EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala. Slažem se s tom vašom dijagnozom s time što mislim da je proces odumiranja domova zdravlja ireverzibilan iliti nepovratan i da više ništa ne može vratiti taj kotač povijesti kako se dogodio unatrag. To je moje mišljenje, možda griješim možda može, ali mislim da ne može. Domovi zdravlja su se zadržali kao jače ustanove jedino u onim područjima gdje zbog nepostojanja zapravo bolnica su ti domovi zdravlja ostali jedini kao okosnica. To su eto područja Imotske krajine, područje Sinjske krajine, ne znam Metković. Ima takvih područja gdje jednostavno nema resursa sekundarne zdravstvene zaštite u blizini. Tu jedino domovi zdravlja igra ulogu manje-više domovi zdravlja u ovom sadašnjem sustavu kako je ono posložen završavaju karijeru i mislim da je taj proces manje-više nepovratan i da ga vratiti neće ništa, a i sama ova nacionalna strategija zapravo upućuje na uspostavu grupnih praksi i vjerojatno će odgovor u vremenu koje dolazi biti neke grupne prakse. Hvala. Ja ću se osvrnuti na ovo drugo što ste govorili a to je palijativa. Imamo jedan sjajan primjer Bolnice Sv. Rafael u Strmcu recimo koja je napravljena privatnim sredstvima, spašen je jedan objekt od propadanja i ugovoren je određen broj kreveta, dakle to sve zajedno ta cijela investicija nije koštala niti kune jel jedan svećenički red ušao u jednu takvu investiciju. Još bih samo nešto odgovorio. Gdje mi padamo? Evo ministar je sa Rebra, govorio sam šum u komunikacijama, gdje sustav pada? Sustav pada na Rebru na šalterima za hitne narudžbe. Na Rebru na hitnim narudžbama ima postoje ukupno dva šaltera, u Požeškoj bolnici … također dva šaltera koja 10 puta manja. Na Rebru se stoji zbog neažurnosti uprave, umjesto da ima 10 šaltera na Rebru su dva šaltera na kojima se izdaju nalazi i zaprimaju narudžbe i gdje ljudi čekaju satima da bi se naručili na neku uslugu. Nakon što je čekao tri sata na ta dva šaltera u jednom polupodrumu prizemlja Rebra bezrazložno onda mu još netko kaže nakon tih par sati čekanja da će doć
Gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade. Ja bih se prije svega gospođi Kosor želio zahvaliti, evo cijeli dan je strpljivo izdržala s nama, to nije lako, posebno nakon onoga što je gospodin Bačić rekao, da je već sve rečeno. Ja se s njim samo ne slažem u jednom, ja čak mislim da je rečeno previše. Da smo se previše ponavljali, da smo išli previše u širinu, da smo se doticali i talibana i bradate djece i kontiminacije i demagogije i neznam čega sve ne. Mislim da je to bilo nepotrebno i za razliku od ostalih ja ću pokušati danas ne isticati razlike već isticati ono što sam, namjerno sam se prijavio da budem pri kraju, da učim od vas, da vidim kako se radi i da pokušam dati kakav-takav doprinos ovoj raspravi. Mislim da smo trebali poći od onih elemenata koji nas spajaju, a ne od onoga što nas razdvaja. Ja nalazim da bi mogli donijeti barem tri zaključka vezano uz ono gdje možemo postići konsenzus. Prije svega nadam se da se svi slažete da se radi o jednom pitanju od nacionalnog značaja. Da je prodemografska politika, politika koju moramo staviti u vrh naših obveza i vrh onoga što je Vladi činiti u sljedećem razdoblju. Zato bih dodao, da smo se čini mi se i svi složili oko drugog zaključka, a taj je da je pronatalitetna politika samo jedan mali segment ukupne aktivne demografske politike. I treći zaključak bi onda bio, da mi ovdje ne smijemo stati ako se slažemo barem u ovih nekoliko načelnim elementima. Zato bi svakako ovaj Sabor kao poslodavac našoj Vladi trebao dati u obvezu nekoliko zadataka. Jer svi smo svjesni nakon ovako duge rasprave koja traje cijeli dan da ove manje ili veće razlike koje ćemo ugraditi u prijedloge neće ništa značiti i da nećemo uopće uspijeti ako pronatalitetnu politiku ne ugradimo u ukupnu prodemografsku politiku naše zemlje. Čuli smo ovdje odličnih prijedloga od onih koji su zahtijevali da se jasno krene u ispisivanju i primjeni mjera koje će spriječiti odlazak mladih ljudi u svijet. To je vrlo kompleksna mjera, odnosno ja bi
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa i ja sam primijetio ovaj netočan navod dakle da se ništa nije radilo, ali sam primijetio i to da je gospodin ministar rekao da su se poduzetničke zone radile samo da bi neki načelnik mogao reći da on ima poduzetničku zonu i da ne služi ničemu. Netočno. Ja iz moje županije svjedočim itekako uspješnim poduzetničkim zonama i to nas uistinu veseli. Lijepo je čuti vas da govorite sa optimizmom i da govorite o napretku, a napredak vidimo u povećanju PDV-a cijena goriva i naravno napredak u broju nezaposlenih. A da ne govorimo što se događa sa poljoprivredom. Pa i OPG su isto tako na neki način poduzetnici jer svaki dan svjedočimo da značajan ih broj propada zbog eto takve vaše poduzetničke klime i odnosa prema tim OPG-ima. Hvala lijepo.
Kolega Sanader, vi ste u svom izlaganju se dotakli izdavanja vozačkih dozvola osobama starijih od 65 godina, a isto tako i sa rokom važenja od 10 godina. Pa sam isto tako mišljenja da ovo sa izdavanjem vozačke dozvole na rok od 10 godina je nepotrebno jer da je to samo dodatni udar na građane. Podupro bih tu vaše izlaganje s tim da ipak danas imamo mogućnost da osobni liječnici kad primijete da kod određene osobe je došlo do nekakvih promjena koje bi mogle utjecati na upravljanje vozilom da bi to moglo eventualno prijaviti MUP-u i da se tako onda ta osoba pozove na dodatno vještačenje i liječnički pregled i da mu se onda ustanovi mogućnost upravljanja motornim vozilom. Hvala.
Poštovani predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta da bih još jednom zahvalio svim klubovima zastupnika u <PARTY>-u koji su poduprili ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju, a to činim ispred onih koje već puno mandata predstavljam u <PARTY>-u, a radi se o sigurnom boljitku u mirovinama, ne u usklađivanju nego u mirovinama u bazi koja će se usklađivati za cca 300.000 obiteljskih mirovina i još 200.000 po procjenama najnižih mirovina. Dakle, zahvaljujem istovremeno i svim onim kritičarima koji su osobno i udarali po raznim prijedlozima tako i mojem jer su učvrstili radnu skupinu ministarstva da donese i iznađe najbolji model i jednu kombinaciju između socijalnog i pravičnog koje je sadržana u prijedlogu izmjena i dopuna ovog zakona, kao što i omogućava prijedlog izmjena i dopuna zaštitu od ovrhe za korisnike obiteljske mirovine djecu i kao što omogućava i za poboljšavanje nekih kategorija umirovljenika kao što su vatrogasci koji do sada nisu to mogli učiniti. Istovremeno koristim priliku za sve one koji nisu po društvenim mrežama koji nemaju novca za kupovinu novina da ih obavijestim da je danas krenula isplata energetskog dodatka za 53.000 umirovljenika koji uz našu mirovinu imaju i mirovinu iz inozemstva, a potpadaju pod kriterije odluke vlade kao i isplata nacionalnog dodatka za starije njih otprilike 7.000. Hvala vam lijepa i unaprijed vam zahvaljujem.
Svi smo se uhvatili magle i zamagljivanja, i još jedanput kažem da ova Vlada ne baca maglu kako kažete, jer to njen nivo ne dozvoljava joj da podcjenjuje one druge koji je slušaju. A gospodine Staziću ako uvijek netko zamagljuje onda i vi sa onom činjenicom najprije 200, pa potom 100 bogatih obitelji. Izvukli ste iz konteksta, pokojni predsjednik Tuđman na taj način je htio sačuvati sa 100, sa 200 obitelji Hrvatsku da ne ode u tuđe ruke i to je radio upravo zbog tih koji nisu nacionalno svjesni i cijelo vrijeme ponavljao Hrvatsku ni za šta.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Nama se sustavno godinama govori da šutimo i ne govorimo vjerojatno zato jer se polazi od pretpostavke ako ćemo poput nojeva zabijati glave u pijesak da stvarnost koja oko nas postoji zapravo ne postoji. Nakon godina šutnje više od 20 godina na površinu su isplivale da tako kažem duboke rane i na površinu je isplivalo ono što se radilo i događalo, a o čemu se na Hrvatskoj televiziji na žalost nije govorilo. Na Hrvatskoj televiziji nije se znači govorilo o onome što se događalo u Herceg Bosni tijekom rata. I Haaški sud je utvrdio a obrana nije osporavala da su se zločini nad Bošnjacima događali i ono zbog čega je politički vrh bio optužen u suštini je to što ti zločini koji su se događali nisu bili samo sporadični već je bilo sustavnog da tako kažem njihovog činjenja. I zbog toga se postavilo pitanje političke odgovornosti i Haaški sud je kao odgovorne za te zločine proglasio prvog predsjednika <PARTY>-a Franju Tuđmana, Gojka Šuška i njegove suradnike iz Bosne i Hercegovine. Ono što bode u oči je to što <PARTY> ne priznaje Haašku presudu kao istinitu i smatra da je ona odvojena od istine. Međutim u isto vrijeme ne dovodi u pitanje rad Haaškog suda, odnosno njegovu nadležnost. Ja sad ovdje želim reći kolegama iz <PARTY>-a i <PARTY>-a da nije moguće prihvatiti nadležnost nekog suda, a ne prihvatiti odluke koje on donosi. Moguće je recimo ne prihvatiti sud i njegovu nadležnost, pa iz toga proizlazi da se ne prihvaćaju i njegove odluke. I stoga zaključujem da je <PARTY>-ovo da tako kažem neslaganje sa presudom licemjerno i neiskreno. Što se tiče samog odnosa prema generalima i općenito hrvatskim dužnosnicima svi znamo Sanaderov poznati govor sa splitske rive gdje je govorio koja to zemlja izručuje svoje generale. I upravo je on skupa sa Šeksom koji je tvorac i ove nakaradne Vlade, znači on je izručio, odnosno dao nalog da se izruče hrvatski generali u Haag. Neki će reći nije Praljak izručen on je dragovoljno otišao u Haag. Točno je. Ali zaš
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Prije svega, zahvaljujem predstavnicima klubova na iznesenim mišljenjima. Iznimno mi je drago da se ovaj posao shvaća doista ozbiljno i zahvaljujem na svim konstruktivnim primjedbama koje će svakako i nama pomoći u našem radu. Prije svega, osvrnula bi se na primjedbu o lošim prijevodima koje je iznijelo nekoliko zastupnika. Doista, evo, učinit ćemo dodatni napor da se poboljša kvaliteta tih prijevoda. Mislim da postoji zamisli da se osnuje nekakva lektorska služba koja bi pregledavala te tekstove kako se onda vi ne biste ovdje u Saboru suočavali s takvim problemima. Inače, kad je riječ o prijevodima, do sada je prevedeno otprilike 22 tisuće stranica od tih 80-ak tisuća stranica pravne stečevine koju treba usvojiti. To je ogroman posao, a mi smo tu ograničeni normalno i kadrovskim i financijskim mogućnostima, proračunskim koji stoje na raspolaganju Ministarstvu europskih integracija, međutim, nastojimo održavati ritam upravo temeljem Nacionalnog programa za pridruživanje Europskoj uniji kao godišnjeg plana tako da se sustavno prevode zakoni i direktive koji će se usuglašavati tijekom te godine. Kad je riječ o novim zakonima, jer u potpunosti ste u pravu, Aquis raste svakoga dana, činjenica je da u Državnoj upravi eto imamo ljude koji govore strane jezike ponajviše engleski jezik na koji se prevodi većina tih dokumenata, tako da možemo pratiti sve novo što se zbiva na taj način, a da prijevodi nisu potrebni. Drugo, kad je riječ o tome da li idemo kao "guske u magli" kako ste se izrazili. Ja bih rekla da ne, da upravo Nacionalni program kao strateški dokument godišnji dokazuje da postoji plan na koji način će se pristupiti procesu europskih integracija. Kao što sam istaknula u svom uvodnom izlaganju, ove godine dajemo projekcije i za 2006. i za 2007. godinu po prvi puta i valja reći da se svaka mjera, bilo zakonska, bilo podzakonska, bilo mjera provedbe i SSP-a ili neka institucionalna mjera
Hvala. Poštovani građani, evo na kraju rasprave o prijedlogu Zakona o sekuritizaciji još jednom se želim obratiti i posebno ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku jer sam jutros iznio konkretne prijedloge ekonomskih stručnjaka iz naše stranke kako riješit problem blokiranih u RH kojih ima oko 230 000 i kako ih oslobodit dužničkog ropstva. Svi vi koji niste vidjeli ovaj, imali priliku čuti govor, možete na našoj facebook stranici pogledati jer je to konkretan prijedlog koji će pomoći, on je u interesu za čitavo društvo i molim, apeliram na Vladu koja je sad na vlasti da zaista ovaj koristan prijedlog provede jer će zaista osloboditi ljude jer imamo ionako nevolja od virusa, zemljotresa i još kad si blokiran kud si onda prispio što kaže narod. S druge strane, ta sekuritizacija znači predstavlja otkup potraživanja prije svega od banaka odnosno prodaju potraživanja kredita od strane banaka ka nekom drugom, nekom drugom entitetu koji se formira, koji traje onoliko kolko traje znači ta vrijednosnica i na kraju to možemo tako riješit. Međutim, ovdje želim još nešto naglasit. Znači kako možemo sekuritizacijom riješit probleme poljoprivrednika seljaka. Veliki broj naših poljoprivrednih proizvođača je uzimao kredite u švicarcima, veliki broj njih je blokiran, uzimali su kredite za nabavu strojeva, traktora, kombajna, gradili su farme, međutim, kupovali stada, a onda su poslije namjerno pale cijene mlijeka, došle su multinacionalne kompanije i počele rasturati to tržište, vidimo do čega je to došlo. Mi moramo te ljude spasiti odnosno moramo se okrenuti domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji. Vidite, iz dobro obaviještenih krugova, upravo sam maloprije saznao za vrijeme ove stanke, da da se povećava uvoz mesa i povrća iz Italije, šleperi dolaze, znate kako sad nema zbog ove gužve, možete mislit kakva je kontrola, a za to vrijeme znači dok uvoz iz Italije ide i on se krca u trgovačke centre i ljudi naši kupuju, za to vrijeme naši seljaci imaju problem sa prodajom svojih proizvoda koji
Poštovani gospodine predsjedniče, evo danas po drugi puta moram intervenirati s obzirom na objede koje se iznose na moj račun odnosno račun proračuna Požeško-slavonske županije i neću koristiti ovu instituciju ispravka netočnog navoda jer ovdje je dosta toga rečeno. Samo ću replicirati logikom da li zna uvaženi zastupnik Arlović da njegov stranački kolega optužuje bivšeg župana i za vanjski dug Hrvatske države. To je očito jedan novi politički trik kojim se služi i kojim želi obmanuti hrvatsku javnost, pa u kontekstu toga i gospodin Arlović je izjavio ovdje da Hrvatska država prikriva nekakav dug koji nije ovdje pokazan ili prikazan, ne znam na što se odnosi, ali vjerojatno aludiraju na Požeško-slavonsku županiju je to prikriveno u nekakvom nemaru, neradu ili ne znam čemu drugome što je ostavio bivši župan Požeško-slavonske županije. Koristim ovu instituciju replika da mu kažem ili da kažem svima nama ovdje gospodin nasljednik moj gospodin Ronko zbraja kruške i jabuke, doista zbraja. I meni je žao da vas koristi kao saborskog zastupnika da bi plasirao svoju laž s kojom želi poentirati logikom kako će Hrvatska država izdvojiti sada 200 ili 300 milijuna kuna da bi sanirala Požeško-slavonsku županiju u kojoj će biti gospodin Ronko veliki župan i za kojih će tih 200 ili 300 milijuna napraviti određene poslove koje je trebao napraviti.
Uvažena kolegice Makar, slušajući vašu uvodnu raspravu pala mi na pamet ona jedna narodna poslovica „nemoj mu dati ribu, nego na nauči kako će pecati ribu pa će se na taj način sam obogati“. Mislim da sam i ja u svom gradu kao mladi gradonačelnik svojevremeno kada smo uveli puno socijalnih mjesta od tadašnje nazovimo ih kao socijalne napravio još veću socijalu jer smo ih čitavo vrijeme pomagali i sa košaricama, i sa besplatnim vrtićima, i dan danas mnoge obitelji to koriste. Nisu se potrudili da dalje nešto. Zašto to govorim? Spomenuli ste ruševnu zgradu u razvijenom području i u nerazvijenom. Koja je razlika ruševne zgrade u Zagrebu ili ruševne zgrade negdje u Požegi ili negdje u Lici? Ista je. Ali je velika razlika ukoliko tu ruševnu zgradu u Zagrebu stavimo u funkciju, a ne ode onaj naš Zagrepčanin ili mladi čovjek iz Slavonije u Irsku nekakvu ruševnu zgradu koja je stavljena u funkciju, nego ostane raditi ovdje. Što želim reći? Čitavo vrijeme ako ste pratili moje rasprave ne samo u sazivu mandata kada govorim o tom nepravednom indeksu razvijenosti, nemojmo kočiti one koji mogu. Nemojmo izmišljati kriterije onima koji su uspješni da ih zaustavimo pomažući neuspješne nazovimo to tako a ne stvarajući kod njih nove vrijednosti. Dakle, ukoliko idemo razmišljati pravilno, svatko da se rasporedi diljem Hrvatske i uspješni i oni koji su slabije razvijeni, oni koji se budu jače razvijali Rovinj, Bakar, Rijeka, Zagreb itekako će sa svojim potencijalom moći pomoći i Lici, i Slavoniji, i Dalmatinskoj Zagori i nerazvijenim područjima jer svima nama je to u interesu. Dakle, ukoliko nam se omogući privlačenje sredstava, a ne omogući nam se kriterijima kod mene recimo zbog indeksa razvijenosti 121% mi nismo mogli kandidirati niti jedna sredstva europskih fondova. Uvaženi kolega Milošević, dobro je da ste promišljali na način da se ovakve mjere prošire na čitavu Hrvatsku, ali ste izrazili skepsu. I sad ja postavljam pitanje što se događa sa potpomognutim područjima ako ovakve mj
Naravno svaki zakon koji <PARTY> donese vrijedit će za sve građane RH dok se ne promijeni, pa će onda vrijedit taj drugi. g. Kovač u svojoj raspravi spominjavši datum 25. lipnja spomenuli ste nešto što bi se moglo smatrat izlaskom <PARTY>-a iz sabornice, to je jedan mit, ali on nije utemeljen na povijesnoj istini. Naime, na početku popodnevnog dijela zasjedanja 25. lipnja Ivica Račan izašao je za govornicu i prema medijskim izvještajima dramatičnim glasom objavio kako se na kriznim područjima situacija zaoštrava i objasnio da je dio zastupnika <PARTY>-a otišao u svoju općinu radi smirivanja stanja, zastupnici <PARTY>-a glasali su tog dana za 3 od 4 dokumenta koji je <PARTY> donio, bili su u dvorani na videu … ne, ne, Marko vaš je samo glasao za četvrti od 4, to je isto mit, dakle <PARTY> je donio 4 dokumenta, za 3 dokumenta je glasao <PARTY>, bili su u dvorani i vidite na videu kada ide pljesak da plješće Ivica Račan, sjedio je na ovome tu čini mi se u trećem redu, tako da zbog povijesne istine činjenica je da dio srpskih zastupnika koji su neki bili u <PARTY>-u, a neki u SDS-u otišli ali <PARTY> je bio u dvorani i glasao za 3 od 4 dokumenta. Ispričavam se na …
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. Da, u posljednje vrijeme su bili česti natpisi u tisku o reorganizaciji Ministarstva unutarnjih poslova. Cjeneći, cjeneći opasnost od porasta svjetskog terorizma i gospodarskog kriminala mi smo u Ministarstvu unutarnjih poslova izvršili jedinu izmjenu što smo Ured za sigurnost osoba i prostora podigli na nivo uprave i za to mjesto postavili pomoćnika ministra. To je jedini, jedina promjena u ustrojstvu Ministarstva unutrašnjih poslova. Sve ostalo će ostati po starom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa g. predsjedatelju, evo najprije želim pohvaliti g. državnog tajnika Zvonka Milasa i njegovu ekipu na radu i na ovom izvješću. Imao sam prethodnih godina dosta prilika biti u kontaktu s njim i sa njegovim djelatnicima, vidite na terenu kako to funkcionira, u raznim zemljama i moram pohvaliti njihov ... njihovu predanost radu i mogu ih samo zamoliti da tako nastave djelovat u interesu RH i Hrvata izvan RH. Ja ću se u ovoj kratkoj raspravi koncentrirat na 3 slučaja Hrvata izvan RH, najprije na Hrvate u Njemačkoj koji su iseljenici, na Hrvate u BiH koji su tamo ustavotvoran narod i na Hrvate u Srbiji koji tamo tvore, predstavljaju manjinu. Što se tiče Hrvata u Njemačkoj, što je možda zanimljivo za nas ovdje u RH, puno se govori, često bez brojeva, njihov broj je zaista nevjerojatno narastao, kada sam još bio veleposlanik u Njemačkoj, to je bilo 2012.g. bilo ih je 224 000 i oni su sad dosegli broj skoro 400 000, naravno to je uslijed liberalizacije kretanja naših državljana na tlu EU, usporedno rečeno Poljaka ima skoro 900 000 u Njemačkoj, dobro Poljska je još bliža jel od RH Njemačkoj geografski, tako da se to može razumjet i sad kad smo kod te Njemačke, tu vidim dvije važne stvari, naravno da te mjere koje se tiču Njemačke ne mogu biti mjere koje se tiču BiH ili Hrvata u Srbiji, u Njemačkoj treba pomagat na način da zaista naša djeca mogu pohađati hrvatsku nastavu, to je ključ, u Njemačkoj se to razlikuje od savezne zemlje do savezne zemlje, jedan je sustav u Berlinu, drugi sustav u Baden- Wurttembergu, u jednoj saveznoj državi zemaljske vlasti financiraju nastavnu na hrvatskom jeziku, u drugoj saveznoj državi to nije slučaj, u nekima se to sufinancira, al odgovornost je na nama u RH da mi osiguramo hrvatskoj djeci u Njemačkoj da mogu pohađati hrvatsku nastavu tako da omogućimo i tim obiteljima da se jednog dana vrate u RH. Ima pozitivnih primjera, bilo je jako puno Španjolaca u Njemačkoj do kraja '80.-tih godina i broj Španjolaca u Njemačkoj se prepolovio
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je danas Prijedlog zakona o zaštiti od nasilja u obitelji koji je Vlada Republike Hrvatske i resorno Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti dostavilo Hrvatskom saboru na raspravu i usvajanje u prvome čitanju. Ovim se zakonom propisuje što je nasilje u obitelji, osobe koje se smatraju članovima obitelji u smislu ovoga zakona, te vrste i svrha prekršajno pravnih sankcija za počinjenje nasilja u obitelji. Ustavom Republike Hrvatske člankom 14., stavkom 1. propisano je da svatko u Republici Hrvatskoj ima prava i slobode neovisno o njegovoj rasi, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom podrijetlu, imovini, rođenju, naobrazbi, društvenom položaju i u drugim osobinama a članom 23. između ostaloga da nitko ne smije biti podvrgnut bilo kakvom obliku zlostavljanja. U skladu sa navedenim odredbama Ustava i Ustav i hrvatsko zakonodavstvo osobitu pozornost poklanjaju zaštiti ljudskih prava, suzbijanju svih oblika diskriminacije i sprječavanju zlostavljanja. Imajući u vidu službene podatke o stanju, kretanju i obilježjima pojave nasilju u Republici Hrvatskoj razvidno je da su to najčešće žrtve nasilja osobe ženskog spola, različite životne dobi i obiteljskog statusa a najčešći počinitelji i punoljetne osobe muškog spola u statusu sadašnji ili bivših bračnih ili izvanbračnih drugova, očeva ili sinova. Nasilje u bilo kojem obliku je neprihvatljivo a posebice ono koje se događa u obitelji i najčešće pogađa žene i djecu. Obiteljsko nasilje je ozbiljna povreda temeljnih ljudskih prava svakog člana obitelji a osobito žene koja je najčešće izložena ovom riziku te se u širem smislu može smatrati i povredom cijelog društva uključujući i buduće generacije. Republika Hrvatska činila je i čini puno na prevenciji, sankcioniranju i suzbijanju svih vrsta nasilja u obitelji. Donošenjem zak
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Zanimalo bi me imate li informacije kakva je situacija, kao primjer zapravo, naša Vlada bi trebala biti primjer, u kvotnom zapošljavanju po ministarstvima? Ja sam dva puta zapravo i za vrijeme premijera Oreškovića i sada i sadašnjeg premijera i uputila zapravo, u tom smislu jedno pismo ispred našeg Odbora za zdravstvo, kako bi se potakli ministri da razmišljaju o tom kvotnom zapošljavanju, a drugo je, žao mi je što niste uvažili i primjedbu pravobraniteljice za osobe s invaliditetom, zato što imamo vrlo često situaciju da osobe prilože svu dokumentaciju o invaliditetu, ali se i ne pozovu na to pravu i zapravo dolazi do, na neki način, strogog gramatičkog tumačenja teksta ovog Zakona i onda osobe zapravo prilože svu dokumentaciju, sve je ispunjeno, ali s obzirom da nisu se na to svoje pravo i pozvali, oni budu isključeni iz natječaja. Ja osobno ne govorim o invaliditetu, ali ja se isto tako nisam bila priložila dokaz, mogu samo da završim, priložila sam dokaz o tome da sam učestvova u Domovinskom ratu, ali se nisam pozvala na to pravo i nisam bila primljena na natječaj, a s obzirom da se radi o invalidima, to bi bilo bitno.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Moje pitanje će ići ministru gospodinu Pankretiću. Na Forbesovom popisu ekološki najčišćih zemalja svijeta Hrvatska se nalazi na 20. mjestu. To je vrlo visoko mjesto i sasvim sigurno otvara nove prostore za određenu proizvodnju koja u svijetu zauzima sve više mjesta i postaje sve atraktivnija. U ovako teškoj gospodarskoj krizi koja je zahvatila cijeli svijet, sve više proizvođača i u Hrvatskoj se okreće toj proizvodnji. Gospodine ministre, da li i vi vidite šansu u ovoj proizvodnji i da li se može određena i kvalitetna i bolja i veća proizvodnja po tom pitanju u Hrvatskoj isto tako i pokrenuti? Meni je drago, gospodine ministre, da ste prepoznali ovu proizvodnju i da ste osjetili trenutak kad treba više ulagati u nju jer to je šansa za sve one koji danas teško mogu naći tržište za svoje proizvode. Hvala lijepo.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče sabora. Dragi kolega, ja vam iskreno kažem da vrlo rijetko mogu uopće razumjeti na nekom standardnom hrvatskom jeziku što zapravo ministar vanjskih poslova želi reći što kad ga ne razumijem o čemu on priča. I vaš, vaša intervencija je zapravo bila nekakav vjerojatno ili zapravo pokušaj da se ne uvrijedite neke analize ili sukusa njegovog rada. Ali evo sad ću vam postaviti pitanje. Po čemu je on u, reći ću s vama … ministra na vas ostavio nekakav ono utisak. Dakle, meni jedino što pada na pamet da je par dana ili tjedan dana prije ruske agresije na Ukrajinu ono pozvao Putina u Zagreb. Toliko o tome. Ničeg se ne sjećam, dajte mi malo ono pomognite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolege zastupnici, uvaženi ministre. Ono što ja želim reći je da bez obzira što mi kao oporba rekli o rebalansu, vladajući to neće prihvatiti. To je nažalost tako. Bez obzira kakve prijedloge mi dali, vi ih uvažiti nećete. Kako podržati rebalans Vladi koja smatra da su za njene probleme uvijek krivi neki drugi a rješavanje tih problema, opet treba napraviti netko drugi u ovom slučaju EU? Naša čitava strategija, naše Vlade svodi se na to da nas spasi EU. To je sramotno i ponižavajuće. I u konačnici, rebalans je samo vatrogasna mjera za spašavanje aparata kojega je odavno trebalo reformirati. Oće li on riješiti probleme naših poduzetnika? Neće. Oće li on riješiti probleme našeg privatnog sektora? Neće, ali spašavamo državnu upravu koju ova Vlada i koju ova vladajuća većina reformirati neće. Meni je žao što tu nema sad g. Borića pa da mu kažem na koji način su oni pomagali toj Vladi o kojoj on priča, koja je bila prije ovih Vlada. Pomagali su na taj način što su podržavali i huškali ljude da dolaze sa plinskim bocama, da dižu šatore, da se vezuju na rivi, da prijete, da na bilokakvu inicijativu koja bi krenula od strane reformske Vlada tada, naišla bi na jedno ulično negodovanje i neodobravanje bilokakve drugačije ideje. Napomenut ću samo nešto sam čuo da je puno priča o gradnji autoceste, sama činjenica da je za vrijeme naše Vlada ta cijena autoceste bila 4 puta manja po kilometru nego što je bila za vrijeme Vlade koja je ovu državu opustošila i dovela nas u ovu situaciju u kojoj se danas nalazimo. Nigdje i nikada se neće spomenuti jer ne smijete ući u to a to je projekt reorganizacije države, ukidanje županije, ukidanje općina jer bi na taj način sami sebi pucali u nogu i taj klijentelistički aparat koji u konačnici služi sam sebi, a na štetu je privatnog sektora je ono čime se vi hvalite i dičite. Pa jedanput očekujem da vas kolege u <PARTY>-u doživim jedan duh slobode, nekakvu unutarnju renesansu da doživite, da na neki način kažete
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospođo zamjenice premijera, gospodo ministri, kolegice i kolege. Dakle i ovdje kao i kod svakog donošenja proračuna ponavlja se vjerujem stara priča koja nije svojstvena samo ovom parlamentu nego svim parlamentima gdje se to radi i nekako se nameće zaključak u pravilu da proračun za korisnike socijalnih davanja nikada nije dovoljno socijalno osjetljiv, za poduzetnike nikad nije dovoljno gospodarski promotivan, za kulturne djelatnike uvijek ispada jako malo sredstava. U konačnici možemo reći doista nema tih novaca koje mi ne možemo potrošiti i doista možemo reći da je to jedno uobičajeno razmišljanje o proračunu. Međutim ono što ipak ovdje izlazi iz okvira uobičajenog je to da je ova Vlada pripremila u vrlo kratkom periodu proračun izuzetno realan ne odričući se dobrih projekata od ranije, ali i cijeneći svoje vlastite projekte koje je zacrtala u predizbornoj kampanji. Bez obzira što je u nekoliko navrata već rečeno o uvjetima u kojima je ovaj proračun napravljen, želio bih podsjetiti na nešto. Činjenica je da je prošla Vlada preuzela državu 2000. godine u doista vrlo teškim okolnostima u nasljeđu rata, velikih unutarnjih dugova, nelikvidnosti i za pohvaliti je doista veliki trud koji je uložila da se takve nelogičnosti, odnosno nelikvidnost ispravi, da se vrate dugovi pa je bojim se samo u toj prevelikoj ažurnosti Vlada počela i ostavljati novoj Vladi za naplatu onih projekata koji još nisu završeni ili koji će biti tek učinjeni. Dakle to ponavljam još jedanput, doista ostavlja jedan suženi manevarski prostor Vladi koja želi realizirati kroz proračun vlastite projekte tako da osobno mislim da je on dobar i da je Ministarstvo financija doista napravilo proračun koji od možda malo brašna i malo vode napravljen je jedan kruh u kojem doduše neće biti na koncu godine onih koji su se previše udebljali, ali sigurno će država skrbiti da ne bude gladnih. … /Zbog zvonjenja mobitela dolazi do mikrofonije te se govornik loše čuje./ … Os
Gospođo potpredsjednice hvala vam lijepo. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Učili su nas barem tako da je energija neuništiva, prema tome ne bi trebalo biti problema sa energijom samo je trebamo znati dohvatiti i preuzeti. I čini mi se da se u tome zapravo i sva rasprava bi trebala voditi. I po redoslijedu prioriteta koje bi mogao staviti, onda kaže da je najvažnije da struje imamo, a onda drugo što bi moglo biti da smo u imanju te struje potpuno neovisni maksimalno moguće. Ali na prvom mjestu da je imamo. I u tom smislu razumijem predlagača, bez obzira koliko je kvalitetan prijedlog ili nije kao kada netko ocjenjuje. Njegova je briga da osigura svojom strategijom ono što je nama potrebno, jer jednoga dana ako toga ne bude što se ovom strategijom predviđa, bit će krivi oni, a netko drugi tko je imao primjedbe na strategiju. U tom smislu shvaćam potpuno probleme koji se postavljaju. No, međutim postavlja se pitanje kako osigurati dovoljne količine, kako osigurati te količini na najjeftiniji način i kako da je osiguranje tih količina potpuno u našim rukama. Malo prije sam sudjelovao u jednoj raspravi, odnosno postavljao pitanja vezana na ocjenu komisije o pristupanju Hrvatske Europskoj uniji, kako to teče. Jedna od tema koja nije bila završena, to je bilo poglavlje 27. pitanje zaštite okoliša i svakako da kada razgovaramo o osiguranju potrebnih količina energije, onda da razgovaramo i o utjecaju na okoliš. Jer nema nijedne energije koju dobivamo, nijednog energenta kojeg dobivamo a da on nema svojevrstan utjecaj na okoliš. Samo je pitanje da taj utjecaj na okoliš bude što manji. Ja se svakako zalažem zato da utjecaj na okoliš bude što manji, da imamo kvalitetnije okruženje u kojem živimo i pokušavam iznaći u tom smislu što bolja rješenja. Ali moja iznalaženje rješenja se ograničavaju samo na pitanje zdravog razuma, ne na pitanje struke. Jer zato nisam kompetentan. Jer mislim da puno toga što ovdje u Saboru izgovorimo ne samo na ovu temu i na drugu temu ima drugač
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Htio bih replicirati zastupniku Lesaru kad je rekao. U većini njegovog izlaganja ja bi to se složio i potpisao, ali je samo napravio jednu grešku kada je spomenuo 2001. godinu, a zaboravio je 2000. godinu i mjesec veljaču kada je srušena Zagrebačka skupština. Imali ste vlast u državi, a niste bili u Gradu Zagrebu. Onda je dva dana prije 10. veljače potpisana ostavka, dvije, od gospodina Šutelja i Marinkovića pa je 10. veljače odmah raspuštena skupština, gdje ste vi sa <PARTY>-om mjesec dana poslije raspisani izbori i uzeli ste vlast u Gradu Zagrebu. Znači, niste tražili da se provjeri tko je potpisao, da li je ovjerio javni bilježnik nego je samo rečeno, imamo dvije bianco ostavke i tu ste raspisali izbore i pobijedili. Znači, idemo od početka. Vi ste osvojili 19% glasova na ponovnim izborima, <PARTY> 20%. I super, imali ste pravo osnovati vlast i tako bi trebalo bit u svima. Onaj tko osvoji većinu da ima pravo sastaviti vlast. Da li na nivou države, županije ili gradova. Hvala lijepo.
Amandman se također ne prihvaća. Iz obrazloženja predlagatelja amandmana proizlazi netočan navod o ravnoteži među socijalnim partnerima s obzirom da su upravo predstavnici poslodavaca i sindikata, ravnomjerno zastupljeni u nacionalnom vijeću budući da svakoga od njih predstavljaju po dva člana u Nacionalnom vijeću zaštite na radu. Amandman se ne prihvaća budući da se u ovom slučaju radi o tehničkom amandmanu pod sintagmom dokumentirane informacije koja se odnosi na dokaze o uključenosti odnosno sudjelovanju radnika odnosno njihovih predstavnika u postupku procjenjivanja rizika, podrazumijeva se bilo kakva dokumentacija u pisanom, papirnatom ili elektroničkom obliku koja potvrđuje njihovu uključenost. Na opisani način pojam dokumentirana informacija definiran je u ISO normi sustava upravljanja kvalitetom, te sustava upravljanja zaštitom zdravlja i sigurnosti na radu. Smatramo da je pojam evidencije nedostatan kao dokazno sredstvo u kontekstu uključenosti radnika odnosno njihovih predstavnika u postupku procjenjivanja rizika.
Poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege. Osvrnut ću se kao Vukovarac i kao vukovarski branitelj, kao logoraš na komemoraciju koja je prošla sa 20.11. je završena na Veleprometu i na Ovčari, osvrnut ću se na dane 17., 18., 19. i 20. u Vukovaru. Što se ne smije događat? Ne smije se događat da gospodin Plenković, gospodin Jandroković, predsjednik države gospodin Milanović tih dana i svi drugi političari, i svi drugi političari to ću naglasiti, tih dana budu u fokusu i ukradu zapravo komemoraciju žrtvama. Kako ukradu? Ukradu tako što je bitno gdje će tko stajat, jel kamera uhvatila jel gospodin Plenković i gospodin Jandroković u prvom redu ili su u drugom redu, tih dana mora u fokusu biti žrtva. Žrtva nisu brojevi, sada ću reći nešto u ime Domovinskog pokreta i u svoje osobno ime što predlažem za nagodinu i što predlažem za sve komemoracije koje se održavaju u RH. U Vukovaru je ubijeno 2.717 je poginulo ili ubijeno na predaji od toga 86 djece. To su nečiji očevi, braća, sestre, djeca i oni imaju svoje ime i prezime. Na komemoraciji 18.11. u Vukovaru mora biti hrvatska himna, minuta šutnje i čitanje imena 2.717 imena. To rade sve normalne svjetske države koje drže do svojih poginulih i do svojih stradalih, to Amerikance 11. rujna isto je brojka 2.000 i nešto ljudi stradalo u terorističkom napadu, čitaju imena. Nije u fokusu taj dan. Andrej Plenković, Milorad PUpovac ili bilo koji izaslanik koji je došao poklonit se kao na Ovčari Vukovarcima stradalnicima je dosta toga. Dolazio je nama kada je bio predsjednik države i Boris Tadić, dolazio je Milorad Pupovac i prije u kolone, normalno s ciljem da izjednači žrtvu bacajući vijenac 17.11. u Dunav, ja ne znam zašto. Sudionik sam od prvog do zadnjeg dana, nek mi kaže Milorad Pupovac, Andrej Plenković ili Zvonko Milas ili bilo tko tko je trebao biti tamo sa njim, tko je ubijen tamo, nek mi kaže ime i prezime, nek mi nabroji ime i prezime. A ja ovim putem pozivam od državnog protokola, gradskog protokola da pročitaju imena i
Hvala vam. Poštovani kolega Brkan. I sami ste se dotakli teme financijske pismenosti, drago mi je što ste to spomenuli, naime, s obzirom da više od 90% novozaposlenih ne bira samostalno niti fond niti kategoriju odnosno portfelj toga fonda, a, b ili c, zaključak jest zaista da financijsku pismenost treba podizati. U tom smislu znam da puno radi i REGOS i HGK i mirovinski fondovi koji imaju i zakonsku obavezu u smislu podizanja financijske pismenosti, ono što ja ovom prilikom ustvari želim naglasiti jesu mirovinski informacijski centri koji su otvoreni u Rijeci, Zagrebu, Osijeku i Splitu u mandatu ove Vlade i koji ustvari služe kao servisi za informiranje građana, što studenata, zaposlenih, nezaposlenih, umirovljenika, itd., o hrvatskom mirovinskom sustavu i pravima mirovinskog sustava vezanih uz ostvarivanje, ne samo mirovine iz generacijske solidarnosti odnosno sustava generacijske solidarnosti individualne kapitalizirane štednje.
Hvala. Pa i od gospodina Salapića i od više zastupnika danas tijekom ove rasprave čuli smo tezu o tome kako su Hrvatski branitelji ginuli pjevajući "Unite, unite Europe" 90. i 91. godine, mislim Europska zajednica 90. godina i Europska unija 2012. godine mislim da nemaju velike veze s drugim, to je prvo. I drugo, hrvatski branitelji su se borili za Hrvatsku državu i za hrvatsku državnu neovisnost, a ne za EU ni za Europsku zajednicu, ne osporavajući pri tome napor svih nas i htjenje da uđemo u tu EU i danas ali mislim povlačiti takve analogije mislim nije primjerno. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskoga sabora na 17. sjednici održanoj 3. studenoga 2004. godine razmotrio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o zakupu poslovnog prostora s Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske, aktom od 16. listopada 2004. uz prijedlog da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predloženi zakon donese po hitnom postupku. Odbor je u smislu članka 140. Poslovnika Hrvatskoga sabora o navedenom Prijedlogu zakona raspravljao u svojstvu zainteresiranog tijela. Uvodno izlaganje podnio je predstavnik predlagatelja. U raspravi su sudjelovali članovi Odbora i nakon provedene rasprave Odbor je sa 7 glasova za, 1 glas protiv i 1 glas suzdržan predložio zaključak da se podržava Zakona o izmjenama i dopunama zaona o zakupu poslovnog prostora. Hvala.
Poštovan gospođo potpredsjednice, gospodine glavni državni revizore, uvažena gospodo zastupnici, da kada govorimo o ovoj državnoj reviziji kao i svakoj treba prije svega poći od nacrta smjernica ekonomske i fiskalne politike za trogodišnje razdoblje. E sad da li su se ono ostvarilo, u kojem trenutku su se te smjernice jasno predlagale, kakve su okolnosti prethodile, što konačno, zaključno očekivati sa 2015.godinom? Međutim ono što bih možda na samome početku želio apostrofirati i zasigurno najbitniju primjedbu revizije izrečena je na stranici 14 gdje se između ostalog neću sve citirati spominje i HABOR znači Državni ured za reviziju je naložio uskladiti navedene podatke o jamstvima itd., te u potencijalne obveze za jamstva uključiti i obveze za kredite HABOR-a. Glede jednog decentnog slučaja i tu se vidi da Ured za reviziju, nije DORH, nije Policija ali da može ući u sukus stvari, da ono što prešuti ili ne primijeti jasno time se uvijek mogu baviti represivne institucije ali činjenica je da nas na neke momente može i vjerodostojno unaprijed upozoriti. E sada što je bit kada govorimo upravo o tim smjernicama, sa kojima započinje i svaki nalaz državne revizije. Prvo mi moramo poći od sljedećeg. Mi smo 2008.imali milijun 547 zaposlenih, u listopadu 2013. milijun 371 tisuću. Pad je 176 tisuća. Zaposlenih u pravnim osobama 2008.bilo je milijun 241 tisuća, 2013.milijun 133 tisuća, pad 108 tisuća. Zaposlenih u obrtu i srodnim djelatnostima 2008.bilo je 268 tisuća, 2013. dvije stotine 12 tisuća, pad od 56 tisuća a osiguranih poljoprivrednika 2008.imali smo 37 tisuća, 2013. 24 tisuće, pad od 12 390 i toliko. Ono što je isto tako izuzetan ja bih rekao problem ovoga trenutka ogledat se u nelikvidnosti i poglavito u zadnje vrijeme građana. Želim samo spomenuti da u prosincu 2013.dospjeli dug građana bez šanse za plaćanja popeo se za 780 milijuna kuna u odnosu na prethodni mjesec, znači 11.i on je na godišnjoj razini je skočio za 22%. Jednom rječju prošle godine imamo 54 tisuće
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, gospođo Kesić Šapić, gospodine pomoćniče, gospodine Bračiću, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Ja također želim reći nekoliko riječi o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju u razvoju maloga gospodarstva. Smatram da je hvale vrijedno svako nastojanje i sve što se čini pa tako i u ovom normativnom vidu da se poboljša i dalje unaprijedi razvoj maloga gospodarstva i to pozdravljam u svakom slučaju. Kolege su u raspravama puno toga rekli o značaju malog gospodarstva, o njegovom značaju za zapošljavanje. Malo gospodarstvo bilježi stalni rast zapošljavanja što to nije slučaj u drugim većim sustavima. Naravno je ovo i najnovija izvješća koja su u gospodarskim kretanjima u Republici Hrvatskoj govore o svim pozitivnim kretanjima u gospodarstvu Hrvatske, a također i u malom gospodarstvu dobit je veća i mislim da ovdje treba istaći i pohvaliti Ministarstvo gospodarstva i rada i poduzetništva da su izuzetno puno učinili. Prije svega mislim spomenuti zaustavili su određene negativne trendove jer smo svjesni toga da je Hrvatska izgubila puno proizvodnih radnih mjesta. Hrvatska je bila deindustrijalizirana i ti negativni trendovi su zaustavljeni. Ne samo da imamo sve veći broj malih poduzeća, obrta, to znači u malom gospodarstvu mi se okrećemo sve više proizvodnim djelatnostima i naravno u tom pogledu su značajne, puno je učinjeno u izgradnji i opremanju gospodarskih zona, puno se čini i na stvaranju klastera kao i izvoza. Tako da evo po najnovijim gospodarskim izvješćima imamo značajne pozitivne pomake u izvozu što je bila velika boljka hrvatskog gospodarstva u cjelini, pa tako i maloga gospodarstva. O svim ovim detaljima mogao bih ponavljati, ali mislim da to nema smisla jer su kolege to dosta iscrpno rekle. Znači, izložili su i brojkama i značaju maloga gospodarstva ali ja bih na ovome mjestu također skrenuo pažnju da malo gospodarstvo, da bi se ono razvilo i postalo još