EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala. Kolega Jelušić, neću komentirati ovaj dio koji ste govorili o Obami i premijeru Milanoviću jer oko toga sam ja jasno rekao i dalje stojim kod onoga. Ali ću se osvrnuti na vašu repliku, kada govorim o dva zakona sa kojima ste izlazili na neki način da bi olakšali situaciju građanima. Da možda i jesu ta dva zakona išla na ruku građanima, ali ovi ostali zakoni, porez na dodatnu vrijednost koji je povećan, da li je on išao na ruku građana pa je kupovna moć kao što sam rekao sada pala za 5,3% manja. Da li je to rezultat toga? Da li povećanje ono enormno koje je otišlo kada je u pitanju plin, struja i ostali troškovi, da li je to išlo u korist građana? Vi možete govoriti samo o onim dobrim stvarima, mi ćemo vas podržati za sve dobre stvari koje radite ali jasno da ćemo vas i kritizirati za sve one loše stvari koje su napravljene i koje su na štetu građana. Jel smatramo da je to na kraju krajeva i naša obaveza i prema radnicima ali i prema građanima. Hvala kolega Vinković, potpuno se slažem sa vama što ste me ispravili ja sam zaokružio ovu cifru ali tih 78 lipa itekako puno znači jel s time bi stvarno mogao netko mrvicu kore kruha uzeti, a dobro nećemo tako. Nego nešto što sam još htio reći a iz vašeg govora, a to je ono pitanje što je spomenuo i kolega Đurović, a da jednostavno u Hrvatskoj nestaje srednjeg sloja i nema srednjeg sloja građana. Nijedna država ne može imati prosperitet ako nema tog srednjeg sloja. Imati ekstra siromašene građane i sa druge strane imati manji broj ekstra bogatih građana bez srednjeg sloja nema perspektive, takva je ova država. I zato sam i citirao i zato sam govorio kada uđemo u EU i ovaj dio podataka kada govorim oni su točni, bit ćemo po granici siromaštva na 25.mjestu. to je podatak koji sam provjerio. Hvala.
To gospodine ministre nije dovoljno ni da pokrpa krovove koji cure na školama u Slavoniji i Baranji i vi to dobro znate. Ovu školu u Osijeku je županija izgradila iz vlastitih sredstava, nije mogla više čekati državu. Ta škola se gradila 5 ili 6 godina. Evo, hvala Bogu sad je gotova i djeca i naša mladež ide konačno u tu školu. Nažalost nema se dovoljno novaca pa ni iz tih vaših decentraliziranih sredstava da bi se napravila jedna kvalitetna školska dvorana da zadovolji njihove potrebe. Evo imate tu šansu i vi pripomoći da bi se taj projekt ostvario i da naša mladež bude vesela i da igra tjelesni u novoj dvorani koju će Vlada isfinancirati u Osijeku. Tražim glasovanje.
Hvala potpredsjednice, zamjeniče ministra sa suradnicom. Evo na samome kraju rasprave o ovome zakonu ja ću možda progovoriti iz malo drugačije perspektive. Naime, svaka tematika kad je sagledavamo ima svoje lice i naličje. Tako svaki zakon nosi neke pozitivne promjene, a uvijek nosi možda i nešto negativno i iz svake stolice to drugačije izgleda. Meni je interesantno da o ovim promjenama Zakona o o igrama na sreću govorimo u mjesecu borbe protiv ovisnosti. Pa možda pogledati i sa te perspektive što u današnjem društvu, u današnjem trenutku u velikoj krizi znači zapravo ta neka posljednja nada velikog broja stanovnika, velike populacije odlazaka u kladionicu, uplata malog iznosa i kako je kolega rekao očekivani veliki životni dobitak. Što to znači za mlade ljude, što to znači za Internet klađenje, odnosno u kojim okolnostima mi danas raspravljamo o ovim zapravo mali izmjenama koje su svedene kroz svega tri članka i koje su vrlo jednostavne. Pa zapravo iz te perspektive možda bi svi skupa rekli da nemamo nikakvih dilema i da bi zapravo svako klađenje trebalo oporezivati i zapravo edukacijom dovesti do toga da klađenje za društvu, za zajednicu nije uvijek dobro i da od tih igara na sreću često se nažalost u mnogim obiteljima pozadinski dogode i one igre koje izazivaju nesreću, koje izazivaju tugu u obiteljima i koje na kraju često od tih dobitaka ne završavaju sretno već često ima tu i raznih i nasilja i svega onoga što u zajednici i u društvu nije poželjno. I sad gledajući s jedne i s druge perspektive ima i pozitivnog ima i negativnog. Ali kad istovremeno gledamo da je Republika Hrvatska u situaciji u kojoj je da smo u prekomjernom deficitu, da smo već početkom ove godine pokrenuli razne zakone i uputili ih prema Europskoj komisiji i da očekujemo zapravo da kroz različite notificirane zakone sredimo upravo cijelo to područje koje se odnosi na igre na sreću, na internetsko klađenje i kada odlučimo biti dosljedni sami sebi i onome što smo zacrtali u prvome redu onda za
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Malo i srednje poduzetništvo, općine i gradovi ovih dana dobivaju 300, 400 posto veće najave o cijeni električne energije, dakle tri do četiri puta veće cijene od 1.5., od 1. svibnja. Hrvatska na žalost javnost da me netko krivo ne shvati zabavlja se da li dron je imao eksploziv, nije imao eksploziv. Dakle, vlada jedna kompletna kakofonija. A što je bit? Bit cijele priče je da nam je inflacija ovdje, ne pred vratima, ovdje. Obnova dvije godine stoji, službena stopa inflacije dakle mjerena po indeksu potrošačkih cijena je u veljači 6,3%. Ali ono što je najvažnije percepcijski, dakle po istraživanjima HNB-a ona vam je 24%. Znate zašto? Zato jer indeks potrošačkih cijena u Hrvatskoj mjeri prosjek i on predstavlja pojedinačno kućanstvo koje uopće ne postoji, ne postoji. Kako se računa indeks potrošačkih cijena? 38000 cijena na unaprijed definiranom uzorku u 9 geografskih cjelina u Hrvatskoj. I sad naravno da nije svejedno da li neko imaginarno kućanstvo troši 20 ili 35% svojih izdataka primjerice na hranu ili na gorivo, da li ima automobil ili nema automobil. Govorim samo o uzroku po određenim demografskim i socioekonomskim karakteristikama. Znači da, metodologija je ispravna ako je pratimo statistički, ali stvarnost je nešto drugačija. Zašto to kažem? Zato jer svako kućanstvo u Hrvatskoj ima svoju jedinstvenu potrošačku košaricu, dakle koja održava upravo njihov dohodak, ukus mjesta stanovanja, a samim time inflacija dakle predstavlja samo za njih pojedino dobro i pojedinu uslugu. Što bi trebalo raditi? Dakle, neka istraživanja postoje. Dakle, zapravo segmentirati kućanstva u Hrvatskoj na primjer umirovljenici, samačka kućanstva, kućanstva s jednim članom, obitelji sa dvoje djece do 19 godina starosti, nakon 19 godina starosti. I koji vam je zaključak nakon tog istraživanja? Da 10% najsiromašnijih u Hrvatskoj vam troše 70% košarice na kategorije čije su cijene rasle brže, a po istraživanju OECD-a približno vam je 30% st
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice, ja i dalje ostajem pri tome da stvarno ne trebamo politizirati, jer ja politiziranje držim nečim lošim, nečim neargumentiranim, nečim što nije dobro. Dakle, a što mi trebamo? Mi trebamo voditi politiku i to poštenu politiku. Šta znači poštena politika? Poštenu politiku kad je ovo pitanje, kad govorimo o zdravstvu kao takvome onda ne može nikako biti ovo što ste vi sad kazali. A vi ste kazali, samo malo, da se mi zalažemo za zdravstvo u kojeme će više imati zdravlja oni koji imaju više novca. Pa upravo i zakoni predloženi govore u protivno tome što vi kažete. I argument su da to što ste vi sad izgovorili je doista politikanstvo, obično politikanstvo i ne koristi nikome. Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Mršiću, ja nisam govorio o lokalnoj samoupravi nego o sustavu zdravstva. … Izvrsno, upravo to hoću čut od vas. Prema tome, dakle, ja nisam govorio o nečemu o čemu neznam. Vi zastupate između ostaloga lokalnu samoupravu, vi o tome znadete i ja vam vjerujem. Međutim ja ako nešto znam, onda znam malo nešto o zdravstvu, ja sam o tome govorio i posve ste krivo interpretirali to što sam govorio. I to što sam ja govorio, ja to nisam isisavao iz prsta nego sam govorio o reformi sustava i o sustavu koji vrijedi u svim narodima i u svim državama i koji je kao takav, koji se na koncu predaje na najvećim, na najvišim institucijama u svijetu. S druge strane s obzirom da ste zlouporabili to što ste kazali, sada ću ja malo zlouporabiti, dopustite mi. Ne može se pacijente reformirat, nisu pacijenti komunisti koje se može reformirati i transformirati. Oni ili jesu pacijenti ili nisu. Hvala lijepo.
Ajmo se malo ne varat ovdje, pa malo prestat s nekom retorikom tuče prema <PARTY>-u, evo jedna pomirljiva ovako teza i prijedlog. Naime, kada opozicija napada <PARTY> sa argumentima kojima napada <PARTY> onda je prilično jasno, pogotovo za one koji su participirali nekad u vlasti da bi radili sve isto kao i <PARTY>, pogotovo kada govorimo znači o razlogu pada znači tog, te statistike odnosno te bolne statistike koju smo imali znači da imamo 400.000 ljudi manje. Znači do toga je došlo prije svega politikom u sferi radnog prava, a politika u sferi radnog prava od 2014. Milanovićevim Zakonom o radu nas je dovela već 10.g. stojimo na tom nepopularnom mjestu na prvom mjestu prekarnih Ugovora o radu. Ljudi koji su prekarno zaposleni, ljudi koji nemaju stalno radno mjesto znači koji su plaćeni i ovako i onako loše, koji ne znaju šta će bit sutra sa njihovim radnim mjestom ne mogu osigurati sebi stan, ne mogu imati obitelj, ne mogu planirati svoju budućnost i ti ljudi odlaze van. Ne znači da je <PARTY> napravio nešto dobro i da ga treba hvaliti, a ajmo bit pošteni, ajmo bit pošteni, u tim kritikama znači tko je tu kriv? Kriva je stvarno cijela struktura kojoj smo se mi prilagodili, na koju smo pristali i oni koji bi došli novi radili bi isto to, nažalost većina 99% opozicije, i mi se tako vrtimo u lošoj beskonačnoj budućnosti i neće biti bolje. Zato imam potrebu reći nešto o ovom izvješću o jednom simptomatičnom momentu koji stoji u ovom izvješću, a odnosi se na to da je naš premijer sudjelovao na panelu koji se zvalo „zapošljavanje i radna mjesta“ gdje je izrazio kaže se u izvješću podršku instrumentima i politikama EU koji su usmjereni na osnaživanje tržišta rada, zaštitu i kreiranje radnih mjesta. Slijedećeg dana naveo je da je sudjelovao na sastanku čelnika o socijalnim pitanjima gdje je održana rasprava o Europskom socijalnom modelu i provedbi Europskog stupa socijalnih prava. E sad pazite, znači Europski stup socijalnih prava se odnosi na dostojanstvene uvjete rada, d
Gospodine predsjedniče, gospodo državni tajnici, gospodine pomoćniče, kolegice i kolege. Ovo je prigoda da se nešto kaže o općem stanju u hrvatskom osnovnom i srednjem školstvu, a to je srednje škole blokiranost računa, pa se onda događa da zbog toga nemaju ni najosnovnija sredstva za održavanje nastave, rad u tri smjene u osnovnim školama, to je posebno problematično u nekim dijelovima grada Zagreba. Potplaćeni nastavnici, to je skupina građana sa visokim i višim obrazovanjem koja je najmanje plaćena u ovoj državi i njihove se plaće nisu mijenjale godinama. Nedovoljna ulaganja u cijeli pogon znanosti i obrazovanja. Ove godine uz sve bombastične najave udio proračuna Ministarstva obrazovanja, znanosti i športa u ukupnom proračunu je manji nego prošle godine. Umjesto da taj odnos stalno se povećava da bi se dostigle europske brojke i odnosi i razine i ove godine je udio je pao. Došlo je do linearnog povećanja ali je povećan i sam proračun, tako da je udio proračuna pao. Prema tome, na takav način ne možemo govoriti o rješenju niza pitanja. I naravno temeljni problem ovog cijelog sustava su reforme nisu dobro pripremljene. Što se o njima više priča, što se to uglavnom medijski dobro prikazuje ovdje se baš vidi onaj princip kako je ono što se napiše puno važnije od onoga što se događa, a da zapravo kada se dublje analizira i uđe u proces pripreme reformi vidi se da su te reforme zapravo vrlo, vrlo loše pripremljen. O tome će biti govora i prilikom, naravno, ovog zakona, ali i prilikom potvrđivanja statuta Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja. Što se ovoga zakona tiče imali smo najave u novu školsku godinu 2005./2006. s novim Zakonom o udžbenicima. Zakon o udžbenicima je te u prvom čitanju, udžbenici su naravno u školama, u školskim torbama, a mi ćemo dakle, kao što piše u ovom prijedlogu, što je logično, imati zakon za iduću školsku godinu ako se ovaj zakon donese. To je opet jedan primjer kako se bombastično najavljuju neki veliki pomaci, velike stvar
Poštovani kolega Mršić, ja se ne bih složio s vama, da bi bilo dobro nastaviti ovaj trend smanjivanja stručnih radnika u HZMO, jer imam informacije sa terena da će dalje smanjivanje određene strukture zaposlenih u HZMO, dovesti do još većeg zaostajanja u rješavanju predmeta. Naime, vi tamo trebate, odnosno, kor biznis i gro, onih ljudskih potencijala koje su potrebni, su potrebni pravnici, koji su dobro upoznati i upravni pravnici koji su dobro upoznati sa rješavanjem problema i dobro poznaju sustav. Mislim da imamo veliki problem, jer na javnim natječajima, kad se traže ljudi s takvim karakteristikama, tražite najmanje godinu dana iskustva na tim poslovima čega nema. A i ti ljudi imaju solidne ponude sa otvornog tržišta rada, da s obzirom da imaju određena iskustva i vrlo su pogodni za kadrovske službe jačih tvrtki. Mi doista imamo problem. Mislim da će se morati razmisliti i ovdje ponovno razgovarati ne o SOR-u nego o pripadništvu, da će se morati stvarati unutar kuće ti kadrovi, dokle godi imamo ljude sa puno iskustva, a ne eksperimentirati da će netko tko će doći, ne znam, sa nekih drugih poslova, da će sigurno moći tu uskočiti i obavljati taj posao kao i onaj koji je odgojen u Zavodu. Odnosno, koji je sve procese znao od početka do kraja. A što se tiče vile Idole, sumnjam da je itko htio dati taj novac, da smo i mi dali javni poziv. Jedino, javila se kao kandidat Porečko Pulska biskupija koja ima namjeru od toga napraviti rezidencijalni objekat, a detalji ugovora mi nisu poznati, možda ravnatelj o tome nešto više zna.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade i članovi Vlade, svoje pitanje upućujem ministru, gospodinu Branku Vukeliću, ministru gospodarstva rada i poduzetništva. Od mjeseca kolovoza kada se ruska tvrtka "Mechel" odlučila povući iz "Željezare Sisak" svjedoci smo zabrinjavajućih događaja u sisačkoj Željezari, te prijetnji prestanka rada tog poduzeća. Možete li mi, gospodine ministre, zbog mojih sugrađana i zbog šire javnosti odgovoriti kakva je uloga Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva i Vlade u novonastaloj situaciji, te što se kani poduzeti u cilju brige o gospodarskoj aktivnosti u Sisku i u Sisačko-moslavačkoj županiji. Hvala gospodine ministre. Ja zaista moram iskazati zadovoljstvo što se Vlada i ministarstvo odmah uključilo u rješavanje ove goruće problematike u našem kraju i nadam se da će uz sve ove poduzete mjere naći se rješenje koje će barem donekle zadovoljiti i djelatnike u Željezari, radnike Željezare Sisak, a i na taj način osigurati i nekakvu socijalnu sigurnost i gospodarstvo u našoj županiji i gradu. Hvala vam još jednom.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolege i kolegice zastupnici. Svi smo dobili u svojim materijalima jedno ovako lijepo uvezano Izvješće Državnog odvjetništva o radu u 2008. godini. Ja vjerujem da ga je većina vas i pročitala. Možete vidjeti da je tu sama statistika a opće je poznato ako želite nešto prikriti ne želite ulaziti u dubinu stvari, jednostavno to je lagano sakrijete se iza brojki koje govore sve matematički a u jedno ne govore ništa ono što bi trebalo zanimati hrvatsku javnost. Ja vam tvrdim kada bi malo temeljitije zašli iza tih brojki, kada bi pogledali materiju stvari vidjeli bi, saznali bi tko je u protekloj godini dana u Hrvatskoj recimo ukrao nekakvu kokoš ili nekakve druge sitne prijestupe nekakvih anonimnih ljudi koji nisu imali iza sebe nikakvu političku zaštitu da bi izbjegli kazneni progon. To su slučajevi koji nabijaju ovu statistiku i koji daju privid da je državno odvjetništvo učinilo u protekloj godini jedan odličan posao. Gospodin državni odvjetnik maloprije dok je replicirao kolegi Staziću kaže molim vas nemojte mene i državno odvjetništvo vezati uz politiku. Ja sam na trenutak čak pomislio da griješim i da nije moje saznanje dobro da državnog odvjetnika imenuje Sabor. Onda sam se sjetio prije četiri godine i prije toga prije sedam godina da je ovaj Hrvatski sabor izabrao državnog odvjetnika, da mu je dao povjerenje a to nije ništa drugo nego ga je izabrala politika, prije sedam godina Ivica Račan i <PARTY> s njim na čelu tadašnja koalicija a prije četiri godine Ivo Sanader sa <PARTY>-om i svojim koalicijskim partnerima. Znači, uopće je smiješno govoriti s njegove pozicije. Nemojte me miješati u politiku, ja nemam ništa s politikom. Vi ste gospodine Bajiću čovjek politike, vas je politika dovela na ovaj položaj i meni je to jedino obrazloženje zašto ste vi tijekom ovih sedam godina svoga rada na prvom mjestu slušali zov politike. Isto tako, moram vam priznati da ste jedan vješt medijski manipulator, da se uvijek skrijete ili iza polic
… kolege, iz dosadašnjeg tijeka rasprave je jasna jedna stvar, a to je da potpore nezaustavljivo rastu. To nije nikako nešto što bi mi htjeli, dakle ciljevi koji se generalno u tom području postavljaju o kojima je državni tajnik uvodno i nešto rekao jesu da se potpore smanjuju i ukupno i relativno, dakle po glavi stanovnika jer jednostavno to govori o tome da li neka ekonomija funkcionira, da li je funkcionalna ili nije funkcionalna. Ako se potpore povećavaju to znači da postoji mnogo previše problema zapravo u gospodarstvu i da država mora intervenirati. Dakle, mi kao politička opcija generalno nismo protiv intervencije kao takve u svim situacijama kada ta intervencija će rezultirati određenim pozitivnim iskorakom. Donošenje programa restrukturiranja brodogradnje 2013.-14. godine nije bio promašaj koliko god je taj proces kasnije izašao nakaradno, on u startu nije bio promašen zato što je on osigurao 5 godina, najmanje 5 godina za proces restrukturiranja i postupne tranzicije brodogradnje iz onoga nereda koji smo tada zatekli i imali do onoga što je trebalo po tim programima restrukturiranja se dogoditi. Međutim, očigledno u tranzicijama jedne vlade, druge vlade, treće vlade, u svega 3-4 godine izgubio se nadzor nad tim procesom. Budimo objektivi. Znači izgubio se nadzor nad tim procesom i ta je priča otišla u krivo. I tu smo gdje smo odnosno prije godinu, dvije smo došli opet u jednu potpuno nezavidnu, nezavidnu situaciju koja je rezultirala naravno i dijelom rastom potpora zbog protestiranja jamstava u brodogradnji. To su činjenice. Međutim, nije samo brodogradnja problem. Problem su čitav niz sektora koji se dotiraju kroz državne potpore, posebno prijevoznički sektor. Evo, ovih tjedana smo svjedočili ukidanju i zadnjih linija željezničkih iz Dalmacije prema kopunu, prema unutrašnjosti. Zadnje linije su ukinuli. Prema tome jasno je da ta željeznica kontinuirano nema nikakvoga temelja da djeluje, da funkcionira i posluje i uz državne potpore na određen i održiv ko
Zahvaljujem. To doista je klub <PARTY>-a, ne udruga folkloraša s time da ne mislim uvrijediti kulturno-umjetnička društva jer čuvaju tradiciju, imaju pozitivnu ulogu u hrvatskom društvu. Klub <PARTY>-a će otvoriti ovdje nekoliko pitanja koja su vezana za područja posebne državne skrbi i ja mogu odgovorno tvrditi da, ali prije svega se zahvaliti svim članovima Odbora za lokalnu samoupravu i nadam se da će to i dalje biti praksa ovog odbora da ćemo u saborsku proceduru jednoglasno upućivati prijedloge koji su vezani za zakone iz nadležnosti Odbora za lokalnu samoupravu, a onda normalno rješenja sukladno i mišljenjima Vlade i raspravama u Saboru donositi na osnovu i vlastitih stajališta normalno i na osnovu političkih stajališta političkih stranaka. Ja u ime kluba <PARTY>-a odgovorno tvrdim da ovaj zakon, posebno Zakon o područjima posebne državne skrbi, ali i drugi zakon koji je vezan za ja bih rekao život jer mi dame i gospodo zastupnici živimo u dvije Hrvatske – jednoj bogatoj i jednoj siromašnoj. Kad kažem bogatoj govorim uvjetno bogatoj, jer u odnosu na EU i nije toliko bogata. No, u odnosu na ovaj nerazvijeni dio Hrvatske je doista i bogata i razvijena. Dakle, ovaj drugi zakon koji je također vezan o Zakonu o područjima posebne državne skrbi je i Zakon o brdsko-planinskim područjima. I evo ja u ime kluba <PARTY>-a izražavam, dakle i nezadovoljstvo obzirom da je jedan od prvih prijedloga koji je ušao u saborsku proceduru bio upravo izmjena i dopuna Zakona o brdsko-planinskim područjima koji je vezan za status grada Novog Vinodolskog, a vidimo u ovom dnevnom redu je negdje šezdeset i druga, pedeset i osma ili ne znam koja točka dnevnog reda. Ali uglavnom pri kraju tog dnevnog reda. Podsjećam da je u onom zakonu jedini kriterij gdje je Vlada donijela mišljenje mimo zakona postojećeg Zakona o brdsko-planinskim područjima, a usko je vezana ta problematika za Zakon o područjima od posebne državne skrbi i jedini kriterij tamo je broj stanovnika po kvadratnom kilometru.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine državni tajniče, predstavnici Vlade Republike Hrvatske, kolegice i kolege zastupnici. Ja zaista moram nešto odmah posebno reći, prije nego što prijeđem na raspravu u ime Kluba zastupnika <PARTY>-a, evo danas smo stvarno mogli ovdje čuti niz paušalnih ocjena. Ja sam dobio osobno dojam kao da raspravljamo već o poslovanju ovih trgovačkih društava, iako je intencija koliko sam ja vidio barem iz prijedloga predlagača da se tek donese zaključak temeljem kojeg bi danas sutra raspravljali o poslovanju ovih trgovačkih društava. Isto tako moram reći, ja kao da čitam nekakve drugačije podatke za razliku od mojih kolega koji su ovdje paušalno proizvoljno, populistički više govorili o nekakvim svojim tezama, ili svojim nekakvih kreacijama, ja ne znam a da nemaju konkretne podatke. Ja to tvrdim, ja tvrdim jer imam pred sobom konkretne podatke i moji podaci sasvim drugačiji su od mojih prethodnika koji su ih iznosili ovdje i po meni na neki način i obmanjivali hrvatsku javnost. Mislim da to nije dobro, ja sam u više navrata govorio da takav način rasprave nije dobar za Hrvatski sabor, trebamo ako raspravljamo raspravljati apsolutno argumentirano i na temelju vjerodostojih pokazatelja i podataka. Pa evo ovdje pred nama se nalazi prijedlog Kluba zastupnika <PARTY>-a, koji je po meni jedan interesantan prijedlog i kojeg Klub zastupnika <PARTY>-a naravno neće podržati je li. Naime, radi se o Prijedlogu zaključka o trgovačkim društvima od posebnog državnog interesa koji glasi. "Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da jednom godišnje Hrvatskom saboru podnese izvješće o poslovanju trgovačkih od posebnog državnog interesa, posebno sa osvrtom na javna i državna društva." Namjera predlagatelja, kako se to može iščitati iz ovog šturog obrazloženja uz prijedlog zaključka, jeste omogućiti hrvatskoj javnosti uvid u poslovanje trgovačkih društava od posebnog državnog interesa s jedne strane, a s druge strane stvoriti pre
Hvala lijepo. Kolega Bačić, kad govorite o nedorađenim i nedovoljno razrađenim institutima, ja bih rekao da je izvanredni upravitelj upravo jedan od tih. Kad govorite o dobavljačima, odnosno vjerovnicima i njihovom novcu ja bome nisam dobio dojam, niti sad su svi u istom položaju, niti da su svi zadovoljni, niti da su svi entuzijastični oko savjetnika i cijelog procesa u Agrokoru. Kolega Bačić, sud imenuje izvanrednog povjerenika, ali ga jedini ovlašteni predlagatelj je Vlada RH. Kolega Bačić, u Hrvatskoj se zakoni pišu po niskoprofilnim restoranima, a ne po ministarstvima i u ovom Visokom domu. Zato je ovaj zakon važan. Znate zašto je još važan? Zato što je dobar, loš i znao. A znate tko je znao? Premijer je znao. Sve je znao. Zato je ovaj zakon važan i zato je transparentnost itekako važna kolega Bačiću.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Povrijeđen je članak 208., a to znači samo je predsjedatelj osoba koja može davati riječ u ovom Saboru. Naime, ja smatram da je naša osnovna pozicija za ono zašto smo izabrani da možemo slobodno govoriti, da kažemo ono što mislimo, a da pri tome onda ne doživljavamo situaciju koja je upravo povreda članka 214., a to je da sa naših strana, naših kolega zastupnika dobivamo situaciju da se remeti red na sjednici i da ne možete reći ono što mislite. Možda se to nekome ne mora sviđati, a ukoliko zastupnik nije zadovoljan vašim objašnjenjem, onda može primijeniti članak koji lijepo kaže koji odbor nakon vašeg pojašnjenja može njemu dati zadovoljavajući odgovor u roku od 24 sata. Hvala vam.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovani izvjestitelji, kolegice i kolege. Pred nama je izvještaj o hvale vrijednom poslovanju jedne financijske servisne institucije koja je počevši od 2002. godine započela transformaciju iz pasivne pozicije zagarantiranog poslovanja Državnog zavoda za platni promet u uspješno tržišnu ustrojenu financijsku tvrtku. Prometom unutarnje organizacije djelovalo se na uspješnu poslovnu transformaciju i prilagođavanje na nove tržišne uvjete poslovanja. Na žalost 2004. godina nije obilježena takvom kvalitetom i optimističkim promjenama i više ukazuje na izvjesni zastoj u organizacijskim nastojanjima. Desetgodišnje prijelazno razdoblje reformiralo je i uspostavilo nove odnose na financijskom tržištu što je FINA-i bio poticaj za razvoj moderne i dinamične tržišno orijentirane financijske kompanije. Dakako takav optimizam nije bio prisutan početkom 2002. godine kada je donesen Zakon o Financijskoj agenciji i kada se započinjalo poslovati sa svim naslijeđenim zaposlenicima sa materijalnom i poslovnom neizvjsnošću. No svakako najveća kvaliteta u transformaciji ove tvrtke očitovala se u ponudi svojih vlastitih novih proizvoda i usluga čemu je nužno prethodila unutarnja reorganizacija. Snažno i konzistentno ulaganje u tehnološke inovacije i kadrove, redizajn informatičkog sustava ponudilo je hrvatskom gospodarstvu visoko kvalitetna rješenja. Ovakva poslovna strategija afirmirala je FINA-u u respektabilnog poslovnog partnera banaka, Hrvatske narodne banke i državne u brojnim projektima kao i drugim poslovnim subjektima, ali i građana. Suradnja sa bankama naročito se očituje u ponudi usluga servisa i resursa, uspostavi maloprodajne mreže za tržište, financijskih usluga, sustava za međubankarski obračun, "outsourcing" tehnologije, informatičke infrastrukture, itd. FINA u 60% svog prihoda ostvaruje upravo uspješnim poslovanjem sa bankama. Mislim da u vašim tablicama piše 56% za 2003. godinu. Prepoznata kao odgovorna
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegica je ustvrdila kako državnih investicija nema i da se ne pokreće Hrvatska što nije točno. A točno je, uvažena kolegice, da <PARTY> i koalicijski partneri pokreću Hrvatsku, a što je vidljivo na svakom koraku lijepe naše. Od nastavka izgradnje autocesta, mostova, škola, bolnica i da ne nabrajam dalje. A sasvim je jasno zašto to vi ne vidite iz svoje perspektive. A ne vidite iz straha, kolegice, što će nakon pokretanja Hrvatske <PARTY> na vašu žalost još dugo, dugo vladati Hrvatskom državom.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, njegovi suradnici, poštovani izvjestitelji, kolegice i kolege. Očito imamo zastupnika koji loše čuju pa misle da moraju vikati kada je potrebno tiho govoriti. Dakle, ja govorim ovdje u ime Kluba zastupnika <PARTY>-a i <PARTY>-a. Ja ću početi sa kratko, sa mojom ocjenom ovog izvješća. Dakle vi ste meni kao nestručnjaku u vašem području pojasnili puno stvari i kada bi iz nekih drugih općih karakteristika jednog grada ocijenio vaš rad rekao bih da je korektan, kvalitetan i da sam razumio, dakle kao laik da sam razumio ovo što ste htjeli reći. I rad koji ima 42 stranice, 4 tablice, 2 grafikona i priloga 6 koji su vrlo pregledni, iz kojih se može zapravo iščitati sve ono što ste htjeli napraviti je dobro napravljeno. I ja unaprijed ovo izvješće mogu reći u ime kluba, mi ćemo to podržati. No, vratiti ću se malo i na ono što mi se čini meritum stvari, o čemu bih htio govoriti, dakle vaši ciljevi revizije su bili utvrditi istinitost i vjerodostojnost financijskog izvješća, analizirati ostvarenje prihoda i primitaka, te rashoda, izdataka u skladu sa planom, provjeriti usklađenost poslovanja sa zakonima i drugim propisima, provjeriti ocjenu učinkovitosti korištenja sredstava i provjeriti druge aktivnosti vezane uz poslovanje ustanova. Ne znam šta su druge aktivnosti ali u svakom slučaju mislim da stavljajući u kontekst ovo izvješće a i sva dosadašnja izvješća u kontekstu onoga što radi Hrvatski sabor nameće se jedno temeljno pitanje a to je što mi tu možemo napraviti. Zašto je to tako i možemo sada tražiti odgovornost svih onih koji su, koji nisu radili u skladu sa zakonom? Konačno, ja mislim da to nije posao Hrvatskog sabora, mi to možemo prihvatit ili ne. Ne znam šta iza toga slijedi, ali očito je da ono kako ja shvaćam, uz činjenicu da je ovo za 2013. što je rekla kolegica, naglasila kolegica Rusak je besmislena priča danas. Ali jasno govori o tome da zapravo mi nismo dimenzionirali na pravi način ključni problem što j
Zahvaljujem g. predsjedniče. Ovaj set mjera je bio dužan, dobar i potreban. Međutim, mislim da primjerice Zakon o šumama koji se odnosi na OKFŠ i njegovim skretanjem prema poljoprivredi odnosno šumama, ipak i dalje OKFŠ ostaje kao parafiskalni namet, pošto je ugroženo čitavo gospodarstvo, ja mislim da bi trebalo razmišljati ne samo o prolongaciji ovakvih parafiskalnih nameta nego i o ukidanju njih, većina parafiskalnih nameta pogotovo kao što je rekao i kolega, moje plaćanje zakupa u poljoprivrednom zemljištu ali otpisivanje zakupa onda svima za jednu proteklu godinu a ne samo nekima otpisivanje i sad je vrlo važno reći kao nikad do sada da poljoprivreda ne može biti samo na tržištu, to je ono što smo govorili da nam je poljoprivreda sad značajna, dakle osloboditi poljoprivredu svih nameta i narediti stavljanje svih poljoprivrednih resursa u funkciju. Hvala.
Gospodine predsjedniče želim postaviti pitanje potpredsjedniku Vlade Polančecu ili predsjedniku Vlade. Naime benzinska afera je tek utihnula, građani se s pravom boje novih poskupljenja i s pravom su uplašeni za svoj standard, jer znamo da poskupljenje goriva izaziva lančana poskupljenja. Ne znamo kako se predviđa daljnji tijek privatizacije INA-e, modernizacija rafinerije kasni šest godina i sigurno je jedan od uzroka nedavne afere. Gospodine potpredsjedniče molim očitovanje o programu modernizacije rafinerija i formiranju tijela koja će pratiti realizaciju tog programa kada već izgleda nadzorni odbor to nije u stanju. Inače mi u <PARTY>-u podupiremo smjene odgovornih. Naime kad se pojavio problem u pošti, tada je odgovarao prvi čovjek, dakle za nerad i nered slažemo treba se odgovarati. Međutim kad je nastala benzinska afera koja je potresla Hrvatsku, onda nije odgovarao prvi čovjek. To su doista neobični kriteriji i ja se iskreno nadam ukoliko dođe do sljedećih poskupljenja da neće biti kriv portir ili daktilografkinja ako nemaju zaštitu ni jednog predsjednika ili bar utjecajnog političara. Pa ja se nadam da ćemo bar mi zastupnici imati izvješće investicijskog odbora i novog nadzornog odbora pred kojim jesu zahtjevni zadaci, ali se isto tako nadam nečem što očekuju građani Hrvatske, a to je odgovornost za nerad i nered bez obzira na političku podobnost i zaštitu. Jer nemojmo, svi smo ovdje dovoljno dobro informirani i svima nam je jasno zašto netko može otići za odgovornost, a zašto nekad odlazi netko drugi. Pa samo inzistiram da odgovornost ima ime i prezime kao i svaki krivac.
Gospodine potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovane kolegice zastupnice. Evo mi smo uoči danas uoči ove rasprave imali i sjednicu saborskog Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost gdje smo razmatrali izvješće Hrvatske policije za 2020.g. pa onda i onaj segment koji se odnosi na sigurnost u prometu i to je izvješće dobilo pozitivnu ocjenu, nitko nije bio protiv, bilo je nekoliko suzdržanih glasova. I opća ocjena je da policija dobro radi svoj posao, da je postigla i postiže napredak u smislu sigurnosti prometa na cestama. I sada imamo pred sobom raspravu o jednom zakonu o kojem je raspravljao matični odbor u kojima su pojedini zastupnici također iznosili svoje prijedloge, ali mi smo taj zakon pustili u proceduru u prvo čitanje, tako da bi se i u raspravi u ovom Domu mogli iznijeti svi prijedlozi i mišljenja koja onda naravno će predlagatelj razmotriti. Prema tome, nismo mi na odboru usvajali ili ne usvajali zakon nego smo ga pustili u proceduru da o njemu možemo raspraviti. Dakle, kada je u pitanju ova tematika postoje obveze kojih se ljudi u prometu moraju držati i za sve te obaveze postoje i neke zapriječene sankcije. Možete recimo imati položeni vozački ispit, ali to nije dovoljno, morate uz sebe imati vozačku dozvolu jer ako je nemate platit ćete kaznu. Kaznu ćete platiti i ako je niste na vrijeme produžili, to ne znači da ne možete ... tako je, to ne znači da niste sposobni upravljati motornim vozilom i naravno ako ste političari onda će to biti i više od novčane kazne, jel tako, tu se slažemo. Dakle, mi u Zakonu o sigurnosti prometa na cestama imamo obvezu imati prvu pomoć u vozilu, znamo da ona mora zadovoljavati određene standarde, znamo da mora biti valjana, ali nije predviđeno ni tko kontrolira imamo li mi tu prvu pomoć niti je zapriječena nikakva sankcija. Mi u Klubu zastupnika <PARTY>-a držimo kako je obveza da imamo kutiju prve pomoći bez toga jednako ozbiljna kao da nismo predvidjeli tko kontrolira obvezu korištenja sigurnosnog pojasa u vozilu il
Zahvaljujem uvažena potpredsjednice Sabora. Kolega Milinković lijepo ste nabrojali sve kemikalije, vrstu opasnosti, prijevoz, izvoz, uvoz, kako se s njima koristiti u kućanstvu, koliko su one opasne. Ali samo evo jednu repliku da spomenem, na Krku u DINA-i je uskladišteno tone i tone opasnih kemikalija u rezervoarima koji su već upitne vrijednosti, u kojima se već godinama nije proveo ni inspekcijski nadzor i koliko dugo će te kemikalije izdržati u tim rezervoarima, a propuštanje tih rezervoara predstavlja jednu eko bombu za ovaj kraj. Hvala.
Zahvaljujem poštovani kolega Kalmeta. U pravu ste vi, jasno je to svima i nitko izričito ne govori niti prognozira bilo kakvu profitabilnost željeznica pa ni ja. Međutim, možda sam se ja krivo izrazija. Dopuštam da je to moja greška, ali složit ćete se sa mnom sigurno da nije svejedno da li ćemo eventualno osmislit neki model u suradnji možda eventualno sa nekim strateškim partnerom koji će stvarat manje gubitke. Složit ćete se zasigurno sa mnom da sadašnji model, dosadašnji model je producirao iz godine u godinu sve veće gubitke da nismo nalazili pa ni vi kao resorni ministar niste uspjeli naći odgovor na pitanje kako dovesti željeznicu u elementarno prihvatljivo stanje. Pri tome jasno nisam aludirao na bilo čiju pojedinačnu odgovornost nego sam konstatirao stanje koje je izgenerirano u posljednjih par decenija. Posljednjih par decenija željeznica atrofira i neke stvari koje su se događale u našoj bližoj prošlosti su samo dodatno ubrzale taj proces. I sad smo tu di jesmo. Da li država sama ima postojećim modelom upravljanja snage za postaviti željeznice na noge? Ja osobno sumnjam i mislim da moramo koristeći pozitivna iskustva nekih drugih zemalja tražiti modele koji će taj sustav učiniti manje gubitaškim ajmo to tako nazvati. Jer nije nam svejedno hoćemo li morati dati subvencije 200 milijuna kuna ili ćemo morati dati milijardu kuna godišnje. Mislim da 800 milijuna ili 700 potencijalnih, 500, govorim napamet, je vrlo bitan faktor u ukupnim financijama ove zemlje. A što se tiče Jadrolinije upravo u tom dijelu linijskog prijevoza to vi jako dobro znate, a znam i ja kao čovjek s mora i struke u mnogim se situacijama pokazalo da su privatni brodari, nerentabilne linije pokrivali sa znatno manjim subvencijama od države nego što je to bila spremna učiniti Jadrolinija. Poštovana kolegice Lovrin maloprije sam rekao da dolazim iz Šibenika ne s jednog planeta koji je onako u filmovima bio apostrofiran kao planet super ljudi i nikad nisam za sebe tvrdio niti se tako osjećam
Hvala. Kolega Stazić je u svojoj velikoj brizi za Karlovac koja je sad i veća jer kolegica Ingrid koja je tu brigu dijelila s njime nema ovdje spomenuo političku korupciju. I kao primjer naveo da je stranka stranki davala novac, spominjući <PARTY> i stranku umirovljenika. To nije točno. U Karlovcu je postignut sporazum između te dvije stranke, koliko sredstava će se osigurati za rad političkih stranaka u okviru gradskog proračuna. Poštovani kolega, vijeće, općinsko vijeće, gradsko vijeće donosi odluku o raspodjeli sredstava i osiguranju sredstava za rad političkih stranaka i takav je sporazum naveden, a nije nikakva trgovina i nikakva transakcija između <PARTY>-a i <PARTY>-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministrice sa suradnikom. Područje elektroničke tehnologije je ovdje specifično područje elektroničkih medija a koje javnosti je dostupno, najrazvijenije područje ljudske djelatnosti u zadnjih 50 godina. Predložene Izmjene i dopune Zakona o elektroničkim medijima su u jednom svom dijelu naprosto napredne. Osuvremenjuju razmišljanja, stavove, gledišta i tim i zakonske akcije u odnosu na moderne elektroničke medije. 21. članak Izmjena i dopuna Zakona skoro u potpunosti zadovoljavaju trenutne poglede ali i potrebe za aktivno i pozitivno djelovanje svih aktera u elektroničkim medijima. Zakonom se štite univerzalne vrijednosti, kultura, jezik, posebnosti i različitosti, manjinske skupine, te razni interesi brojnih sudionika civilnog društva. Od svih predloženih izmjena i dopuna mi u <PARTY>-u dodatno bi apostrofirali samo neke aspekte predmetnog Zakona. Prvo treba nešto reći vezano uz lokalne i regionalne televizije i postaje u Republici Hrvatskoj. Jasno je da su sve televizije u Hrvatskoj za Hrvatsku, odnosno njene građane važne, kako one s nacionalnom koncesijom tako i one sa lokalnim koncesijama. Televizija današnje doba još uvijek apsolutno glavni i najvažniji izvor informacija prijenosnih, kulturnih, znanstveno-popularnih, edukacijskih, zabavnih programa. To konzumiraju svi građani i građanke bez obzira na stupanj obrazovanja, vjeru, spol, rodnost ili dob. Kao što svaka druga djelatnost nema samo dohodovnu stranu tako i TV produkcijska djelatnost ima puno širi značaj i ulogu od stvaranja profita. Ali kada i pomislimo na stvaranje profita radi se o djelatnosti od općeg značenja kao što su mediji, u ovom slučaju TV produkcija, odgovornost takvih, odnosno tih poduzeća trgovačkih društava je neusporedivo veća od raznih drugih djelatnosti. Današnji mediji su isto ili čak i više od politike odgovorni za krajnje kreiranje društvene atmosfere. Mediji su odgovorni od prijenosa elementarnih informacija do kategorizir
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa dobro kolega Bulj, ja sigurno nisam navikao na takav način rasprave i to vi vrlo dobro znate iako ovih dana često puta ste me prozivali iako nisam tu, ja sigurno neću na takav način se spuštati pa makar i ne bio više nikad u Saboru, sigurno neću tako komunicirati i to vi vrlo dobro znate da ja neću na tu razinu. Ali što mi drugo ostaje nego reći, ja nisam rekao deset puta „vjerujem“ nego sam rekao svega dva puta. Ali nema veze i da sam i deset puta rekao na takav način, sigurno neću raspravljati ni diskutirati jer pomalo to djeluje uvredljivo, to morate priznati, ali pošto ja vas znam i vi znate mene, ja vam neću uzeti to ni za zlo, ni za ovo ni za ono. Prema tome, ne trebate se brinuti jesam li povrijedio Poslovnik ili nisam povrijedio, smatram i držim još uvijek da ćemo kroz drugo čitanje, znači vi sada pozivate da se povuče. A imamo prostora za drugo čitanje. Znači u drugom čitanju, evo sad ću reći, vjerujem da će se iskristalizirati i da će prijedlozi pa i od mog kolege Pranjića kojeg cijenim kao mladog kolegu i suradnika kojeg ste vi između ostaloga nesvjesno isto rekli da je lokalni šerif jer ako smo svi lokalni šerifi, onda je i on lokalni šerif jer je naš kolega i on je gradonačelnik a da ne govorim dalje nema smisla. Mislim da smo se jako razumjeli. Prvo čitanje i ima prostora za popravni puno toga. Stvarno nisam htio reći povreda Poslovnika, 238. članak je iznošenje neistina, ova zadnja činjenica, još sam kolegi Bulju jutros, rekao sam 238., još sam jutros kad me pitao na kavi za ovaj dio o nezaposlenosti na području Trilja, rekao da je iznesen netočan podatak i da je upravo suprotno onog što je on rekao sad tj. grad Trilj 33,4% je smanjio nezaposlenost u prošloj godini. ne, Cvitan, nisam ja rekao. Ja se slažem s vama. Gospodine Bulj, ja vas nisam prekinuo. Ispričavam se. Ništa ne cvjeta i nije tako kao što vi govorite. Ali nije ni tako crno kao što vi govorite. Ja sam ipak, htjeli vi to ili bilo vam drago ili ne,
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana pravobraniteljice 2020. godina je bila teška godina zbog pandemije, prouzrokovala je poteškoće svim građanima i u svim segmentima našeg društva i svakako vi ste o tome progovorili. Naročito bi se osvrnula na otežano poslovanje ekonomskih subjekata i poteškoća na tržištu rada. Vlada RH je 11,5 milijardi usmjerila na očuvanje radnih mjesta odnosno na očuvanje gospodarstvenih subjekata. Između ostalog u to je uključila i zaposlenike u zaštitnim radionicama odnosno integrativnim radionicama koje zapošljavaju osobe sa invaliditetom, po zaposlenom 4.000 kuna. Molim vas vaš komentar kako ocjenjujete te mjere kakav su imale efekat?
Hvala lijepa. Pa evo ja bih ispravio kolegu Marasa kad veli da politika podržava netransparentno vođenje javnih, trgovačkih društava. To nije točno. Ako je netko nešto radio krivo to sigurno nije radio pod zaštitom svoje stranke ili politike, nego isto tako ako govori ovdje što se dešava na državnoj razini ja bih ga podsjetio da <PARTY> ono kako je rekao kolega Kulušić na lokalnim razinama, a ima dosta županija i općina gdje su sada na vlasti. Smijenili su sve ljude koji su imali stručne spreme i sposobne ljude pogotovo u Županiji varaždinskoj i postavili isključivo svoje ljude koji često puta nemaju ama baš nikakve veze sa firmama di su postavljeni u nadzorne odbore za predsjednika nadzornih odbora itd. Dakle, rekao bih da prvo trebate ako i proklamirate takvu politiku onda je provodite u djelo tamo gdje obnašate vlast. Hvala lijepa.
Ako je, kolegice i kolege, visoko obrazovanje smisao cjelokupnog obrazovanja, ne samo zato što je njegov završetak nego zato što je njegov najviši dio, između ostalog zato jer je jedina osnova za visoku tehnologiju i njezin razvitak i na taj način konkurentnost zemlje, onda nažalost ni sa visokim obrazovanjem situacija nije puno bolja. Dapače, ona je u nekakvim međunarodnim mjerilima još tragičnija. Naime, uobičajeno je u razvijenom svijetu da osobni dohoci i izdatci za osobne dohotke u znanstveno-istraživačkim ustanovama nikako ne prelaze 60%. Idealno je stanje dakle 40% osobni dohoci, 40% razvoj i 20% materijalni troškovi. U našem slučaju, kolegice i kolege, imamo situaciju koja je dosta zabrinjavajuća. S jedne strane, za znanstvena istraživanja imamo u jednom trenutku indeks od 101, to su tzv. projektna znanstvena istraživanja, ali je zapravo taj iznos svega 126 milijuna kuna. Šta se može istražiti sa 126 milijuna kuna u jednoj zemlji od 4 i pol milijuna stanovnika možda možete i sami predočiti. Međutim, da bi znanstvena istraživanja uopće mogla funkcionirati, da bi se rezultati znanstvenih istraživanja mogli prodiskutirati potrebna su vam stručna društva, da biste ih mogli objaviti potrebni su vam znanstveni časopisi, da biste mogli svoje spoznaje podijeliti sa svijetom i ispitati u svijetu potrebni su vam međunarodni znanstveni skupovi. Da biste mogli biti u toku sa zapravo zbivanjima u svijetu i u znanosti i da biste mogli znati da slučajno ne istražujete ono što je u svijetu već istraženo i potvrđeno, potrebne su vam pretplate na inozemne znanstvene časopise. Dakle, potrebna je cjelokupna infrastruktura. Pogledajte kako infrastruktura stoji u našem proračunu. Za domaće znanstvene časopise izdvojili smo 5 milijuna kuna. Ni jedan znanstveni časopis osim najvećih i najrenomiranijih u svijetu ne prolazi bez subvencija. Mi imamo za sve znanstvene časopise u Hrvatskoj predviđeno pet milijuna kuna ili imamo zapravo predviđen 51% od onoga što je bilo lani. Za znanstv
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. U ime kluba Živog zida i <PARTY>-e, molim stanku od 10 minuta da bismo se dogovorili unutar kluba kako ćemo glasati o točkama 238., budući da nemamo ujednačeno stajalište, ti zakoni koje treba izglasati su samo kozmetičke prirode. Ja ću ih usporediti sa prugom Zagreb-Savski Marof, na kojoj je brzina 60 km/h ako promijenimo pragove na toj pruzi i dalje će ostati brzina 60 km/h ma da vlakovi mogu voziti 120 km/h. Dakle, ovakvim kozmetičkim promjenama mi nećemo omogućiti da ljudi dođu na zelene grane sa svojim ovršnim postupcima, nego ćemo i dalje omogućiti da se ovrhe bjesomoćno provode, prema tome, mi moramo razmotriti te zakone i moramo vidjeti hoćemo li ujednačeno glasati ili ćemo glasati po svojoj savjesti. Jer određeni pomak ipak je tu. Hvala.
Zahvaljujem se predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Pred nama je konačni tekst prijedloga zakona izmjena i dopune Zakona o zaštiti okoliša jer ovo je drugo čitanje i ja ću podsjetiti samo na razloge zbog čega smo išli u izmjene i dopune Zakona o zaštiti okoliša. Naime, izmjenama i dopunama se pristupilo isključivo zbog zaprimljenih eu pilota i povrede prava. Naime, najveći dio odredbi predmetnih direktiva i uredbe već je prenesen u hrvatsko zakonodavstvo te se ovim zakonom provodi samo dodatno usklađivanje i prijenos preostalih odredbi jer ukoliko to ne uradimo prijete nam piloti odnosno moguća penalizacija RH za ne implementaciju odredbi direktiva koje su na snazi u okviru EU. Zakonom smo upravni poredak RH radi dodatnog usklađivanja s pravnom stečevinom EU prenijeli odredbe četiri direktive i jedne uredbe. Direktiva 52/2014 govori o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš te smo iz te odredbe implementirali preciznije uredili postojeće definicije i korake u postupcima procjene. Propisali smo nadležnost u pojedinom slučaju mogućeg sukoba interesa, propisuje se i mogućnost produljenja roka za provedbu postupka ocjene o potrebi procjene i obavezu izrade obrazloženja određene odluke u rješenju. Naime, prema postojećem stanju prije ishođenja lokacijske dozvole ili drugog odobrenja za realizaciju provodi se postupak procjene utjecaja na okoliš i to prema stručnoj podlozi ocjeni odnosno studiji ili ocjena o potrebi procjene, a ovdje je stručna podloga elaborat za zahvate navedene u uredbi. Primjerice, procjena za navodnjavanje površina ispod pet tisuća hektara je i više, a ocjena se koristi za navodnjavanje površine ispod dvije tisuće hektara. Postupci procjene i ocjene prije donošenja odluke uključuju informiranje i sudjelovanje javnosti, stručnu ocjenu sudjelovanja jedinica regionalne i lokalne samouprave, nadležnost u provedbi postupka je na državnoj ili županijskoj razini. Ovi postupci su usklađeni sa odre
Hvala lijepo. Kolega Poropat, slažem se da su prostorni planovi, da je to osnova. To je dokument koji je preduvjet bilo kakvog razvoja, društvenog, gospodarskog, bilo kojeg razvoja. Međutim morate imati na, imati činjenicu u vidu da je u mandatu ove Vlade kada govorimo o prostornim planovima, da smo negdje sa 150 jedinica lokalne, 100, 150 jedinica lokalne samouprave koje su imale prostorne planove 2003. godine upravo preko nadležnih Ministarstava i županija da je gotovo 500 jedinica lokalne samouprave danas imaju prostorne planove. Prema tome to ne bi trebao biti neki ograničavajući faktor. A u svakom slučaju, u svakom slučaju bez, bez jednog dijaloga, bez jedne koordinacije, a smatram da će Vlada preko Ministarstva ili preko Agencije za poticanje malog i srednjeg poduzetništva i preko drugih državnih institucija i da ćemo … doći do željenog cilja bez obzira na političke odnose, kakav je ovdje u Saboru, kakav je u bilo kojoj jedinici lokalne samouprave neovisno o tome da ćemo korak po korak ići naprijed i mislim da je ovaj Zakon jedan veliki iskorak u pravcu novog … kada je riječ o razvoju gospodarstva. Hvala lijepa. Hvala lijepo. Kolega Korenika pa vidite, mislim da ovo što ste sad vi rekli ja bih izvukao jednu poantu iz svega toga, jednu, jedan vaš pogled, jednu filozofiju kad je riječ o državi, a to je da su apriori jedinice lokalne samouprave i država suprotstavljeni. Ja smatram da je to, da je država i općina i grad i županija i ovo što mi nazivamo državom. Prema tome treba gledati, treba to gledati kao jedno te isto, kao određene razine države, a sa ciljem društveno-gospodarskog razvoja. Ja smatram da i nije, nikad to nisam čuo niti od jednog načelnika, gradonačelnika da bi bio osnovni pokretač ili davanje stimulansa kada je riječ o razvoju gospodarstva veći proračun. Ne. Nego u prvom redu rješavanje zapošljavanja i rješavanje socijalnih problema na dotičnom području. A vi to što ste sad spomenuli za jednu jedinicu lokalne samouprave ja ću ilustrirati kontra