EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Gospodine potpredsjedniče. Pa imam repliku na izlaganje gospodina Hebranga. Evo, ja nisam niti ljut ni nervozan pa ja se nadam da neću ni vas naljutiti i da nećete biti nervozni. Ali eto, ostao sam začuđen prije svega, ili zaprepašten ako mogu tako kazati, lakoćom kojom se tvrdi da u vremenima u kojima danas živimo u Hrvatskoj nismo u recesiji, ali možda jesmo u krizi pa se sada dvoumimo i čekamo da nam ekonomski institut ili nekakvi lingvistički stručnjaci kažu što je to definicija same recesije ili što je to definicija krize. Očito je, gospodine Hebrang, da ja i vi zasigurno ne živimo u istom okruženju, da ne srećemo iste susjede, prijatelje ili znance koji su dobili otkaz, koji sa plaćom koju imaju ne mogu kupiti onoliko koliko im je potrebno za uzdržavanje svoje obitelji. E vidite, njih ne zanima niti definicija krize, niti recesija, oni je nekako već osjećaju, barem što sam ja čuo. Ili su mi oni nešto krivo rekli. Naravno, ovaj naš prijedlog zakona kojega danas nudimo nije spasonosan prijedlog i on sam za sebe zasigurno ne može riješiti recesiju u kojoj se zasigurno već sada nalazimo, nego bi on trebao biti u paketu sa nekim drugim antirecesijskim mjerama koje mi predlažemo, ali očekujemo naravno da i Vlada Republike Hrvatske kaže da jesmo u recesiji i da ponudi ovom Saboru i hrvatskim građanima izlazak iz te, ajmo reći krize, a vi kažete da recesije nema. Kažete da je potrebno i vrijeme da se napravi simulacija, da se tek treba izračunati, ali nažalost mi vremena previše nemamo, jer kriza ili recesija je zasigurno već duboko ukoračila u Hrvatskoj, bez obzira na Tokijsku burzu koja se mog susjeda ne dotikava nikako po nijednom pitanju. A rekli smo i pričali smo u prijašnjim raspravama, ispričavam se, evo samo još jednu sekundicu, da gospodarstvenici su konzultirani i da su pitani. Jedan od gospodarstvenika koji je valjda konzultiran i valjda pitan, ja ne znam što je pitan, ali čitam njegov odgovor. … Ne, neću komoru spominjati. Znači, jedan gospodarstvenik koga
Ja se s vama slažem. Mislim da ste prvenstveno mislili na spolnom odgoju unutar tog zdravstvenog sustava. Ja sam i prekjučer bila na jednom tribini gdje sam o tome govorila. Da, primjereno dobi smatram da svaka osoba, svako, znači dijete treba dobiti primjereno svojoj dobi određene informacije koje će spriječiti određena rizična ponašanja i ugroziti na neki način njihov život ili sve ono što može utjecati, znači rana trudnoća u dobio d 14, 15 godina, jer i toga imamo i prenosive spolne bolesti. O pušenju i ovisnostima se isto tako govori, već sada ima unutar zapravo satova razredne zajednice kao što to možete pratiti, ima u udžbenicima iz prirode i iz biologije i to se već sada provodi. Ja jesam za to da zdravstveni odgoj treba dobiti određenu satnicu unutar kurikuluma ali mislim da već sada u školama se to provodi, samo je pitanje koliko su zainteresirani, koliko se to na jedan primjereni način prezentira jer to zbilja ne smije postati nešto što je statusni simbol, ne statusni simbol što znači da je ta osoba, ta mlada osoba veći frajer ako on već sa 12, 13 godina puši, ako ima Marlboro ili takve neke stvari. To je nešto što mi moramo jednostavno objasniti, znači da do njih dopre i do njihove svijesti koliko je to štetno u odnosu na to koliko su oni veći frajeri i interesantniji zapravo u svom društvu ukoliko puše. Edukacija i edukacija je zbilja neophodna i prevencija od najranije dobi. Jer kao što je rekao i akademik od tuda se zapravo, od tuda se grupiraju ti budući pušaći i mi ako tu u njima, unutar te grupacije smanjimo, oni koji će tako rano započeti, ne vjerujem da će veliki postotak njih koji će s 30 godina početi biti, znači biti veći. Hvala. Ispraviti, znači u svijetu umire 6 milijuna od posljedica pušenja direktno, a 600 tisuća, oni su koji umiru ali kao pasivni pušaći. Smatram da, potpuno ste u pravu što se tiče Nacionalne strategije i sve ono što zapravo atakira zdravlje naše nacije definitivno utječe i na nacionalnu sigurnost. Vezati ću se, nije toliko
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, hvala vam na ovoj intervenciji. Naravno da i vi i ja i svi ovdje znamo dobro tko je što, tko je za što izabran i tko kakav posao obavlja, ali mnogi od nas ne možemo u svojim pa i političkim borbama preskočiti nikada onu granicu o kojoj su nas učili naši roditelji, dakle govorim o kućnom odgoju i to je nešto što nas razlikuje, mnoge od nas ovdje. Dakle, kućni odgoj je nešto što se ne može naučiti ni u jednoj školi, ni na jednom fakultetu, to je nešto što nosite od kuće, a to podrazumijeva i ono temeljno domoljublje, ljubav prema svojoj domovini, odgovornost prema svome poslu, odgovornost prema budućnosti svoje zemlje. I tu postoje neke razlike koje je očito nemoguće prevladati, ali unatoč tome mi ćemo i dalje dame i gospodo, mi u Vladi zajedno sa onima koji podupiru Vladu u ovom Parlamentu raditi da dosegnemo u ovoj godini sve ciljeve koje smo si zacrtali, u godini kad evo obilježavamo 20. obljetnicu neovisnosti Hrvatske unatoč činjenici da su neke stranke i neki članovi nekih stranka u dramatičnih godinama kad se odlučivalo o sudbini Hrvatske, o sudbini hrvatskoga naroda pobjegli iz ove dvorane zaista glavom bez obzira. A o tome kako će to izgledati u budućnosti sudit će uvijek kao i do sada birači na biralištima, ali povijesne činjenice o tome tko je što radio u koje vrijeme ostat će zauvijek povijesne činjenice i nekima na ponos, a nekima na sramotu. Dame i gospodo, što se tiče podataka koliko je kada bilo nezaposlenih, pa evo mogla bih krenuti od 2003., znači u početku je bilo 415000 nezaposlenih. U ovo vrijeme više od otprilike 330000 u ovo vrijeme 2003. bez utjecaja globalne svjetske gospodarske i financijske krize. Ono što je važno u ovom trenutku kad se borimo da nezaposlenost bude manja jer je to nešto oko čega smo osobito koncentrirani jest da se ponovo pokazuje ipak sa malim naznakama, ali važnima pozitivan trend. Dakle, u ožujku 2011. zaposleno je 15737 osoba s evidencije zavoda što je 43% više nego u veljači 2011
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege! Ustavna je obaveza Republike Hrvatske brinuti o Hrvatima izvan Republike Hrvatske po članku 10. Ustava Republike Hrvatske. Republika Hrvatska štiti prava i interese svojih državljana koji žive ili borave u inozemstvu i promiče njihove veze s domovinom. Dijelovima hrvatskog naroda u drugim državama jamči se osobita skrb i zaštita Republike Hrvatske. Prekidom državno pravnih sveza s bivšom SFRJ te proglašenjem Republike Hrvatske kao samostalne i neovisne države, veliki broj Hrvata je ostao nastanjen izvan Republike Hrvatske u novonastalim državama Sporazumom između Republike Hrvatske i Republike Makedonije o zaštiti prava hrvatske manjine u Republici Makedoniji i makedonske manjine u Republici Hrvatskoj. Stranke se obvezuju da će pripadnicima hrvatske manjine u Republici Makedoniji i makedonske manjine u Republici Hrvatskoj osigurati pravo na izražavanje, očuvanje i razvijanje nacionalnog, kulturnog, jezičnog i vjerskog identiteta kao i pravo na održavanje i razvijanje manjinskog školstva odnosno obrazovanja medija i ostvarivanja njihovih posebnih interesa. Nadalje, stranke se obvezuju da će pripadnicima hrvatske manjine u Republici Makedoniji i makedonske manjine u Republici Hrvatskoj osigurati slobodu izbora izražavanja o pripadnosti nacionalnoj manjini te uživanja svih prava u svezi s tim izborom. Pravo uživanja nediskriminacije kako je to predviđeno međunarodnim dokumentima, pravo zaštite od svake djelatnosti koja ugrožava ili bi mogla ugroziti njihov opstanak. Kulturnu autonomiju održavanjem, razvojem, iskazivanjem vlastite kulture te očuvanjem i zaštitom svojim kulturnih dobara i tradicija. Pravo na očuvanje nacionalnog identiteta i vjeroispovijesti. Pravo obrazovanja na jeziku i pismu nacionalne manjine, javnu i privatnu uporabu jezika i pisma te informiranja, kao i upotrebu znamenja i simbola nacionalne manjine, zaštitu ravnopravnog sudjelovanja u javnim poslovima, samoorganiziranju
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade, ministre financija, drage kolegice i kolege. Htio bih nekoliko riječi reći o ovogodišnjem rebalansu i krenut ću u ovoj pripremi za raspravu sam našao jedan članak koji je objavljen negdje tamo 18. 11. 2009. godine. U jednom našem poslovnom listu u kojem sam bio sugovornik novinara pa je otprilike osvanuo naslov "Deficit bi mogao narasti na 14 milijardi kuna". Dakle, ne bih se sada hvaliti svojim prognostičkim sposobnostima, nego bih htio reći da je doista ova situacija koju imamo danas bila predvidljiva. To je to. Bila je predvidljiva. Dakle, prije 10 mjeseci. Zašto? Naravno uz jedan upitnik koji stoji uz tu tezu, a taj upitnik kaže, osim, ako se zaista poduzmu sve one mjere koje su par mjeseci poslije zapisane između ostalog, dakle ne sve ono što bih ja zapisao, ali jedan dobar dio mjera je zapisan u programu gospodarskog oporavka. I zaista da su sve te mjere strukturne prilagodbe i fiskalne konsolidacije bile nešto malo dinamički gledano brže provedene, vjerojatno ta brojka ne bi dosegla tih 14 milijardi. O tome se radi. I to smo mogli danas čuti u nekoliko diskusija, čak i sa strane pozicije, pa čak i u ovoj zadnjoj raspravi kolege Marića. Ja moram reći da sam zadovoljan možda više nego ikada sa raspravom ministra Šukera koji se danas vrlo približio u svojoj raspravi tezama koje evo i <PARTY> koji je zadnjih 10 dana u javnosti govorio. Cijelo vrijeme pokušavamo reći, rashodna strana proračuna jeste u ovom trenutku problem. Rashodna strana proračuna je kratkoročni problem. Ali naš srednjoročni problem je prihodna strana proračuna. I to upravo ove brojke evo poklopilo ove da smo razmišljali na sličan način, pa sam ja u uvodu točno one brojke pripremio, a to je da su prihodi proračuna u odnosu na 2008. pali preko 8 milijardi kuna, a da su rashodi nažalost u istom tom vremenu rasli negdje oko 4 milijarde kuna. Rashodi u najmanju ruku nisu smjeli rasti, morali smo neke uštede napraviti već u ovom vr
Uvažena zamjenice ministra ne mogu se složiti sa vašim obrazloženjem. Teško je objasniti pa evo vidim da je i vama teško objasniti, a zašto su zastupnici posebno apostrofirani, a drugi državni dužnosnici nisu, a zastupnici su državni dužnosnici prema Zakonu o državnim dužnosnicima. Prema tome, potpuno je neobjašnjivo evo jednostavno tako rečeno, posebno izdvajanje saborskih zastupnika u odnosu na druge državne dužnosnike koji se uopće ne spominju. Dakle podmićivanje člana Vlade nije problem, ali podmićivanje zastupnika je posebno apostrofirano. Mislim to je očito neki teški rudiment ostao iz nekih prošlih vremena koji ovaj Sabor nema snage ispraviti. U čemu je problem da se stave državni dužnosnici, podmićivanje državnog dužnosnika umjesto podmićivanje zastupnika? U čemu je tu problem? Molim glasovanje kolege.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo potpredsjednice, sa suradnicima, kolegice i kolege. Iz izvješća o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2004. godine vidljivo je da se provode odredbe zakona koje se odnose na prava branitelja po svim ministarstvima. Resorno ministarstvo, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti učinilo je iznimno mnogo za poboljšanje kvalitete i uvjeta života hrvatskih branitelja te su sprovedene sve odredbe i ispunjene sve obveze koje proizlaze iz zakona što potvrđuje i bezuvjetno izvješće revizije. Iz niza aktivnosti koje je Ministarstvo učinilo u protekloj godini osvrnuti ću se samo na neke koje smatram najvažnijima a to je prvenstveno novi Zakon o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koje je Hrvatski sabor usvojio 30. studenog 2004. godine. Isto tako 4. lipnja 2004. godine donijet je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. U siječnju prošle godine Vlada je donijela odluku o izmjenama i dopunama Odluke o raspolaganju stanovima u vlasništvu Republike Hrvatske namjenjenim za zbrinjavanje obitelji poginulog hrvatskog branitelja i hrvatskog ratnog invalida kojom je prodajna cijena stana umanjena za 30% za stanove na područjima od posebne državne skrbi i stanove izgrađene u naseljima manjima od 10 tisuća stanovnika. Također valja istaknuti da je u prošloj godini izmijenjen pravilnik o utvrđivanju postotka oštećenja organizma hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata čime je ukinuta sramotna obvezatna primjena upitnika MMPI2 u postupku stjecanja hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata temeljem dijagnoze posttraumatskog stresnog poremećaja. Tim izmjenama bitno je promijenjen status i položaj branitelja i članova njihovih obitelji. Nadalje, 11. studenog 20
Hvala vam poštovana potpredsjednice. Pa na samom početku izlaganja želim reći da ću podržati ovaj konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o poticanju investicije i unapređenju investicijskog okruženja i to prvenstveno zato što smatram da je članak tri koji se odnosi na članak 21. dobar iskorak i da je bolje ukoliko imamo potrebu za definiranjem strateških investicija da to radimo u Saboru a ne na razini Vlade. Jer mislim da se na taj način podiže transparentnost cjelokupne procedure i općenito demokratičnost procedura po pitanju ovih izuzetno važnih projekata. Moram priznati da sam malo iznenađena sa dosadašnjom raspravom kolega i kolegica iz kluba <PARTY>-a koji se sada odjednom protive donošenju jedno lex specialisa koji se odnosi na strateške investicijske projekte jer je i ovaj zakon o kojem mi danas raspravljamo je ustvari lex specialis koji se odnosi na investicije i poticanje investicija što znači da je prethodna vlada također priznala kapitulaciju pred nesposobnošću i neučinkovitošću državne uprave. Jer da mi imamo funkcionalnu učinkovitu i efikasnu državnu upravu nama ne bi bili potrebni ovakvi lex specialisi niti ovakav o kojem mi danas raspravljamo niti onakav o kojem ćemo uskoro raspravljati, a odnosi se na strateške investicijske projekte i to je ono što je činjenica. Jer da mi imamo funkcionalnu državnu upravu da mi imamo činovnike koji odrađuju svoj posao onda bi oni zakoni koji su krovni zakoni za neke procedure bili dovoljni da mi u relativno kratkom roku realiziramo projekte na način da jednaka pravila vrijede jednako za sve. Nažalost mi nemamo takvu situaciju i zato koristimo sredstva poput ovoga zakona kojeg ste vi predložili u prethodnom mandatu poput zakona o kojem ćemo uskoro raspravljati a odnosi se na strateške investicije i to je nažalost činjenica. Ja mislim da je obaveza svake vlade da prvo i osnovno na čemu treba poraditi je da reformira državnu upravu. Jer mi možemo imati najbolje moguće zakone na svijetu ukoliko imamo dr
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Uvaženi kolega Stričak, stvarno ovaj, kao i kolegica zaista vam se želim zahvaliti što ste se sjetili svih onih pripadnika civilne zaštite jer smo svi mi civilna zaštita ako tako to dobro pogledamo. Dakle, iz svih operativnih snaga civilne zaštite osobno sam 7 punih dana bila prisutna na terenu i bavila se organizacijom i odgovorom zdravstvenog sustava. Svi ste mogli pročitati što je zdravstveni sustav sve u okviru civilne zaštite. Civilna zaštita je od početka bila prisutna tamo na terenu, pa u konačnici i svjedoče i svi oni kad pogledate bilo koju snimku odande vidjet ćete gradonačelnika nekog od tih gradova koji je u odori civilne zaštite sa svojim stožerom davao izjave. Stoga sve ono o čemu se ovdje može jako puno čuti, o nepripremljenosti sustava i svega nije, ne stoji kao argumentacija, a pogotovo me smeta kad se kaže da se ništa nije pripremilo. Pripremilo se itekako na tome se radi protekle 2 ili 3 godine intenzivno.
Hvala lijepa. Kolega Klemenić, htjela bih ispraviti sljedeći navod. Vjerujem da niste mislili na mene kada ste spomenuli neke kolege zastupnike iz Istre koji tvrde da 20-ak golf terena u Istri nije dovoljno. 20-ak, točnije 23 planirana golf terena svakako je puno previše i to svakako je moje mišljenje, ne znam za druge kolege zastupnike iz Istre, a osim toga moram i napomenuti da mi je čitav ovaj vaš istup u ime kluba jedan veliki krivi navod jer ste u mnogo čemu citirali ono što je GONG i zelena akcija poslali kao obrazloženje ovog zakona, odnosno nepotrebnosti ovog zakona i na kraju se naravno ovaj prijedlog zakona podržava. To je meni potpuno neshvatljivo.
Ja sad moram reći prvo da se čudim gospodine predsjedniče, uvaženi kolegice i kolege i predstavnici Vlade, da taj amandman nije prihvaćen, tim više što je na Odboru za pravosuđe gdje sam ja član, predstavnik predlagatelja rekao da prihvaća primjedbu koja je pretočena u amandman. Ali, doslovce tako. Ne mogu razumjeti zašto se jedan od krucijalnih amandmana koji se odnosi na to da onaj koji treba besplatnu pravnu pomoć koju inače plaća država iz proračuna, uz zahtjev kojim se traži besplatna pravna pomoć prilaže sve moguće razne druge dokumente za koje je predlagatelj u obrazloženju zakona rekao da ništa se drugo ne prilaže nego papir porezne uprave. Dakle, sam predlagatelj zakona je u obrazloženju napisao jedno, da bi u samom tekstu prijedloga napisao, konačnog prijedloga, napisao drugo. Stvarno sam začuđen i ne mogu vjerovati da se to dogodilo. Hvala Tražim glasanje.
… gotovo svakodnevno možemo vidjeti vijesti o prometnim nesrećama, često s vrlo teškim i tragičnim posljedicama na auto-cesti Rijeka-Zagreb. To se posebice odnosi na dio koji nema izgrađen drugi kolnički trak s obzirom na činjenicu da većina vozača po inerciji vozi istom brzinom kao i na dijelu s punim profilom. U situacijama intenzivnog prometa što je na ovoj prometnici svakodnevno tijekom cijele godine a s obzirom na njen geografski i gospodarski značaj neophodno je dovršiti puni profil kako bismo posebice u zimskim uvjetima imali bolju protočnost i sigurnost prometa. Iako je dio sredstava za nastavak gradnje bio osiguran i na raspolaganju nakon dovršetka dionice Bosiljevo II – Vrbovsko, ona je naprasno odlukom ove Vlade stopirana na 2 godine a ulaganju u auto-ceste proglašena su deficitom policijske Vlade. Da je gradnja nastavljena dotadašnjim intenzitetom ona bi bila dovršena već ove a najkasnije iduće godine. Ipak mi je drago da je Vlada i na ovom primjeru barem djelomice prepoznala svoju grešku i ovim je ugovorom ispravlja. Kažem djelomice jer je još uvijek ostalo goruće pitanje riječke zaobilaznice odnosno njenog sjevernog traka koji čini spojnicu auto-ceste Rijeka-Zagreb sa graničnim prijelazom Rupa odnosno glavnim ulazom turista u našu zemlju sa zapada i kasnije njezin nastavak prema Žutoj Lokvi odnosno Dalmaciji. U ljetnim mjesecima svakodnevno smo svjedoci horora koji se odvija na tih desetak kilometara prometnice jer dolazi do velikih zagušenja koja ta prometnica s jednim prometnim trakom u jednom smjeru nikako ne može progutati pa dolazi do kilometarskih kolona koje ne da pužu nego jednostavno ponekad i satima stoje. Posljedice su česte prometne nezgode i na ovoj dionici a nerijetko i sa tragičnim posljedicama. Ako se tako nešto dogodi još i u tunelu dodatnu tragediju u takvim slučajevima čini preusmjeravanje prometa kroz grad Rijeku jer tek tada nastaje pravi pakao i blokada grada koji traje satima o čemu smo bili svjedoci ovog ljeta u dva navrata. Zat
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolega Borić. Pa ja zapravo evo, pa rekli ste nešto što evo samo me izazvalo. Možda u biti me nije izazvalo nego se radi o tome da, da radi se o tome da gradonačelnici i načelnici to ne trebaju raditi zbog sebe. Znate, ovo što ste malo prije rekli. Dakle, tražiti ovakve načine. Ne, to bi trebali raditi radi građana. Jer gledajte jako je teško kad ne dobijete u zadnji tren i istekne vam znate zadnje zaduženje za jedan prvoligaški stadion na primjer koji košta 48 milijuna kuna ugrubo. Za jedan mali grad ka šta je Trogir on je mali, veliki, je li, ali to je puno novaca. A s druge pak strane nije bitno to napraviti za mandata. Bitno je da građani imaju kvalitetnu uslugu, prvenstveno komunalnu ali i svaku onu drugu koja se tiče društvene nadgradnje. Dakle, u tom kontekstu sam htio reći da i svaka komunalna usluga, usluga koja se može dati, pružiti na tržištu. To znate vi kao i ja. Dakle, s tim u vezi što se tiče EU fondova znate. Jer mi smo imali, imali smo mi gospodina koji je bio direktor komunalnog poduzeća u Trogiru pa je odjedanput postao koncesionar. Dakle, želim kazati što se tiče EU fondova, koristili smo ipak fondove koliko smo mogli. Sad dolazimo u ovaj period kad ćemo morati ove strukturne i kad se pripremamo upravo za ovaj četverogodišnje kandidiranje, četverogodišnjeg korištenja od sljedećih četiri godine, da, korištenja strukturnih fondova. A što se tiče inače korištenja sredstava. Gledajte, prezaduženi smo svi. nemate ni u proračunskim korisnicima, ni u strukturnim firmama više nemate sredstava. Svi su oni manje-više u dugovima. Svi. Ne može vam sada doći, bar meni nisu dolazile recimo Hrvatske ceste ili Hrvatske vode i nešto napravile. Ja sam čuo da su to možda znali raditi i nemam protiv. Neka radi svima bar koliko se može. Ali nema, nema. Sredstava nema, novaca nema.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolege, nema kolegica, poštovani državni tajniče. Prije 50 g. koliko se sjećam Neil Armstrog je rekao da je ovo mali korak za čovjeka veliki za čovječanstvo kada je stupio na Mjesec, odnosno, Mars, kako kažu. Ja mislim da je ovo isto jedan mali korak za Hrvatsku, ali jedan veliki korak za hrvatsko iseljeništvo, što se tiče izmjene ovih zakona o hrvatskom državljanstvu. Osobno bi bio sretniji da idemo sa sasvim novim Zakonom o hrvatskom državljanstvu, ali ove izmjene koje nisu samo kozmetičke naravi, kao što su neke izmjene koje su bile u prošlosti donesene, iako je zakon već 28 g. mislim da je vrijeme za novi zakon, a ne stalno za nekakve izmjene. Mislim da su ove izmjene ipak u sadržajnom smislu puno kalcitnije nego one koje su bile u prethodnim razdobljima. Tako da, molio bi državnog tajnika, da razmisle kao predlagači, da idemo sa potpuno novim Zakonom o hrvatskom državljanstvu, u prijemu u hrvatsko državljanstvo, jer 28 g. je predugačak rok, promijenili su se mnogi trendovi, promijenile su se mnoge okolnosti, promijenila su se odnosi u svijetu, promijenile su se odnosi i u Hrvatskoj i u našoj drugoj domovini BIH, od kuda je veliki dio našeg hrvatskog naroda iselio i otišao u bespuća svjetska, a isto tako, u posljednjih 28 g. imali smo Domovinski rat, puno toga se je promijenilo i mislim da je vrijeme za potpuno novi zakon o hrvatskom državljanstvu. Znamo kakva je uloga i značaj naših Hrvata koji su napustili Hrvatsku i hrvatska područja, znamo da su oni iseljavali iz ekonomskih razloga, ali i iz politički razloga, neki i proganjani, u bivšoj tamnici hrvatskog naroda. Znamo kolika je uloga i značaj hrvatskog iseljeništva bio i u Domovinskom ratu, kada nam je bilo najteže kod stvaranja Hrvatske države. Znamo i danas kolika je uloga i kolike su doznake, kada kažem doznake govorimo o financijskim doznakama, to kolega Šuker bolje zna na godišnjoj razini koje se mjere u milijardama kuna na godišnjoj raz
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, potpredsjednice Vlade, gospođo ministrice, neću sve ovo čitati, nebojte se, previše bi bilo tih papira. Ako mogu gospodine predsjedniče odmah najaviti iskoristit ćemo 30 minuta u ime predlagatelja i to u tri maha. Tomčić, Vresk, Pankretić. Liberalizacija trgovine poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima između Europske unije i Republike Hrvatske prevažno gospodarsko pitanje, čija se realizacija u smislu pripreme potpisivanja već javnosti poznatog protokola 7. ne odvija po našem mišljenju u skladu sa relevantnim dokumentima. Isto tako, prevažno je pitanje da Hrvatska zadrži trend uvažavanja u institucijama Europske unije, naročito u ovo vrijeme očekivanja pozitivnoga AVI-a statusa kandidata za punopravno članstvo, te početka pregovora za punopravno članstvo u Europskoj uniji. Ali isto tako je prevažno da svi tekući poslovi na relaciji Europska unija – Republika Hrvatska budu krajnje transparentni, o čemu ovisi na koncu i raspoloženje građana Republike Hrvatske prema Europskoj uniji, što će nam jedan dan biti itekako važno. Ovo raspoloženje javnosti Republike Hrvatske u samo nekoliko dana doživjelo je kaotičan i dramatičan pad, zašto izravno po mom mišljenju odgovorna Vlada Republike Hrvatske svojim tajnovitim i po našem mišljenju protuzakonitim vođenjem pregovora o liberalizaciji trgovine poljoprivrednim prehrambenim proizvodima sa Europskom unijom, odnosno protokol 7. Klub <PARTY>-a u momentu podnošenja ove interpelacije, nije tražio, nije kanio tražiti glasovanje u Hrvatskom saboru o povjerenju Vladi ili pojedinom ministru. Naglasili smo i to piše u interpelaciji, u tijeku rasprave predložiti ćemo adekvatne zaključke. Cilj nam je bio prije svega uviđavajući iznenađenost Vlade našim interesom za odvijanje ovih pregovora i inzistiranjem na javnosti podataka, bio nam je dakle interes i cilj popraviti proces, svesti ga u zakonske okvire, i ojačati pregovaračku poziciju Vlade Republike Hrvatske. Na tem
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici osvrnut ću se samo na dvije stvari vezane u izjavi, vezane su za <PARTY>. Dakle gospođa Sanela Dropulić nije nikada bila glasnogovornica <PARTY>-a to je jedna stvar, a druga stvar je vezana za pretrčavanje <PARTY>-a i prekid pregovora sa koalicijom Hrvatska raste. Pa jedan od razloga prekida pregovora je bio objašnjavanje gospodina Stazića u jednome društvu kombinatorike kako će se <PARTY> isključiti iz igre, kako će nas nakon potpisivanja ugovora preglasat i jednostavno isključit. Nažalost je tako. Eto hvala.
…/Govornik naknadnu uključen./… puno se spominje to i dvojba je uvijek oko nekih mirovina za HVO. To je spomenuo gospodin ovdje, pa bi samo rekao da nije Hrvatskog vijeća obrane i mi bi sjedili ovdje danas i raspravljali o mirovinskom sustavu. U obraćanju naciji predsjednika Tuđmana 96.godine nigdje se ne spominje HVO, Hrvatska vojska nego Hrvatske snage. I u strateškom je interesu a ne samo strateški interes nego moralna obaveza hrvatske države da se pobrine za mirovine Hrvatskoj vijeća obrane jer ti su ljudi ostali na svojim ognjištima i u jako teškim okolnostima probali preživljavat, a tu su prikazani kao nekakva šudra koja je vodila privatni rat. To nije tako. Ja bi samo spomenuo da se isplaćuju mirovine partizanskim borcima ja mislim 40 tisuća njih i tu nema dvojbi u hrvatskom javnom prostoru a HVO se spominje u nekom negativnom kontekstu. Ti ljudi samo da nisu rekli svoja prava, ranjenici, poginuli nego npr. nemaju prava šta imaju hrvatski branitelji, npr. slanje djece svoje na fakultete kao <PARTY>ar. To se mora riješiti to je obaveza Hrvatske države i Hrvatskog sabora.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Borić, pokazali ste se u pravom svjetlu. Poslušajte moju raspravu, niti sam spomenuo ni ime niti jedne stranke niti jedne osobe, samo sam rekao da je žalosno da u Hrvatskoj postoji sudski procesi koji traju godinama i da je žalosno da ni jedna kuna nije vraćena u državni proračun. A vi ste ovdje spomenuli i stranku i imena. Ja kažem da, ako je netko iz <PARTY>-a kriv, neka bude osuđen i osuđeni su i platili svoje kazne. A vi ste se u tome prepoznali, to je vaš problem što ste se u tome prepoznali i vama je normalno da slavonski seljak ne može produžiti ugovor o zakupu ili koncesiji ako nije platio i zadnju kunu u državni proračun ili općinski proračun i normalno vam je da se donese odluka na Vladi da se koncesija za izvorišne vode i za zemlju da strancima. I to još silite i načelnike općina da potpisuju ugovore koje oni nisu potpisali nego ih je potpisao ministar, pa recite svom ministru nek ih on potpiše. Hvala.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, cijenjeni članovi Vlade, kolegice i kolege, svoje pitanje upućujem ministru zdravstva RH. Gospodine ministre prema kriterijima atraktivnosti i konkurentnosti, zdravstveni turizam ulazi u skinu potencijalno vodećih proizvodnih grupa u RH. Radi se o proizvodu koji danas na globalnoj razini iskazuje iznadprosječne godišnje stope rasta, negdje oko 15 do 20%. A trendovi starenja populacije i orijentacije na zdrav život ukazuju da zdravstveni turizam ima potencijal postati jedan od glavnih motiva putovanja. Hrvatska stoga niz komparativnih prednosti za uspješan razvoj zdravstvenog turizma. Među ostalim blizinu velikog regionalnog tržišta, netaknutu prirodu, more, klimu, povoljne cijene u usporedbi sa EU-om te dugu tradiciju i dobar ugled zdravstvenog sektora. S druge strane imamo problem dugogodišnjeg financijskog problema u zdravstvenom sustavu. Pa u tom kontekstu gospodine ministre, moje pitanje kako planirate pozicionirate hrvatsko zdravstvo i zdravstveni turizam i što se poduzima po tome pitanju? Evo gospodine ministre, ja vam zahvaljujem na danom odgovoru. Slažem se s vama da evo, na kraju se radi na tome da zdravstveni turizam postane jedan od glavnih poluga u jačanju cjelokupnog zdravstvenog sustava i siguran sam da ćete imati potporu ne samo nas koji smo aktivni čimbenici u sustavu zdravstva, nego i šire zdravstvene javnosti. Pa evo, na tragu toga, još jednom zahvaljujem na danom odgovoru.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, svima je dobro poznat nažalost lik i djelo Dragana Vasiljkovića u Republici Hrvatskoj u godinama koje ste spomenuli, a nažalost posebno evo vidimo da ste vi imali i ona neposredna saznanja sa njegovim nedjelima. Republika Hrvatska vodi jednu tešku ja bih rekao jedan težak postupka za izručenje Dragana Vasiljkovića i samo ukratko da ponovim što smo sve učinili. Na zahtjev Republike Hrvatske za izručenje Dragana Vasiljkovića australski sud je 2006. godine, velim uhićen je Dragan Vasiljković i donijeta je odluka od strane prvostupanjskog suda u Sydneyu, donijeta je odluka kojom je naš zahtjev prihvaćen. Na tu odluku prema Zakonu o izručenju koji je u Australiji na snazi od 1988. godine postoje naravno određene mogućnosti ulaganja pravnih lijekova, kao što je to i u našem pravnom sustavu. Prvi pravni lijekovi moguće izjaviti je zahtjev za preispitivanje te odluke. Zahtjev za preispitivanje te odluke o izručenju koja je u prvom stupnju donijeta je podnijet, međutim nadležni sud Australije je odbio takav zahtjev i de facto potvrdio izručenje. Ali i protiv te drugostupanjske odluke postoji mogućnost žalbe. Dragan Vasiljković podnio je putem svojih zastupnika žalbu na tu odluku. I ta je žalba nažalost prihvaćena uz ono obrazloženje koje je u javnosti dobro poznato, da bi u našem sustavu mogao biti kažnjen ili pritvoren radi svoje nacionalne pripadnosti ili političkog mišljenja. Ono što je sada nama kao Republici Hrvatskoj ostalo, je da podnesemo žalbu Vrhovnom sudu Australije. Upravo to smo i učinili. Nažalost mi nismo stranka i ne možemo neposredno nastupati pred pravosudnim tijelima Australije. Nas u tim postupcima zastupa Državno odvjetništvo Australije. A to Državno odvjetništvo u Australiji mi opremamo i donosimo im dokumente, dajemo im činjenice na temelju kojih podnose te pravne lijekove. Odmah nakon što je ova zadnja odluka donijeta, mi smo formirali unutar Ministarstva pravosuđa jednu interresornu radnu sku
Kolega Horvat, spomenuli ste Zakon o regionalnom razvoju Republike Hrvatske koji je stupio na snagu s 1.1. ove godine. Ja osobno smatram da nije u skladu s Ustavom Republike Hrvatske i ono što je sigurno pokrenut ćemo ispitivanje njegove usklađenosti s Ustavom. Međutim ono što ste ključno rekli, rekli ste o snazi i o borbi čelnika jedinica lokalne samouprave koji svaki na svom terenu se bori za tu općinu i te gradove i upravo to je smisao. Mi ovdje govorimo o nekakvom rastu od 0,5, o 1, o 1,5. Mislim da upravo ti ljudi i tu ne dijelim uopće jer ne razmišljam na način gdje žive Srbi ili gdje žive muslimani ili gdje je neka većina, ja to sve kao građane Republike Hrvatske i upravo ti ljudi na … i žive Hrvatsku, ne na ovaj način kako promišlja Vlada jer Vlada ne promišlja na način dajmo tim jedinicama lokalne samouprave, dajmo tom čelniku …, Delnicama ili negdje mogućnost da sa sredstvima ostvarenim na njegovom području razvije to područje jer nije razvijeno. Bez obzira na njihovu mehaniku i način izračuna indeksa razvijenosti koji je sulud i uopće nema veze sa stvarnošću. To je prva činjenica. I druga činjenica da se čitavo vrijeme na raznorazne načine nešto uzima tim jedinicama lokalne samouprave. Sjetimo se PDV-a. Ljudi ni naši građani ne znaju da jedinica lokalne samouprave, grad ili općina kod bilo kakve nabave, kod bilo kakvog plaćanja plaća i PDV. Dakle svi proračuni tih gradova i općina u startu su manji bili za 22%, za 23% i sad za 25% jer je PDV 25%. Toalet papir ili papir za fotokopirni aparat jedinica lokalne samouprave plaća na njega PDV. I to su stvari koje ova Vlada očito ne razumije, a što je najgore neće da sluša dobronamjerne kritike i prijedloge koje dajemo kad donose zakon koji nije u skladu sa upravo onim o čemu govorimo…
Zahvaljujem predsjedniče. Kolegice Kekin, prije svega potpuno ste bili u pravu kad ste rekli da ne moramo brinuti da ne postoji jedan argument koji će vladajući reći u korist i to smo vidjeli. 14 replika koje idu na pitanje Zagreba, ni jedan argument u korist ministra Beroša. To je ono što ste odmah rekli kao što i da ne postoji niti jedna udruga stručna liječnika koja može išta dobro reći o ministru i pogledajte medijske sve natpise, sve naslovnice koje govore isključivo o tome da liječnici nemaju nikakvo povjerenje. A sada vas želim pitati, recite mi koji je od užasa koji su doživjeli liječnici i sestre sve u dvije pandemije u kojima je vodio, kada je bio trenutak da nakon jezivog debakla on upotrebljava izraz „debakl“, da ostavku i spasi dignitet struke i da dođe neki kvalitetan ministar.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kad smo već na temi same Nuklearne elektrane Krško čuli smo najave gradnje, znači drugoga bloka same elektrane, mi kao država smo za to zainteresirani, ali postoje pregovori sa Mađarima vezano za izgradnju Nuklearke Paks 2, pa me zanima što je sa ta dva projekta jer kad gledamo na razini EU i jačanje same zelene opcije u dosta država na razini EU dolazi do velikoga otpora izgradnja, ali usavršavanju postojećih nuklearnih elektrana, a i znamo da sama Europska komisija trenutno je u fazi projekta Zelena Europa, pa me zanima na razini same komisije EU kako nuklearki i njihovog proširenja, ali i izgradnja novih kapaciteta je u skladu sa samim projektom nove komisije, a to je sama Zelena Europa. Hvala.
Dame i gospodo, ugodno sam iznenađen što danas gospodin ministar nije spomenuo da je proračun razvojan i socijalan. Rekao je da je uravnotežen. Ja bih rekao da je stabiliziran. Prema tome, postavlja se pitanje ima li o njemu što razvoja i ima li u njemu ova socijalna komponenta. Dakle, sada pošto ne kaže da li ima ili nema nama je zadatak da to istražimo. Mislim da je ovdje izražena odlučnost da se izvrše određene prilagodbe koje će nas približiti Europskoj uniji i koje ćemo izvršiti u predstojećim godinama pregovora. Hrvatska u usporedbi sa ostalim zemljama u regiji ima znatno veće porezne prihode što upozorava na visoko porezno opterećenje građana i poduzeća. Visoko porezno opterećenje usporava investicije koje su potrebne za rast gospodarstva. Stoga razdoblja od dvije godine do idućih parlamentarnih izbora trebalo bi rezultirati smanjenjem javnih rashoda, reformom skupe države i poreznog sustava. Teret javne potrošnje trebalo bi rasporediti tako da bogatiji snose veći dio poreza u skladu sa svojom imovinom i ukupnim prihodima. Hrvatska za sada nema negativno kretanje već puzajuće ili osporavajuće razvojno kretanje. Rekao bih nema još ni traga rasterećenju privrede, posebno izvozne ili gospodarskih poticaja na osnovi količine i kvalitete proizvodnje. I za mandata ove Vlade zaduženost koju je potrebno stabilizirati čini se malim pomacima. Proračun u 2006. godini ne zavlači ruku u đep bogatih a u korist siromašnih građana. Oporezivanje bogatih samo je u neznatnim tragovima a opća stopa poreza na dodatnu vrijednost ne opterećuje luksuz već se raspodjeljuje na cjelokupnu potrošnju. Umirovljenici od ovog proračuna ne očekuju čudo. Mi smo isuviše iskusni i realni. Ipak očekivali smo da će biti višeg standarda jer je veliki dio umirovljenika u tzv. sivoj zoni siromaštva, ali i takve državne poticaje u gospodarstvu koji će rezultirati većom stopom rasta zaposlenosti, stvarati nova radna mjesta za mlađe, osigurati put prema višem standardu svih građana. Taj cilj držim da t
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana zamjenice ministra, poštovane kolegice i kolege. Evo moram priznati da sam na početku bio malo razočaran kada je počela ova rasprava iz razloga što je ova sabornica bila popunjena s dvadesetak zastupnika, baš sam brojio, a smatram da je ovo tema, koja je još uvijek važna i koja je vrlo aktualna. Isto tako imam namjeru na početku pohvaliti ovo izvješće kao detaljno i pregledno po svim poglavljima zakona, pa mi je žao što i ministar nije ovdje s nama da mu to osobno kažem. Samo izvješće ima jedan sažetak, koji su nazvali rekapitulaciju, pa evo suma svih tih sažetaka je da je ministarstvo prošle godine radi provođenja ovog zakona izdvojilo preko 5 milijardi 817 milijuna kuna. To je zaista jedna velika brojka, kao što smo čuli, čak i Ministarstvo obrane nema toliki proračun. Međutim, za nas koji dolazimo s područja posebne državne skrbi, koji smo hrvatski branitelji, koji smo dali sve za stvaranje Hrvatske države, ova je brojka, vidimo kao cijenu koju još uvijek Republika Hrvatska plaća kao cijenu agresije na njezino područje, na njezin teritorij. I te su brojke, dakle brojke bez program obnove i povratka koji isto tako koštaju možda čak i više. Želio bih nekoliko riječi reći o poglavlju iz ovog izvješća, koje se zove psihosocijalna pomoć, a na koje je potrošeno skoro 11 milijuna. Ono što zaista na neki način brojkama impresionira da je Centar za krizna stanja koji je osnovan odlukom Vlade imao ukupno 225 974 intervencije, za 59642 korisnika. Evo i te brojke, koliko god neke kolege nerado se služe brojkama, moramo ih reći da bi ustvari vidjeli koja još uvijek trauma tih ljudi i koliko još oni uvijek imaju potrebu da se nekome obrate. I sva sreća je da postoji taj Centar za krizna stanja, da bi se imali kome obratiti. Jer inače imamo situacije, ako ljudi nisu dovoljno informirani da mogu se obratiti tome centru, da pokušavaju tražiti pomoć negdje drugdje i ta pomoć u svakom slučaju nije adekvatna. Prije 2 dana je
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Želim iskoristiti priliku i reći uredu je kada izlazimo u susret svojim građanima na ovaj način da im omogućavamo rješavati probleme na jednostavniji način koji podrazumijeva ova situacija. Ali mi se nalazimo u ovoj situaciji zato što smo ovaj zakon koji sada dopunjavamo donosili po žurnoj proceduri kada to nije trebalo ići po žurnoj proceduri. Da nismo išli po žurnoj proceduri promislili bi o tom zakonu, pretpostavili bi sve varijante pa bi pretpostavili soluciju šta napraviti u izvanrednim situacijama kao što je ova sa kojom se susrećemo. Uporno naglašavam da moramo biti legalisti, moramo poštivati Ustav i zakon RH. Gospodo činjenica je da smo mi u izvanrednom stanju i mi moramo to proglasiti, to uključuje ovaj Visoki dom u procese donošenja odluka u ovoj kriznoj situaciji. To je ključna stvar ukoliko želimo reći da opravdavamo zašto uopće sjedimo u ovoj dvorani ili bilo kojoj dvorani gdje zasjedamo. Ključna stvar je uskladiti stvarnost sa normativom. Evo sada banalan primjer. Ministar zdravstva temeljem Zakona o zaštiti pučanstva čl. 47. jedino on može donijeti odluku o karanteni da se tako izrazim odnosno o ograničenjima kretanja itd. ovo što se događa nama, ali taj zakon podrazumijeva i naknadu. Da to znamo ne bi predlagali nekakve korona naknade ili ne znam kakve druge naknade nego ministar je obvezan odnosno ima mogućnost da temeljem tog zakona propiše visinu naknada koje su već po zakonu predviđene. Nevjerojatno, a mi donosimo ograničenje kretanja temeljem Zakona o civilnoj zaštiti čl. 22. točka a koju uopće niti jednom rečenicom, izrijekom ne govori o situaciji koja podrazumijeva zarazne bolesti, zaštitu od zarazne bolesti odnosno ovu situaciju u kojoj se nalazimo. Znači to naša apsolutna neusklađenost sa zakonima koji postoje koje ne znam ni iščitati, očito kao da i ne znamo. Evo postavit ću par jednostavnih pitanja, kojim zakonom su propisane i koje mjere za nepoštivanje odluka o zabrani kretanja bez propusnic
Hvala gospodine potpredsjedniče. Cijenjene zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora dozvolite mi samo u par riječi da dam kratki uvod na ovu točku po Izvješću o stanju i upravljanju s robnim zalihama za razdoblje od 2000. do 2006. godine. Na samom početku želio bih naglasiti da se poslovanje sa državnim robnim zalihama u razdoblju od 2000. do 2002. godine odvijalo sukladno odredbama Zakona o državnim robnim zalihama. A Zakon o strateškim robnim zalihama na temeljem, kojih se odvijalo poslovanje sa državnim robnim zalihama od 2002. godine donesen je 11. srpnja 2002. godine. Navedenim zakonom je određeno da se strateške robne zalihe stvaraju za osiguranje osnovne opskrbne i to u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti i ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti i opstojnosti Republike Hrvatske, te u slučaju velikih prirodnih nepogoda i tehničko-tehnoloških i ekoloških katastrofa. Robne zalihe mogu se koristiti za upućivanje žurne pomoći drugim državama u slučaju katastrofa, humanitarne pomoći te u slučaju sudjelovanja snage Republike Hrvatske u mirovnim i humanitarnim operacijama u inozemstvu. Dana 11. lipnja 2004. godine Vlada Republike Hrvatske donijela je bilancu strateških robnih zaliha čije je donošenje propisano odredbama članka 9. Zakona o strateškim robnim zalihama. Bilancom je određena vrsta, naziv i količina robe te osnovni teritorijalni razmještaj, plan i rokovi popune roba koje čine strateške robne zalihe, nužno potrebne za život ljudi, zatim naftni derivati, materijali i sirovine potrebni za proizvodnju. Plan popune bilance je od 2004. do 2008. godine. U ovom izvještajnom periodu poslovanja sa državnim robnim zalihama odvijala se sukladno propisima važećim za proračun i proračunske korisnike, Zakonu o državnim robnim zalihama, Zakon o strateškim robnim zalihama te odlukama i zaključcima Vlade Republike Hrvatske. U izvješću je dan skraćen prikaz godišnjeg popisa sredstava robnih zaliha te prikaz upravljanja robnim zalihama. Sukladno zakonskim odredbam
Hvala lijepo potpredsjedniče <PARTY>, poštovane dame i gospodo, donedavne kolegice i kolege, saborski zastupnici. Evo preda mnom žutilo od replika, a pred vama Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju kojemu je cilj daljnje povećanje primjerenosti mirovina naravno uz održivost mirovinskog sustava. Predloženim izmjenama vlada nastavlja skrbiti za više od miliju i 230 tisuća naših građana odnosno korisnika mirovine. Ove izmjene i dopune zakona predviđene su i u programu vlade do 2024.g., a jedan su od prioriteta u okviru Nacionalne razvojne strategije do 2030.g.. Uz to ovim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju izvršava se i reformska mjera iz našeg NPOO-a i to kroz mjeru povećanja adekvatnosti mirovine kroz nastavak mirovinske reforme. Naravno da smo svjesni, a mogli smo čuti i u traženju stanki složenih i demografskih i gospodarskih uvjeta koji bitno utječu na kretanje unutar mirovinskog sustava i to generacijske solidarnosti. U ovim iznimno zahtjevnim okolnostima globalnih kriza koji se prožima i utječu na standard naših građana činimo sve sukladno gospodarskim mogućnostima kako bi našim umirovljenicima omogućili dostojanstvenu starost. Pri tome važno je naglasiti da smo kratkoročnim mjerama za ublažavanje posljedica pandemije prošle godine isplatili covid dodatak, a ove godine prigodom 100-te godišnjice HZMO-a isplaćen je i energetski dodatak. Tim mjerama obuhvatili smo više od 700.000 naših umirovljenika, a iz državnog proračuna izdvojili preko 800 milijuna kuna. Podsjetio bih također da su prosječne mirovine u mandatu vlade od listopada 2016. do danas kao što smo mogli čuti povećane za 20% dok je one najniže mirovine povećanje za njih iznosilo 26%. Nije to posljedica samo redovnog usklađivanja kako bi neki voljeli to prikazati već je rezultat i brojnih mjera iz mirovinske reforme koja je donošenjem zakona u 2018. započela s 1. siječnjem 2019.g. Želim također posebno istaknuti posljednje podatke o broju osiguranika ko
Gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade, kolegice i kolege, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na 26. sjednici održanoj 10. veljače 2005. raspravio je Prijedlog nacionalnog programa zaštite i promicanja ljudskih prava u Republici Hrvatskoj od 2005. do 2008. godine. Odbor je u raspravi utvrdio da se Prijedlog nacionalnog programa temelji na ustavnim odredbama i Bečkoj deklaraciji iz 1993. godine kojom je preporučeno da države članice Ujedinjenih naroda pristupe izradi nacionalnih programa zaštite i ljudskih prava. Odbor je u raspravi podržao donošenje rečenog Nacionalnog programa držeći da je potrebna učinkovitija suradnja svih tijela koja djeluju na osiguranju zaštite i promicanju ljudskih prava. S tim u svezi odbor smatra da je Nacionalni program zaštite i promicanja ljudskih prava temeljni dokument, a da se nakon sveobuhvatne analize stanja u ovom području trebaju izraditi operativni planovi operativne provedbe toga programa za pojedinu godinu kojima će se utvrditi mjere, rokovi, nositelji i potrebna financijska sredstva. Nakon rasprave odbor je jednoglasno sa 7 glasova za predložio Hrvatskom saboru da donese ovaj Nacionalni program zaštite i promicanja ljudskih prava u Republici Hrvatskoj od 2005. do 2008. godine u tekstu kako ga je Vlada predložila. Hvala.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Temeljni razlozi donošenja novog Zakona o veterinarstvu su osiguravanje provedbe 34 Uredbe EU u području veterinarstva, nadalje osiguravanje pravnog okvira za daljnje usklađivanje sa pravnom stečevinom EU u području veterinarstva, postizanje pune usklađenosti sa Direktivom o uslugama na unutarnjem tržištu i učinkovitija provedba inspekcijskog nadzora. Dopustite da vas i kratko podsjetim da je važeći Zakon o veterinarstvu donesen 2007. godine u cilju ostvarenja i otvaranja samih pregovora u Poglavlju XII – Sigurnost hrane, veterinarstva i fitosanitarna politika koji je Europska komisija ocijenila uspješnim čime Republika Hrvatska zapravo uspješno ispunila zadano mjerilo kao i dosadašnji zakon iz 2007. godine. Ovaj prijedlog zakona predstavlja krovni zakon u području veterinarstva koji je specifičan po svojem sadržaju jer na jedinstven način spaja nacionalne odredbe sa odredbama EU propisa u jednu cjelinu koja uređuje područje veterinarstva. Veterinarstvo u smislu ovoga zakona obuhvaća: zaštitu i kontrolu zdravlja i dobrobiti životinja, suzbijanje zoonoza, osiguravanje zdravstveno ispravnih i neškodljivih proizvoda životinjskog porijekla, te druge poslove veterinarskog javnog zdravstva kao i promicanje reprodukcije životinja, te veterinarsku zaštitu okoliša. Kao što smo istakli na samom početku ovim se prijedlogom zakona osigurava provedba 34 uredbe EU u području veterinarstva. Naime, važeći Zakon o veterinarstvu sadržavao je odredbe kojima se preuzimaju uredbe EU koje će 1. srpnja 2013. godine postati izravno primjenjive, stoga je sadržaj tih uredbi trebalo ukloniti iz nacionalnog zakonodavstva što je učinjeno prijedlogom ovoga zakona. Osim toga, ovim su prijedlogom zakona za potrebe provedbe uredbi EU određena nadležna tijela, upravne inspekcijske mjere, te prekršajne odredbe. Nadalje, ovaj prijedlog zakona utvrđuje pravni okvir za najopsežnij