugroženosti Republike Hrvatske od prirodnih i tehničko-tehnoloških katastrofa i velikih nesreća" koji sadrži popis svih potencijalnih prirodnih katastrofa i posljedica koje bi one mogle biti za hrvatske građane. Procijenjeno je da su najveće prijetnje za Republiku Hrvatsku potresi i poplave, zatim blizina NE Krško kao potencijalna opasnost te opasnost od mina i opasnost od terorističkih napada. U dokumentu se također analizira i spremnost hrvatskog sigurnosnog sustava da odgovori na te prijetnje. Meta terorističkih napada u pravilu je kritična državna infrastruktura što podrazumijeva energetsku infrastrukturu, komunikacije, bolnice, sustave javne vodoopskrbe, zračne luke, prometnice, željeznice, zgrade državnih i lokalnih institucija pa je stoga neophodno definirati tu kritičnu infrastrukturu i procijeniti potrebu njezine zaštite. Europska unija kritične infrastrukture definira kao materijalne i informacijske resurse, uređaje, mreže, usluge i imovinu koju u slučaju ometanja ili uništenja imaju značajan negativan utjecaj na zdravlje, sigurnost, z
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo, zastupnik gospodin Kajin je rekao mi smo otjerali investicije izvana od 2000. do 2009. godine. Netočno je sigurno u onom dijelu koje se odnosi na razdoblje 2004. do danas jer je upravo naša Vlada svojim mjerama i poticajnim poduzetničkim ozračjem doprinijela znatnim stranim ulaganjima u Hrvatsku što se vidi i što treba pročitati u analizi Svjetske banke koju smo mi saborski zastupnici dobili. I hoću samo reći da rasprava odnosno govor gospodina Kajina upravo potiče strane investitore da ne ulažu u Hrvatsku.
Ispravljam netočan navod potpredsjednika Vlade Polančeca koji je govorio da su uvedena nova pravila o transparentnosti o radu Hrvatskog fonda za privatizaciju. Ja ga podsjećam da je nedavno prije nekoliko dana meni uputio odgovor na zastupničko pitanje zašto Vlada ne objavljuje sporazum potpisan ORKO grupom o privatizaciji, odnosno o javnom privatnom partnerstvu u Sunčanom Hvaru kada je na Internetu se pojavio ugovor koji govori potpuno da je Sunčani Hvar privatiziran, a ne da je sklopljen Sporazum o javno-privatnom partnerstvu. Pitam Vladu zašto ga nije objavila. Potpredsjednik Vlade Polančec odgovara da ga neće ni objaviti jer to zabranjuje ORKO grupa. I mi govorimo o nekakvoj transparentnosti? Ne dragi potpredsjedniče mi ne govorimo o transparentnosti, mi govorimo o skrivanju ugovora. Da ste doista transparentni onda bi svake godine u ovom Hrvatskom saboru poštivali zakon i podnosili izvješće o radu Hrvatskog fonda za privatizaciju. U ovom Saboru nažalost niti jednu godinu se ovo izvješće nije podnosilo. I još da vas demantiram u jednoj tvrdnji, a to je da niti jedan ministar nije upoznat sa ovom akcijom. Očito da je prvi ministar, odnosno premijer upoznato bio sa ovom akcijom. A i vi ste sami na Hrvatskoj televiziji rekli kako Vlada nije smijenila dopredsjednika Fonda Ivana Gotovca kako ne bi ometala istragu koja rezultirala uhićenjima one famozne subote. Prema tome očito ste i vi znali i vi ste lagali hrvatsku javnost.
Hvala lijepo. Kolega Lesar, vi ste govorili u korist ovog zakona, u korist gospodarstva i govorili ste u korist tog rasterećenja zbog činjenice da je gospodarsko u krizi odnosno da postoji gospodarska kriza. Ja mislim da ste zanemarili jedan aspekt koji je bitno istaknuti a to je zašto je naše gospodarstvo u krizi. Činjenica je da postoji globalna financijska kriza ali je isto tako činjenica da danak koji danas gospodarstvo plaća plaća zbog toga što su u prethodnim razdobljima bili zanemarivani gospodarski razvoj i ulaganje rasta bruto društvenog proizvoda u taj razvoj i u neke ključne nacionalne projekte već se ta novostvorena vrijednost za koju se krvavo radi upravo u gospodarstvu trošila na neke relativno nebitne izdatke kroz državni proračun. I zato ne treba nikoga čuditi, tu se s vama slažem što se ovdje svjesno planira da se uzme državnom proračunu otprilike 2,5 milijarde jer je to neka vrsta itekako moralnog i stvarnog duga države, rastrošne države, o tome svjedoče mnogi gospodarstvu koje puni taj proračun i koje omogućuje državi da izvršava neke svoje obaveze. Međutim, država ima obavezu biti racionalna pogotovo u ovakvim vremenima. Sad je već kasno intervenirati. Na pravi način ove mjere možda i jesu vatrogasne ali drugog izlaza nema jer nisu na vrijeme činili ono što je, nisu se vodili analizama u državi odnosno u Vladi i nisu racionalizirali proračun onda kad se on punio a ne sad kad se prazni i zbog toga treba platiti danak i nema ga tko drugi platiti nego političari.
Ispravljam netočan navod. Citiram, poštovana zastupnica je rekla da se uvaženi autoriteti zamjenjuju stručnjacima iz druge lige. Nitko nije smijenjen zbog stručnosti ili nestručnosti već zbog nepravilnosti u financijskom poslovanju. Ako je profesor Paladino smijenjen sa profesorom Rainerom koji je izabran za predsjednika Akademije medicinskih znanosti Hrvatske i poslije 50 godina prvi hrvatski kandidat i član Upravnog odbora Svjetske zdravstvene organizacije onda se tu stvarno nema što reći. Tko je taj koji ocjenjuje tko je uvaženi autoritet, a tko stručnjak druge lige na osnovu ovako paušalno iznesenih tvrdnji?
Ispravljam netočni navod zastupnika Matušića koji je rekao da sam u izlaganju u ime kluba rekao predsjednica Kosor je kriva. Inače mu nije bliska istina pa to opet koristi i u svom izlaganju. Ponovit ću u ime kluba sam rekao Klub <PARTY>-a ocjenjuje da je Jadranka Kosor odgovorna za lošu gospodarsku situaciju u Hrvatskoj, da je odgovorna za pad standarda hrvatskih građana, da je odgovorna za rast nezaposlenosti u Hrvatskoj, da je odgovorna za pad bruto društvenog proizvoda, da je odgovorna za nekontrolirani rast vanjskog duga i da je odgovorna za rast proračunskog deficita. Da gospodine Matušiću volite govoriti neistinu, plašiti građane sa aveti, a niste odgovorili na ovo a mogli ste se potruditi.
Evo poštovane kolegice i kolege, dozvolite da i ja se osvrnem u nekoliko riječi na predloženi zakon kojega gledam sa dva ili tri aspekta i pokušavam komentirati. Prvo je što u tom zakonu piše, drugo što u tom Zakonu ne piše i treće da li rješenja koja se nude mijenjaju i poboljšavaju stanje stvari ili ne. Da li u manjoj ili većoj mjeri unose red ili nered u sustav. S tog stanovišta bi bilo zanimljivo možda vidjeti jedno pismo koje je došlo gospođi Kosor, a eto s obzirom da je javno došlo i do mene u kojem jedna nezadovoljna majka potpisana kao jedan roditelj u ime svih hrvatskih obespravljenih i prevarenih hrvatskih roditelja pita po prilici isto to pitanje koja je ja ovdje postavljam i koje postavlja i javnost. Što je sa ovim zakonom, čemu farbanje sa ovim Zakonom kada ono samo u svojoj osnovi omogućava korištenje doplatka strancima sa odobrenim trajnim nastanjenjem? Ili kaže, na koji način se novim zakonom radite u korist građana Republike Hrvatske? Pita gdje je zdrava logika, ne piše poštovana gospođo KOsor, ispričavam se poštovana gospođo Kosor. Gdje se izgubila zdrava logika, što se dogodilo sa imovinskim cenzusom za samohrane roditelje, da li ste vi uopće došli ušli u ovu problematiku kada o tome meritorno raspravljate. Što se dogodilo sa osmjesima upućenima našoj djeci, da li je sve bila poza da bi se dobila vlast, zapamtite nisu svi korisnici doplatka nepismeni ima onih koji su obrazovani, a bez svoje krivnje se nalaze u kategoriji siromašnih ali poštenih, religioznih i voljnih imati više djece. Molim vas nemojte nam oduzimati dostojanstvo jer to nam je jedino ostalo, obraćajući nam se kao da smo maloumni kratkog pamćenja. Dakle, kaže ta gospođa ili donesite zakon prema moralnim i pravnim uzusima ili ne trošite sredstva poreznih obveznika prodajući maglu, donošenjem novog Zakona koji je uistinu sam sebi svrha vjerujte ne služi vama niti u promotivne svrhe ako vam je to bila namjera. To piše u tom pismu i po prilici citiram ga zato što sam čuo, i na neki nači
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege, sigurno da izmjene i dopune ovog Zakona o volontiranju i volonterima je jako bitan što je na odboru pokazan da su svijest svih članova odbora da je to nešto što je u ovom trenutku jako potrebno, da cijeli taj sustav se stavi kroz institucije i da on bude u formi institucije. Gledajući volontiranje volontera kroz zadnjih 30-tak godina mi možemo u nekoj mjeri reći da je u europskim zemljama možda on bolje prikazan, da je, a baš zato što je kroz institucije ima svoju mjeru. U hrvatskoj državi u zadnjih 30-tak godina i kroz Domovinski rat na početku je pokazano koliko je svijest tad već bila svih naših ljudi o volontiranju, o pomoći. Kroz razne prirodne nepogode koje su nam se nažalost dešavale i od poplava, požara, nažalost i u zadnjih godinu dana potresa, virusa, gdje ljudi pokazuju to jedno poštenje to volontiranje koje nema granica. Mi moramo biti svjesni sigurno da Crveni križ nosi tu jednu cjelinu u brojkama veličine, ali sigurno danas u društvu, ne danas, to je već i u bivšoj državi Katolička crkva ima primat prvoga mjesta sigurno u volontiranju mladih ljudi, općenito mjera Katoličke crkve kroz cijelu njezinu povijest je sigurno jedno veliko volontiranje. Danas imamo iskustva što uistinu pokazujemo kod naših Salezijanaca, Isusovaca, evo imamo uistinu gdje možemo vidjeti jedan spektar mladih ljudi od, koji pokazuju jednu snagu volontiranja u svim segmentima te zajednice hrvatskog društva. To je ono što sigurno možemo, jedna kultura prepoznatljivosti hrvatske zajednice. Naše društvo mora dobiti svijest volontiranja, pomoći, ono ga ima u cjelini, mi u ovim godinama smo pokazali kao društvo da to postoji, da ono ima. Međutim, institucije moraju dati jednu mjeru prepoznatljivosti, a vidjeli smo tu osobito, evo možemo to da ne idemo u daljnju povijest, u potresu gdje volonteri su dolazili od Bed Blue Boysa, naših navijačkih skupina koje su danas sigurno jedna mjera te brzine, snage ta ml
Dakle, u ovom amandmanu tražimo isto tako da se novčana pomoć zamijeni sa riječju „sufinanciranje“ i da se sufinanciranje bude istovjetno modelu 60:20:20 kao što smo već naveli prije jer smatramo da i ljudi koji rade sada na popravcima, dakle vlastitoj imovini, imaju pravo znati točno koliki će biti udio sufinanciranje države odnosno grada. Također tražili smo u raspravi da se ta sredstva mogu njima isplatiti retroaktivno za sve one koji su tu, te popravke već započeli i smatramo da ne postoji nikakav razlog da oni budu isključeni iz ovog modela koji se primjenjuje na sve druge vrste obnove, te ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo Musa. Drago mi je da ste demantirali neke stvari koje su zapravo pokazuju javnosti vezano za tijela javne vlasti, njihova izvješća. Rekli ste da se radi negdje oko 80%. S druge strane, prevladava također mišljenje, a i ovdje često razgovaramo u Saboru o tome kad dođe ovo izvješće da bi se trebala sankcionirati ta tijela javne vlasti, kao i njihovi čelnici zbog ne davanja informacija odnosno samih godišnjih izvješća. Pa vas pitam kako to i na koji način učiniti i skrećem vam pozornost s obzirom da sam i ja dolazio iz jednog takvog tijela, reći ću vam da jedna od osoba, recimo može nekoliko desetaka ili stotina puta, što smo imali slučaj u nekom tijelu javne vlasti zatražiti informacije ako su vezane za druge zakone, onda su to upravni postupci koji koštaju državu milijun do dva milijuna kuna. To nije mali iznos. Hvala vam lijepo.
Hvala. Pa evo zastupnice, upravo je impresivno ali dobro, to je takva praksa da se čvrsto svrstavamo uz onu poziciju one stranke kojoj pripadamo i branimo i ono što je vrlo teško branjivo kad je riječ o spuštanju razine stručne spreme kod udomitelja. Pa ja bih razumio da je i u prijedlogu zakona, izmjena zakona da se onda napisalo pa da, situacija je takva, imamo ljude starije dobne skupine koji su udomitelji i koji većinom imaju osnovnu školu, ali ne da se u prijedlogu zakona piše da je to europska praksa kao što piše u prijedlogu izmjena i dopuna zakona. … U obrazloženju, da. Ocjena stanja i obrazloženje. Jer to zaista nije pravi light motiv. Onda recimo. Možemo se isto tako upitati koji su to naše ciljane skupine obitelji 30 i 40-godišnjaka koje želimo da postanu udomitelji. Da li ovakvim kriterijima mi ciljamo one prave skupine onih obitelji koje želimo da budu potencijalni udomitelji. U kojem pravcu mi zapravo ciljamo s time, što mi želimo? Prihvatit ovakvo stanje kakvo je ili pokušat tražit neke skupine koje bi možda u vremenu koje dolazi bile druge ciljane skupine udomitelja. I drugo pitanje na koje se također zastupnice niste referirali jer se na njega teško referirati, zašto se uopće mijenjao članak 19. postojećeg zakona i zašto je onda predloženo rješenje koje vi već kao stranka amandmanima tražite njegove izmjene i dopune. Ili jednostavno je vidljivo da to nije dobro rješenje. Zašto nije ostavljen članak 19. stavak 1. podstavak 3. onako kako je i stajao i kako je i bio? Hvala.
Poštovani, hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče. Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva već u prethodnom mandatu pokrenulo je izradu dva vrlo važna dokumenta. Jedan je analiza provedbe energetske strategije za period od 2002. do 2007. godine. A druga je nova energetska strategija za period od 2008. do 2013. godine. Prema našim očekivanjima dakle institucije koje zajedno sa Ministarstvom gospodarstva rade na izradi ova 2 izuzetno važna dokumenta trebale bi završiti sa izradom tzv. «green book-a» dakle zelene knjige negdje do sredine srpnja ove godine. Nakon toga ćemo taj nacrt energetske strategije zajedno sa analizom onoga što smo ostvarili u prethodnom periodu podastrijeti sudu javnosti i potaknut ćemo jedan, jednu … raspravu o toj novoj energetskoj strategiji. Sve sa ciljem da uključimo u tu raspravu što je moguće više institucija, što je moguće više tvrtki iz područja energetike, što je moguće više zainteresiranih kompetentnih hrvatskih građana kako bismo u devetom mjesecu bili u stanju podastrijeti dakle prvo Vladi a onda nakon toga i raspraviti novu energetsku strategiju na Saboru Republike Hrvatske jer tu tako važan dokumenat donosi Hrvatski sabor. Kao što ste i sami rekli bit će određenih iskoraka. Kada govorimo o tržištu plina bit će iskoraka o tome da ćemo jasno navesti nove dobavne pravce, prije svega spajanje plinovodnog sustava Republike Hrvatske i republike, i Mađarske. S druge strane gradnja novog plinovodnog pravca na tzv. jadransko-jonskoj trasi. Vrlo striktno definiranje rokova za izgradnju toliko nužnih podzemnih skladišta i tako dalje i tako dalje. No kada me … već pitate vezano uz proizvodnju električne energije. Dakle ukupna potrošnja električne energije u Hrvatskoj je u ovome trenutku negdje na razini od 18 milijardi … 18,7 teravat sati. I moram reći da negdje oko 15 do 23% svojih potreba namirujemo iz uvoza. Činjenica je da je cijena električne energije na burzama u Europi porasla u posljednj
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Evo, u ime Kluba <PARTY>-a želim istaći našu argumentaciju i viđenje ove situacije danas i izlaz iz te situacije ne ulazeći naravno u pravo i stavove bilo koga pojedinca ili kluba. Da bismo radi javnosti pojasnili sadašnje stanje a na neki način i uvod u sadašnje stanje onda potrebu rješenja takvog stanja valja istaći da u onoj prvoj fazi još tamo devedesetih godina iz prijelaza socijalističkog tržišta kako se to zvalo ili samoupravnog socijalizma jer nije bilo tržišta u tržišno gospodarstvo dolazi do promjena na svim sektorima, tako dolazi naravno i do promjena na financijskom sektoru koja čine i tržište tek tada iznova uspostavljeno, subjekti na njemu, zakonodavstvo i nadzor. Zašto ovo ističem? Pa upravo podsjećajući na probleme koji su se javili u tom vremenu i u tom razdoblju radi početka zapravo primjene i formiranja i funkcioniranja na takvom tržištu nastaju mnogi problemi. Sjećamo se problema financijskog inžinjeringa, problema banaka, bankrota, problema štedno-kreditnih zadruga itd. a čini mi se da svima njima je bio zajednički nazivnik problem nadzora poslova i funkcioniranja u tom vremenu. Ukupno financijsko tržište danas procjenjujemo okvirno negdje, kažu da iznosi negdje imovinski oko 270 milijardi kuna a da bankarski sektor čini oko 225 milijardi kuna. Dakle, vrlo malo, četrdesetak milijardi kuna čini onaj drugi tzv. nebankarski sektor. Ovi podaci su nužni upravo zato da bismo vidjeli koliko novca u kojem području se kontrolira jer vidjet ćemo da se ovaj bankarski sektor kontrolira kroz mehanizam HNB, dakle u tom području ostaje najveći iznos kapitala koji se kontrolira u ovome društvu. Evo, do sada dakle zajedničko ukupnom financijskom sektoru, i bankarskom i nebankarskom je zapravo taj problem upravljanja rizicima i on je aktualan i tada i danas a i ubuduće i evo izražavamo bojazan pojedinačno i vidimo da zapravo eventualno strah od mogućih takvih rizika još uvijek sjećajući se tih loših vremena
Zahvaljujem potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovana ministrice. Vi ste u svom izlaganju rekli da smo do sad dobili od EU 9 milijardi eura i da smo u plusu 56 milijardi kuna. Ovdje se može svašta reći, ali se ove brojke ne mogu osporiti, znači da smo puno više dobili nego što smo uplatili i ja sam siguran da mi ove novce nećemo vratiti, zapravo za to nisam uopće zabrinut, više sam zabrinut što će se možda vratiti ovdje trg u gradu Zadru hladnokrvnog manekena smrti. Ono pitanje što ja vas želim je kako županijski centri povlače novac? Ja znam, dolazim iz Zadarske županije i tamo se izvrsno radilo tamo se uzelo strašno puno novca i to je zapravo promijenilo vizuru grada. Da li rade to i druge županije i vidi li se razlika između pojedinih županija u povlačenju novca?
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo, poštovani državni odvjetniče. Evo dopustite da se i ja osvrnem kratko na ovo Izvješće o radu državnih odvjetništava u 2010. godini. Kao prvo ono što bih rekao što mislim da se na neki način ponajviše provlači kroz cjelokupno izvješće kako kroz samo izvješće tako kroz riječi samog državnog odvjetnika je upravo stanje kako materijalno, financijsko tako i kadrovsko u Državnom odvjetništvu u toj 2010. godini koja je referentna kroz ovo izvješće. Ono što je posebno zanimljivo kada pogledamo cijeli segment toga je način na koji se tadašnja državna vlast koja se sa jedne strane samoproglašavala najvećim borcem protiv korupcije, kako se zapravo odnosila prema tom državnom odvjetništvu. Na koji način su uskraćivali zapravo najosnovnija sredstva onima koji bi se protiv te korupcije ponajviše trebali boriti ako gledamo državno odvjetništvo koje bi u toj borbi trebalo biti kičma. Dakle, glavno oruđe za borbu protiv najgorih oblika kriminala, prvenstveno tu mislimo na organizirani kriminal, korupciju itd. A pogledajmo na koji način su uskraćivana sredstva i na koji način je to državno odvjetništvo 2010. godine bilo prisiljeno i primorano raditi. Ono što sam glavni državni odvjetnik kaže u izvješću da proračunska sredstva nisu dostatna osim za plaćanje de facto plaćanje parnog pogona, što znači da nisu imali za plaćanje režija, komunalija, najamnine, pa čak ne dovoljno niti za plaće, barem ne u onoliko obliku koliko je sistematizacija radih mjesta predviđala. Nadalje, navodi se da su nedovoljna sredstva za održavanje informatičke opreme, tehnike, nema se dovoljno niti za vozila, nemaju za isplatiti putne troškove, čak niti za uredsku opremu. Čak se navodi, ide se do tih detalja da se kaže da su državni odvjetnici de facto morali sami nabavljati tonere, fotokopirni papir, i tome slično. Da karikiram rekao bih da je tadašnji odnos vlasti prema državnom odvjetništvu bio takav da se malte ne očekivalo da se državni odvjetnici moraju k
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mariću, podržavam i pozdravljam svaki napor da se poduzetnicima u Hrvatskoj olakša život i poslovanje smanjenjem troškova i pojednostavljenjem procedure. Zadruge su u tom procesu iznimno važne jer povećavaju konkurentnost malog gospodarstva. Međutim, pojačano uplitanje države u cijelu priču nije korak u pravom smjeru. Stav o tome kako je država loš gospodar nije nastao bez podloge u stvarnosti, a dokaze o tome svakodnevno vidimo oko sebe. To se pogotovo jasno očituje u poljoprivredi, koja je državnim intervencijama uništena još za vrijeme socijalizma, a … kojima su i danas puna usta sela i seljaka. U posljednje 3 godine bili smo svjedoci nekoliko izmjena propisa koji uređuju ovu materiju, ovo nije jedini slučaj u kojem se na taj način stvara pravna nesigurnost i nanosi šteta gospodarstvu, ta praksa konačno jednom mora prestati. Hvala.
Ono kolegice što ste na samom početku rekli glasno i jasno s čime se mislim trebamo svi složiti, a to je da ovaj zakon treba donijeti. O tome se ovdje, koji mnogi kažu i kritiziraju za razliku od vas ali neki kritiziraju, kasno se donosi, zašto? Bili su saborski zastupnici, o tome nisu nikada progovorili, ma nisu se ni sjetili toga. Zato još jedanput pohvale vama gospodine ministre koji znate o tome, mnogi vam na tome i zavide, ali bilo kome pravo ili ne slažem se s vama kolegice ovaj zakon treba donijeti. Silovanje kao oblik ratovanja, nasilna djela, dio strategije. Spomenuli ste i čitav niz međunarodnih konvencija. Ja bih ovdje samo još i nadodala statut Međunarodnog kaznenog suda koji identificira posebnu zaštitu žena kao rodni zločin. I to je nešto što i ovaj zakon posebno prepoznaje za razliku od samog kaznenog klasičnog djela silovanja. Dakle, oni koji su to počinili ti su zaista sklopili ugovor s đavlom. A ovdje se nije raskinuo taj ugovor, mislim da ga ovim zakonom sada to činimo, da se krivci, počinitelji privedu pravdi. To je bio način i strategija ratovanja, a tijelo žena kao njihovo ratište. Hvala lijepa. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice apsolutno ako smo ozbiljni i ako želimo doista provesti ono što je ovaj zakon predvidio onda zakon treba donijeti što prije, posebno zato što on dolazi izuzetno kasno. Međutim, ja ću upozoriti da je 2013. godine zemlje članice G8 su donijele Deklaraciju o sprečavanju seksualnog nasilja u ratnom sukobu prema kojem žrtve u svim nacionalnim zakonodavstvima trebaju dobiti status u društvu. Ovaj zakon praktički je na tragu toga. I doista svi možemo reći zašto taj zakon nije donesen 2000. godine, a tek sada. Ali ja sam već rekla ovdje je pravda ne samo spora ali ipak je na neki način stigla. Ali pitanje je da li će biti zadovoljavajuća? Neće biti zadovoljavajuća dok god se počinitelji kaznenog djela ne kazne i dok god se praktički na neki način ne postigne naknada štete od države agresora. Hvala.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče <PARTY>, poštovani predsjedniče vlade, uvaženi ministre. Ova vlada svoj odnos prema susjednoj i prijateljskoj BiH pokaziva zajedničkom realizacijom niza infrastrukturnih projekata, izdašnijim europskim sredstvima na projektima prekogranične suradnje, jačom gospodarskom suradnjom, potporom Euroatlantskim integracijama BiH i snažnim političkim angažmanom oko rješavanja političkih prijepora unutar BiH, pa ipak i u ovome sabore, kod nas dio oporbe, dio medija kažu to je nedovoljno, ništa. Zanimljivo, ne spominje se, blago rečeno nezainteresiranost svih prethodnih vlada od 2020. do danas za naše probleme. Zanimljivo je isto tako ne spominje se niti politički zaokret dijela zemalja prije svega EU i američke administracije oko načina rješavanja prijepora unutar BiH, pitanje je jel se moglo više i bolje? Poštovani ministre što konkretno znači uvrštavanje u strateški kompas dakle dokumenata EU pojma konstitutivnosti s 3 naroda ili u zaključke američko-hrvatskog foruma. Isto tako predsjednik vlade i vi često ističete kako je za rješavanje političkih prijepora od presudne važnosti, relaksiranje odnose, vraćanje povjerenja Hrvata i Bošnjaka u BiH. Zašto? Zato i jedno pitanje, visoki predstavnik dio međunarodne zajednice inzistira na provođenju izbora kako je to predviđeno dakle 10. mjesec ove godine. Da li vaš komentar, da li izići na ove neustavne izbore ili ne? Zahvaljujem. Zahvaljujem uvaženi ministre. Dakle, uz sve što ste kazali ipak nismo došli do cilja, ali bar nismo sami. Dakle, vrlo je bitno nastaviti ovu političku borbu, mi nećemo, ne možemo odustati od ovog dijela pune jednakopravnosti i hrvatskog naroda u BiH u odluku da li izać na izbore ili ne temeljem zaključaka izvanrednog sabora donijet će politički predstavnici Hrvata okupljeni u Hrvatski narodni sabor vrlo vjerujem evo u suglasju uz potporu i Vlade RH, ali i svih naših partnera iz EU i američke administracije. Vrlo važno je svaki put naglasiti da Hrvati ne traže ništa viš
Kolega Kristić, zaista evo vaša je ideja da se napravi revizija, to je onaj minimum što mi možemo danas, oko čega mislim da ne može i ne smije biti nesuglasja. Ali evo zaboravio sam spomenuti jedan segment, puno se priča o zaštiti okoliša, prirode, obnovljivim izvorima energije. Pa recimo zanimljive su ove kako se kaže vjetroelektrane i ovi projekti vezani za vjetar, u taj vjetar je otišlo dosta javnog novca. I recimo, tu bi zanimljivo bilo vidjeti kako je na tim vjetrometinama, što se tu radilo, zašto se napravilo, kakvi su tu bili izračuni, koja je korist a vidimo koja će biti korist da prijeti opasnost da svi moramo plaćati skuplju struju. Prema tome, evo to vam je jako dobar primjer je li vođena neka javna rasprava kada se to ulazilo u to, s kime se to uopće zaključivalo, kakvi će biti efekti, čiji interesi su tu zastupani, sve super zvuči, to je znači obnovljiva energija, nema zagađenja. Ali, evo završiti ću s time da puno javnog novca curi na sve strane. Ajmo konačno raditi na tome da se polažu računi građanima, poreznim obveznicima za njihov novac. I da pokažemo da ova zemlja konačno može početi funkcionirati normalno ali uz jedan preduvjet a to je politička odgovornost i ljudska, profesionalna odgovornost, tako obične stvari koje već odavno rijetko viđamo u Hrvatskoj. Uvaženi kolega Grčić, evo na početku ste istakli riječ diskrecija koju hrvatski leksikon, rječnik definira kao granicu i mjeru do koje se treba u nečemu ići vidit osim drugih objašnjenja. Pa ja sam upravo mislio na tu granicu koja je u Hrvatskoj prijeđena. Ne ono uho na uho, četiri oka, zatvorena vrata. Ali diskrecija postoji i prije definiranja određenih regula. Onda naravno kad se ona ugradi onda ne treba nitko tu posebno bit. Dakle, na to sam mislio i sigurno je da je taj diskrecionizam znači da je on korišten u lošem jednom smislu. No s druge strane kad govorite o brodogradnji slažem se sa vama i dobro je da ste napravili da spasite brodogradnju jer to je jedna od vještina koju Hrvatska mor
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod kolege Arlovića, koji je rekao da se proziva gospodina Ronka za nepravilnosti u Požeško-slavonskoj županiji. To je naime netočno, ne proziva se gospodina Ronka za naslijeđene nepravilnosti u Požeško-slavonskoj županiji, nego za nefunkcioniranje i politizaciju stanja Požeško-slavonske županije a da bude jasno onaj tko se ogriješio prema nalazu državne revizije neka odgovara pred institucijama hrvatske države. A potkrepljujem to izjavom iz "Večernjeg lista" 22.09. gospodin Ivica Ihas, predsjednik sindikata državnih i lokalnih službenika i namještenika Hrvatske rekao je, "…onaj tko je preuzeo vlast nije se dovoljno angažirao da se to riješi i napravi potrebne korake prema banci kako bi se deblokirao račun. Otvoreno sam i županu Zdravku Ronku rekao da ga držim neposredno odgovornim za ovo stanje". O tom govorimo. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Gospodine ministre i časnim kolege iz ministarstva. U četvrtak smo na klupe dobili nacrt Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Ne radi se o izmjeni i dopuni, radi se o kompletnom novom zakonu i moram reći da nam je dato tjedan dana da poručimo što je izrazito kratki rok, ali evo, ja ću pokušati u svojoj pojedinačnoj raspravi, dotaknuti nekoliko tema koje su bitne za ovu raspravu. Ja bi zapravo krenuo redom iz nacrta samog zakona, ali bih krenuo od jednog dijela u samom početku odnosno, … govori o ocjenama i izvorima sredstva potrebnim za provođenja samog zakona. Naime, prije nego što smo dobili na klupe ovaj zakon, dobili smo, javno obavljeno od strane Vlade RH nacionalni program reformi 2018. g. gdje je poglavlje ako se ne varam 4.3.5. osiguranje financijske stabilnosti i održivosti kvalitete zdravstvenog sustava, uz stabilni prikaz ovaj nacrt zakona se citira gotovo u svakoj drugoj stavci samog zakona. Moram pohvaliti ministarstvo da je uspio upariti ovaj dokument sa ovim dokumentom i jako se dobro može iščitavati jedni s drugim. Međutim, u tabeliranom prikazu je rečeno da će se značajna sredstva uštediti, racionalizirati, uspjeti prebaciti u financijsko deficitarne dijelove sustave zdravstva. Npr. primarna zdravstvena zaštita će uštedjeti 15% sredstva sa primjenom ovog zakona. Međutim, u ocijeni izvora sredstva potrebnih za provođenje ovog zakona, kaže da će sve ostati isto. Naime, rečeno je da sve aktivnosti predvedene i priloženim zakonom u okviru su sredstva osiguranja za provođenje važećeg zakona o zdravstvenoj zaštiti. Znači samo ministarstvo kaže da u odnosu na važeći zakon ovaj zakon ne donosi nikakve promjene. I zapravo onda kada mi isčitao i svaki detalj ovog zakona, moramo priznati da je veliki raskorak od javne rasprave, ono što je bilo dostupno u medijima, što su pojedini članovi radnih skupina bili izjavljivani vezano za tijek smog rada izrade nacrta novoga zakona i moram reći da se ono utjelovilo, ona narodno, ajmo sve promijen
Gospodine predsjedavajući, hvala lijepa, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Imam dojam da vodimo neke zakašnjele ili nepotrebne rasprave o nečemu što je već davno rečeno, zaključeno, izglasano, usvojeno i po čemu se postupa prema naprijed. No izgleda da je ljudska narav takva da nikad nije zadovoljna, nema toga kažu naši stari, još se nije rodio tko je svijetu ugodio tako da neke rasprave traju i traju i vjerojatno će uvijek trajati bez obzira na zaključke koje donosimo. Naravno, pri tome mislim na raspravu je li dobro što imamo direktan izbor načelnika, gradonačelnika, župana ili ne ali o tome smo se već jedan put izjasnili. Mislim da je suvišna rasprava o tome više. Dakako, ostaju dvojbe hoće li netko tko je direktno izabran i dobiva neku drugačiju veću moć nego što je imao do sada tu svoju moć zloupotrijebiti ili će raditi na opće dobro. Naravno da te dvojbe uvijek ostaju ali te dvojbe nemaju isto tako svoj kraj, uvijek možemo izražavati sumnju prema nekome. No, u svakom slučaju onima koji će obnašati tu izvršnu vlast tim izvršnim tijelima neće biti nimalo lako. Koristim prigodu za kazati kako to izvršna tijela, predstavnička tijela u narodu baš ne zvuči sasvim prepoznatljivo. Nekako bi bilo gdje piše izvršno tijelo da imamo načelnik, gradonačelnik ili župan ali nas je kolega na raspravi Mrduljaš upozorio kako se to temelji na nekom drugom zakonu i da te mogućnosti izmjena koliko god bi bile funkcionalnije i jasnije narodu jednostavno nisu pravno moguće i utemeljene. U ovoj objedinjenoj raspravi praktički od tri prijedloga zakona ja ipak moram govoriti o svakom od njih zasebno da ne bi nastala neka konfuzija ili da mi ne bi pobjegla neka misao koju bih htio posebno naglasiti. Naravno da je puno toga sad skupljeno da bi se pojasnilo, ali u krajnjem slučaju ljudi moraju znati da su svi ovi zakoni koji se donose donose se zato da bi se uskladila postojeća regulativa sa novom praksom koju sa prvim slijedećim lokalnim izborima uvodimo. U svakom slučaju izm
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem premijerki Jadranki Kosor. Nakon predstavljanja Programa 21. Kukuriku koalicije, počeli ste ponovno plašiti ljude i govoriti kako ćemo po dolasku na vlast smanjiti mirovine. Naravno da to nije istina. Ali vi biste morali govoriti umirovljenicima zbog čega im je za vrijeme vaše Vlade mirovina pala u odnosu na prosječnu plaću sa 48% na 49%. Hvala. Hvala lijepa. Ja nisam zadovoljna sa vašim odgovorom, a kad već govorite o tome da je <PARTY> stvorio dugove i da je dužan umirovljenicima ja moram reći da to nije istina, da upravo vi i vaša <PARTY>-ova Vlada je stvorila dugove i ona je dužna umirovljenicima, a ne ono što ste vi izrekli. I reći ću još nešto, činjenica je da su mirovine pale prije svega zbog neusklađivanja sa rastom prosječne plaće, ali još više zbog lošeg stanja u gospodarstvu za koje ste vi prvenstveno odgovorni. Posljedice vašeg nečinjenja plaćaju građani, a najviše upravo umirovljenici. Ovih 150 kuna koje ste sada dali penzionerima nisu vaša milostinja nego njihovo pravo. Hvala lijepa.
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo. U ovo doba kada nas je pritisnulo mnogo nedaća od posljedica potresa do velike gospodarske krize uzrokovane pandemijom, Vlada je jako zabrinuta u vezi jedne od mnogih komisija i agencija jer prema njihovom mišljenju nedostaje uređenja materijalnih i drugih prava Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave pa se sada predlaže usvajanje ovog zakona kojima se za devet članova te komisije uređuju materijalne i ostala prava poput pune plaće tokom šest mjeseci nakon odlaska sa dužnosti te još pola plaća tokom sljedećih šest mjeseci. Ovo je jedno od mnogobrojnih alibi tijela koje plaćaju porezni obveznici, a koji ne čine niti približno dovoljno da zaštiti interese onih koji ih plaćaju. Zakonom o javnoj nabavi reguliran je na način kojim naša javna i lokalna uprava provodi postupke nabave radi sklapanja ugovora o javnoj nabavi od robe, radova ili usluga okvirnog sporazuma te provedbe projektnog natječaja. Ukupan iznos javne nabave iz godine u godinu raste značajnim stopama rasta. Ukupna vrijednost javne nabave u 2019.g. iznosi 54,1 milijardu kuna bez PDV-a. S obzirom da je BDP za 2019.g. iznosio 328,2 milijarde udio ukupne vrijednosti javne nabave u BDP-u za 2019.je čak 16,46% što je povećanje za 10,62% u odnosu na 2018.g. u kojoj je udio ukupne vrijednosti javne nabave bez PDV-a iznosio 14,88%. U godini prije tj. 2017. ovaj udio je iznosio oko 13% te se vidi jasan rapidan rast udjela vrijednosti javne nabave u ukupnom BDP-u. Kada se ovome pridodaju plaće javnog sektora koji su u RH između 11 i 12% BDP-a dolazi do poražavajućeg zaključka kako javni sektor treba skoro 30% BDP-a samo za plaće i javnu nabavu svojih potreba. Kako bi ovo isfinancirali građani i gospodarstvo grcaju pod teretom stotina fiskalnih i parafiskalnih nameta. O stvarnoj učinkovitosti javne nabave, a time i kontroli javne nabave i radu komisije najbolje govori nekoliko činjenica u našoj stvarnosti. Proračunski prihodi vezani uz prihode od upravl
Neću se osvrtati kolega Šuker na to što vi obično volite kvalificirati to je u vašem stilu što tko zna, što tko ne zna. Ali ja ću reći da znam sljedeće i ponovit ću, državu ne interesira koliko će zaraditi proizvođač ili uvoznici cigareta ili veleprodaja ili maloprodaja. Ali je interesira kolika je trošarina i PDV i da to ubere. A kako će to država znati? Tako što markica označava da je trošarina prisutna na tom proizvodu, na tim cigaretama, a PDV na fiskalnom računu. Jedino država će tako kontrolirati te svoje prihode, kroz fiskalni račun da li je plaćen PDV, a kroz naljepnice, kroz markicu je li obračunata trošarina onolika kolika ona je. I ona će se naravno mijenjati. Govorite, i to je ono što državu interesira, ako proizvođač poveća svoju proizvođačku cijenu poveća se i maloprodajna cijena, ali to ne znači da država, ljudi misle da je država time nešto dobila. Ne, nije država tim ništa dobila jer je proizvođač dobio. Prema tome, proizvođač može doplatiti svoju cijenu. Naravno, to je stvar njegove poslovne politike hoće li sada jedna tvornica svoje cijene cigareta duplo povećati ili ne. Ako im može proći na tržištu zašto ne? Ali to nema razloga da ta upravo cijena onda postoji na markici jer kada bi bila na markici cijena trošarine, e onda bi to imalo smisla jer onda znači da je to prihod države. A ovo ostalo nije prihod države, prema tome država ne mora stavljati taj iznos ali da markica mora postojati, da, jer ona je znak da roba nije švercana. Što se tiče toga tko to u konačnici plaća itd., da nas ne brinu građani. Mislim da je to jedna ovako dobra demagogija. Svi se slažemo oko toga da se na određene proizvode kao što su alkohol i cigarete mora biti taj dodatni namet, ta trošarina. Europska unija je to točno utvrdila kolika je to minimalna cijena u Hrvatskoj, dakle 9,6 kuna od 1.07., 11,5 kuna od 1.07. To je minimum kojeg Hrvatska mora uvesti trošarine po kutiji cigareta htjeli mi to ili ne. Zašto je takva politika u Hrvatskoj i EU? Valjda se i oko toga slaže
Štovani gospodine potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Uistinu dugo, predugo čekamo donošenje pedagoških standarda u Hrvatskoj i moram iskazati svoje zadovoljstvo što su konačno stigli do Hrvatskog sabora. Dobro je što smo konačno odlučili reći kakve vrtiće i kakve škole u ovoj zemlji želimo. Dobro je što ćemo donijeti standard koji će vrijediti jednako za svih i što će se postaviti standard školama ispod kojih jednostavno neće smjeti ići bez obzira u kojem dijelu Hrvatske se nalaze. Dobro je i to što će nam standardiziranje uvjeta rada u svim školama omogućiti realniju procjenu uspješnosti u školama. I tu bih sa dobrim završila. Znam da je prijedlog pedagoškog standarda prošao i verifikaciju kroz javnu raspravu stručnih organa i institucija, odnosno nastojao se postići konsenzus relevantnih stručnih tijela i organa budući se radi o za vrtiće i škole strateškom dokumentu. Međutim, jedinice lokalne i regionalne samouprave koje su ne zaboravimo osnivači i vrtića i škola nisu dobile na uvid prijedlog pedagoškog standarda i mislim da to nikako nije dobro. Drugo moram reći i to da sam očekivala postavljanje rekla bih razumnog vremenskog perioda za ujednačavanje uvjeta školovanja. Ali vremenski okvir za punu primjenu pedagoških standarda u školama je 2022. godina, a to gospodo, niti je razumno, niti je ambiciozno, a čini mi se da nema niti prevelikog smisla. Jer to znači da će proći još 15 godina prije pune primjene pedagoških standarda u svim krajevima Hrvatske. Drugim riječima, tek 2023. godine svim učenicima školovanje će biti dostupno pod jednakim uvjetima, pa postavljam pitanje zbog čega takav rok? Zašto mislimo da nije moguće to učiniti ranije, pa Hrvatska ako ćemo biti iskreni prema sebi zaostaje prema razvijenim europskim zemljama u cijelom sustavu odgojno-obrazovnom. Mi ovakvim, rekla bih puževim koracima ne da nikoga ne možemo prestići. Mi ne možemo niti dostići ni jednu od zemalja s kojima se želimo mjeriti i biti u nekakvoj konkurenciji
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Klisović, primjetila sam jednu koliziju. Prvo Strategiju nacionalne sigurnosti i nakon nje zakon trebamo i moramo gledati kao pitanje, to ste sami rekli koje nije ovisno o političkoj opciji jer ako razborito gledamo onda već sam termin nacionalna sigurnost nam sugerira i daje nam tu svijest da on nadrasta i nadilazi svijest, nadrasta političke stranke. Zato što treba i mora jamčiti sigurnost i prosperitet svih žitelja u RH neovisno o političkom opredjeljenju, religijskoj i drugoj opredijeljenosti sukladno Ustavu. Ali onda dođemo do kolizije da inzistiranje stranke <PARTY>-a na ova dva članka, na dvije riječi u dva članka da bi se podržalo ovako prebitan dokument, tim više što važnost antifašizma nije uopće minorizirana u ovom dokumentu je u koliziji sa ovim prvom. Jer poštujem vas kao razboritog zastupnika ali inzistiranje na te dvije riječi u ta dva članka ne izgleda niti razborito a niti dobronamjerno. Jer ako je potreban konsenzus oko bitnih pitanja nacionalna sigurnost je itekako bitno pitanje. A vi ste to više puta istaknuli u svojim i televizijskim i radijskim nastupima. Onda se vi osobno zalažete za jedno a stranka <PARTY> se zalaže za drugo. Jer ova dopuna je više izrad inata i nekakve potrebe za opstrukcijom nego što je izraz nekakve razboritosti i neke ozbiljnosti koju bismo očekivali od velike stranke u pristupu ovako važnom dokumentu. Za mene je to korak unazad. Hvala lijepo.
Hvala gospodine potpredsjedniče. 25.4. ove godine donijeli smo Zakon o provedbi Europske uredbe o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija. Zakon je kratak, na dvije stranice, iako se odnosi na izuzetno bitan dokument, ne samo po život građana u Hrvatskoj, nego i po sudbinu gospodarstva koje se bavi djelatnošću sa kemikalijama. Zakon kaže da je u Hrvatskoj obvezujuća provedba europske uredbe pod nazivom Rich kojom se propisuju obveznici, rokovi i postupak za registraciju i ograničavanje kemikalija na području Europske unije. Ova uredba je veoma kompleksna i sa svojim aneksima ima oko 2 tisuće stranica, anakucij, direktive i smjernice čine još oko 8 tisuća stranica. To je materijal od jednog metra visine. Njega naravno zbog obima materijala nema uz ovaj zakon u "Narodnim novinama", već samo na internet stranicama Ministarstva zdravstva. No glavni problem i nije pročitati, naučiti, shvatiti tu regulativu, nego u tome što gospodarstvo nije informirano da takva regulativa uopće postoji ili nije u dovoljnoj mjeri. Velika je industrija sigurno nešto upućenija, ali manji koji rijetko čitaju "Narodne novine" i sličnu publikaciju su potpuno neupućeni u novu regulativu s kemikalijama, europsku regulativu. A svrha Rich-a je zaštita europskog gospodarstva, tržišta i ljudi koji kupuju i koriste kemikalije u životu, zaštita kroz zabrane uvoza iz drugih zemalja ili proizvodnje neregistriranih, neispitanih kemikalija unutar Europske unije. Da bi se kemikalija mogla proizvoditi ili uvesti u Europsku uniju, mora proći postupak predregistracije, registracija, odnosno ispitivanja svojstava i samo ona kemikalija koja uspješno prođe taj postupak moći će se proizvoditi ili uvoziti u Europsku uniju. Registrirati treba sve tvari koje prelaze količinu od jedne tone proizvodnje uvoza ili izvoza, bilo da se nalaze u čistom obliku, ili u kakvom preparatu kao smjesa tvari i tvari u gotovim proizvodima iz kojih se te tvari mogu izlučiti. Osnovna stvar registracije da se k
Poštovani zastupniče Prelec, prije svega hvala vama, nadam se i kolegama na prijedlogu ovoga zakona. Što se tiče ostalih projekata potpuno sam svjestan činjenice da nije samo područje rijeke Kupe ono koje je ugroženo. Međutim, vjerujem da ćete se složiti riječ je o najugroženijem području. Pomoćnica Kos mi prilikom pripreme odgovora na vaše pitanje suflira da je jučer u Ministarstvo došao upravo vaš dopis Općine Brdovec, koliko znam 2010. godina bila je godina visokih voda u Općini Brdovec i poplava. Dakle, niti Općina Brdovec, niti bilo koja druga općina i grad odnosno područje koje ugroženo od poplava, ne može izaći iz naših programa obrane od poplava i mi ćemo kao Ministarstvo i Hrvatske vode kao, recimo to tako, produžena ruka, učiniti sve da saniramo i te probleme. Hvala vam lijepo. Hvala vam lijepa gospodine Sinčiću prije svega na potpori za ovaj prijedlog. Doista kod izvlaštenja je potrebno učiniti distinkciju između različitih oblika imovine odnosno različitih oblika zemljišta, pretpostavljam da ste na to aludirali. Službena procjena odnosno procjenitelji će morati izaći na teren i izvlaštenje kao takvo neće ni na kraju krajeva ni moći se učiniti po jednoj cijeni za sve parcele. Dakle, ja tu uistinu vjerujem u proceduru koja će biti učinjena na pravi način. Ta distinkcija sama po sebi potrebna po logici stvari, vjerujem da na kraju krajeva neće doći do problema, to je jedino što mogu u ovom trenutku s ove govornice reći. Hvala vam lijepo.