EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala vam gospodine predsjedavajući. Pa ispravljam niz netočnih navoda, jedan od toga je da struka nije dala pozitivno mišljenje na ovo. Pa ovako kolega Koračević, struka je dala pozitivno mišljenje. Da ste se malo više interesirali onda biste znali da je Agronomski fakultet i Šumarski fakultete uvaženi profesori i Mustapić i Petošić učinili su upravo jednu studiju meliorizacije koja se već i provodi. Pitajte stanovništvo što to znači za njih. Jednako tako radi vaše informacije, ali nemojte obmanjivati javnost, već se 10 godina provodi ispitivanje podzemne razine vode. Što to znači i koliko je to korisno? Naravno, a što se tiče činjenice dozvolite, je jedna činjenica da je vaš predsjednik stranke kao direktor poduzeća u stečaju.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Na kugli zemaljskoj se sigurno može proizvesti dovoljno hrane i to kvalitetne hrane za sve ljude i bez GMO-a i razlog postojanja problema s hranom su interesi različitih skupina. Kao što je rekao gospodin Katalinih biznis. Mislim da će se to sa GMO-om samo pojačati. Dakle nije problem u tome da mi ne bi mogli prehraniti ljudski rod nego je problem u pomanjkanju volje. Jedno od glavnih znanstvenih načela je predostrožnost, kada se kreće u određeni eksperiment a sve ovo sa GMO-om vjerujem da je jedan eksperiment se uvijek treba paziti da ako postoji opasnost od posljedica takvog eksperimenta ili implementacije tog znanstvenog otkrića da se jednostavno u to ne ide tako dugo dok se ne ustanovi da sigurno ne postoje opasnosti. Zato se slažem potpuno sa gospodinom Sinčićem i tu bi potpisao i to je moj cilj da se Hrvatska oslobodi GMO-a ne samo u ovom smislu da se ne sije i da se ne uzgajaju GMO proizvodi nego da se oslobodi od GMO hrane. Sad treba pogledati kako do toga doći obzirom na okolnosti i na nekakve naše snage. Što se tiče ovog zakona gospođa Nansi Tireli je stavila ona pokusna polja u kontekst tržišnog što ovaj zakon u članku 10.-tom direktno govorit protiv toga, znači oni ne bi smjeli imati prema zakonu nikakvu tržišnu mogućnost. To bi trebala biti samo pokusi zato da mi ako sam ja dobro shvatio ne moramo ovisiti o istraživanjima koje provode netko vani nego da se provode ovdje. Je li to moguće ograničiti? Koliko bi ta polja imala utjecaja na okolna polja? Može li se to izolirati od okoline, to trebaju reći stručnjaci, i uopće je li potrebno da mi vršimo nekakve pokuse ili mi već imamo dovoljno znanstvenih pokazatelja da ne trebamo pokuse raditi nego jednostavno da kažemo mi to ne želimo. Druga stvar, gospođa Tireli je govorila o jednom savjetniku. Moram reći da Vlada RH ima svoje vijeće za GMO koje je njezino savjetodavno tijelo, prema tome Vlada će se sigurno konzultirati i sa tim vijećem. Ja ovaj zakon iščitavam pogotovo što
Hvala potpredsjedniče. Kolega Grmoja, slušao sam pozorno vašu raspravu i neću se referirati na veći dio onoga što ste govorili o čemu kolege raspravljaju nego na vaš uvod. Čuvši da imate namjeru, jer složili smo se svi da treba proširiti i još bolje razraditi ovaj zakon, da imate namjeru da se uvede i dopisno glasanje u izborima prilikom biranja. Meni prva asocijacija na ono što se događa u susjednoj Bosni i Hercegovini. Mislim da dopisno glasanje bi bilo korak natrag u demokraciji iz jednog jedinog razloga jer znam da na ovim lokalnim izborima u Bosni i Hercegovini na stotine birača koji žive u Hrvatskoj nisu dobili priliku da dopisno glasuju jer im jednostavno materijali nisu došli iako su ih zatražili. Također, sjetite se evo što se je dogodilo i u Srebrenici gdje se tjedan dana broje glasovi i čeka se rezultat. Između ostalog šalju i materijale u Sarajevo na brojenje. Mislim da bi svakako dopisno glasovanje usporilo cijeli proces, trebamo više razmišljati o budućnosti i onome što se najavljivalo u tzv. digitalizaciji. Pa da možda idemo prema tome da se glasa putem interneta a ne poštom. Hvala.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Imao sam potrebu kolegi Prgometu replicirati, ne samo njemu nego više zbog toga što se u javnosti non stop priča kako u Hrvatskoj ima previše jedinica lokalne samouprave. Budući da sam dugo, dugo vremena proveo radeći taj posao ja bih volio znati na temelju kojih to kriterija se određuje da li nečega ima previše ili premalo. Sklon sam tome da se to ako se analizira da se kao i svaki projekt najprije napravi projekt, otvori široka rasprava pa da utvrdimo. Na primjer uspoređujući se sa Francuskom, Francuska ima 32 554 općine, ima 99 departmana i ima 36 regija čini mi se. I tako Francuska funkcionira od 1789., nije bilo poslije revolucije nije bilo nikakvih reformi. Svi ćemo se složiti da bi željeli da Hrvatska bude efikasna kao Francuska, u svakom pogledu, i političkom i ekonomskom. I zbog toga mi je želja kao čovjeku koji je dugo, dugo vremena zaista proveo u lokalnoj samoupravi da ako se govori o reformi lokalne i regionalne a time svakako i državne samouprave da se to radi na temelju dobro izrađenog projekta, projekta koji bi bio donesen u ovom Saboru čak možda i konsenzusom. Takvi projekti su se znamo i sami radili godinama, godinama u jednoj Danskoj. Kod nas to ide prebrzo se daju ocjene, da ne govorim ovo što je jučer kolega Boban rekao da smo lokalni šerifi itd. Važan je sadržaj, da li je netko efikasan, da li je netko dobar ili loš. Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege pred vama je Prijedlog odluke o izmjeni odluke o utvrđivanju obrasca zastupničke iskaznice. Na prošloj sjednici Sabora donijeli smo Odluku o utvrđivanju obrasca zastupničke iskaznice međutim kada smo u pregovorima sa tvrtkom koja je trebala izraditi ove iskaznice bili upoznati da je cijena te iskaznice negdje cca 100 tisuća kuna odlučili smo potražiti jednu jeftiniju varijantu za Hrvatski sabor kako bi se uštedili, uštedila sredstva iz Proračuna. I došli smo do rješenja no da bi to mogli realizirati potrebno je izmijeniti ovu Odluku, izvršiti jednu kozmetičku promjenu ali nužnu promjenu da bi se mogle izraditi ove iskaznice. Stvar je u tome da je potrebno izmijeniti članak 1. i obrisati riječi koji kaže da sadrže naizmjenične holograme grba Republike Hrvatske i slova Hrvatski sabor. Dakle to je neminovnost i nužnost da bi se izmjenilo, a ujedno i pretpostavka da bi se uštedilo 100 tisuća kuna za izradu ovih zastupničkih iskaznica. Toliko, mislim da je sve ostalo jasno. Hvala lijepa.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora. Cijenjena ministrice, pomoćnica ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Ovim prijedlogom zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulture odnosno kulturnih dobara uređuje se znatno toga. Naime, uređuju se vrste kulturnih dobara, uspostavljaju zaštite nad kulturnim dobrom, obveze i prava vlasnika kulturnih dobara, koncesije i koncesije odobrenja na kulturnim dobrima, mjere zaštite i očuvanja kulturnih dobara, obavljanje poslova na zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, obavljanje upravnih inspekcijskih poslova, rad i djelokrug hrvatskog vijeća za kulturna dobra, financiranje zaštite i očuvanje kulturnih dobara kao i druga pitanja u svezi sa zaštitom i očuvanjem kulturnih dobara. Stoga, u ime Kluba zastupnika <PARTY>-a Nezavisnih lista izražavam podršku ovom prijedlogu zakona. Ovim zakonom uspostavljaju se zaštite na kulturnom dobru koja će se provesti putem preventivne zaštite dobra za koje se zna da imaju svojstva kulturnog dobra. Koja zaštita ima ograničeno vremensko trajanje ili pak utvrđivanje svojstva kulturnog dobra što ima trajni karakter. Člankom 10. Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara propisano je da rok na koji se određuje preventivna zaštita za određena dobra ne može biti dulji od tri godine osim za arheološka i podvodna arheološka nalažišta u slučaju kojih ne može biti dulji od 6 godina do dana donošenja rješenja što me vjerujte osobno iznimno raduje jer je to do sada bilo doista u nedogled. A zašto? Mogu dokazati primjerice što u mojoj općini u kojoj postoji tzv. Biskupski dvor, odnosno dvorac, predivna kulturna građevina koja datira kao drvena kurija još iz 15.-og stoljeća a zidano građena iz 1821. godine koja je do 2009. godine bila u svojstvu osnovne škole. No eto, ja bih rekla sada ili nažalost ili doista na sreću izgrađena je nova škola a ovo zdanje, ovo prekrasno zdanje je doista prepušteno stihiji vremena. Pretpostavljam da je tako i u mnogim drugim gradovima i u općinama diljem RH. Jer zna
Zahvaljujem. Kolega Antunović je iščitala iz ove strategije da će pacijenti plaćati više i više, a dobivati manje. To je posve netočno. I poznato je da u Hrvatskoj pacijenti izdvajaju najmanje sredstava iz vlastitog džepa za vlastito zdravlje u Europi. Uvođenje privatnog zdravstvenog osiguranja, racionalizacija u sustavu, preraspodjela troškova unutar sustava i društva nikad nije odstupanje od solidarnosti. Dapače. Postavljam si pitanje da li je odbijanje ove strategije i nesudjelovanje u njenom poboljšanju <PARTY>-ov doprinos boljoj zdravstvenoj zaštiti? Hvala.
Hvala lijepo. Naravno pridružujem se ovim, ovoj zahvali, ali ono što je bitno i to je državni tajnik ovdje na početku naglasio. Mi po prvi puta sada ako usvojimo ovaj zakon svake godine ćemo u stvari preko bilance točno znati koji su to proizvodi, nekad ih je teško pojedinačno nabrojiti. Danas smo tu vidjeli zašto nema jednog ili drugog proizvoda, to je jednostavno nemoguće jednim popisom uskladiti da to bude uklesano u kamen, mislim da se tom bilancom svake godine mogu proizvodi koji ovaj možda u nekom razdoblju nisu bili strateški staviti kao strateški, a ovog što se tiče lijekova, cjepiva, protuotrova mislim da to vrlo jasno eksplicite piše i da je to vrlo, vrlo bitno kad dođe do ovakvih ugroza evo kao što je bila ova uzrokovana Covid krizom.
Hvala lijepa. Ja bih samo naveo razloge zašto tražimo milijun kuna za sportsko-školsku dvoranu u Dugom ratu. Općina Dugi rat broji 7 tisuća i 200 stanovnika. Imamo 8 sportskih klubova u kojima je angažirano 400 sportaša, osnovna škola Jasenice 687 učenika, vrtić 160 djece i kulturno umjetničko društvo 300 članova a imamo još i 5, 6 udruga. Svi ovi bi koristili tu dvoranu jer ovo je nije, ova gradska dvorana nego športsko-školska dvorana i mislim da milijun kuna bio bi poticaj a mi ćemo je ... ovu godinu započeti graditi. Tražim glasanje.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovana ministrice, kolege i kolegice, Odbor za pravosuđe je o ovim prijedlozima zakona raspravljao na dvije sjednice i to temeljem članka 73. Poslovnika Hrvatskog sabora u svojstvu matičnog radnog tijela. Na 4. sjednici održanoj 27. travnja 2004. godine razmatrao je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni kaznenog zakona koji je predsjedniku Sabora uputila Vlada Republike Hrvatske. U uvodnom obrazloženju predsjednik predlagača istaknuo je da je Vlada Republike Hrvatske promjenama kaznenog prava pristupila u dvije faze. U prvoj, u prvoj fazi predložene su neophodne i hitne promjene koje se prvenstveno odnose na usaglašavanje Kaznenog zakona s preuzetim međunarodnim obvezama. Usaglašavajući Kazneni zakon sa međunarodnim konvencijama Prijedlogom zakona propisuju se nova kazena djela kao što su zločin protiv čovječnosti, zapovjedna odgovornost, računarno krivotvorenje, računarna prijevara, primanje mita u gospodarskom poslovanju, zabrana kloniranja ljudskih bića i drugo, a isto tako izmjenjena su neka rješenja kao što je definicija zločinačke organizacije zatim promjena kaznenih djela protiv časti i ugleda radi uspostave potpune slobode informiranja bez utjecaja kazneno-pravne represije. S obzirom na aktuelnost i štetne posljedice djelovanja predlagatelj propisuje nova kaznena djela protuzaknitog građenja i protupravne eksploatacije rudnog blaga. U pogledu gospodarskih kaznenih djela mišljenje je predlagatelja da su značajne intervencije učinjene novelama iz 2000. godine. Voditelj radne skupine iz, iz, za izradu Prijedloga zakona istaknuo je da su za drugu fazu promjena Kaznenog zakona potrebna temeljita prosudba znanstvene stručne i političke javnosti u vezi kompleksnog pitanja represije i gospodarskih kaznenih djela. U raspravi su članovi Odbora podržali predložene izmjene i dopune zakona ocjenjujući ih dobrim posebice u dijelu koji se odnose na implementaciju međunarodnog prava. Na tekst Prijedloga zakona Odbor daje sljedeće
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice, kolegice i kolege. Ja bih se osvrnula vezano za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udomiteljstvu, najprije na reformu socijalne skrbi gdje je posebna pažnja posvećena razvoju van institucije i upravo je udomiteljstvo jedan od vrlo, vrlo bitnih čimbenika i oblika skrbi na koji način se zapravo puno bolje od smještaja u ustanove, smještajnih kapaciteta u ustanovama na koji način se zapravo baš želi, misli na kvalitetu života naše djece, ali udomiteljstvo do sada je premalo, zapravo udomitelja imamo premalo na razini cijele Hrvatske i to je nešto što nam je zadatak i cilj da udomiteljstvo bude puno raširenije. Tu pozivam odmah naravno i naše medije da se uključe u prezentaciju toga vrlo kvalitetnog i bitnog oblika skrbi i zaštite naših najmanjim i onima kojima je to najpotrebnije. Zašto idemo po hitnom postupku, isto tako zbog unapređenja upravo tog sustava udomiteljstva i njegovog neometanog funkcioniranja i što bržeg i kvalitetnijeg, jedinstvenijeg postupka kojim se sada izdavanja dozvola za obavljanje udomiteljstva osiguravaju efikasniji i djelotvorniji oblici i kvalitetnija skrb o korisnicima, osobito o djeci. Na taj način je ta skrb o djeci i o korisnicima puno kvalitetnija. Ja bih se najprije na postojeći Zakon o usvojenju. On sada propisuje bitno različiti pristup udomiteljstvu i uvjete postupka provedbe za izdavanje dozvola za udomiteljstvo što se u praksi pokazalo teško provedivim i uskladivim. Isti donosi pozitivno percipirane promjene iz pozicije prakse, a odnose se na standarde i na načela udomiteljstva specijalizirano, hitno te povremeno udomiteljstvo koje su u provedbi naišle na poteškoće koje je trebalo doraditi. Osim toga, novi Zakon o socijalnoj skrbi diktira usklađivanja ta dva sada zakona u odnosu na terminologiju, u odnosu na nadležnosti i u odnosu na prava korisnika. Intervencije novog prijedloga zakona o usvojenju su izvršene također i u cilju promicanja udomiteljstva što
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Gospodine Vidović vi ste u svojoj raspravi u ime kluba rekli toliko netočnosti da se vidi da o ovoj problematici ne znate baš previše, što i nije čudno. Predizborno obećanje Vlade, nije to predizborno obećanje Vlade to je predizborno obećanje kukuriku koalicije. Dakle, kukuriku koalicija, a ne Vlada je obećala objavu registra. Zatim tvrdite da je registar loš. Nije točno, registar je precizan, točan, onakav kakav bi trebao biti i onakav kakav je jedino bilo moguće napraviti. Nije kaže razjašnjeno što je neborbeni, a što borbeni sektor. Vrlo jasno je razjašnjeno što je neborbeni sektor. Neborbeni sektor su svi oni sudionici Domovinskog rata koji nisu izravno sudjelovali u borbenim operacijama, ali su bili u funkciji obrane zemlje uz dva svjedoka da se mogao regulirati status. Nije točno, to su partizani tako reagirali svoj status. Status branitelja se naknadno mogao regulirati kroz upravni postupak i jasno se zna što upravni postupak znači. I tvrdnja da su stambeno zbrinjavanje uglavnom provodile jedinice lokalne samouprave. odakle vam to? Pa nikada lokalna samouprava nije značajnije bila uključena u rješavanje ovog problema nego je to radila država. Činjenica je da je u pojedinačnim slučajevima lokalna samouprava bila uključena, ali 99% posla je odradila država. I tvrdnja da ne treba za provedbu stambenog zbrinjavanja ništa novaca je apsolutno netočna. Tek ćemo vidjeti koliko će novaca trebati za rješavanje ovog problema jer će pravo dobiti najmanje 45 tisuća ljudi, a do sada je riješeno negdje oko 35 tisuća ljudi i potrošeno oko 16 milijardi kuna za taj cijeli posao. Pa onda možete otprilike izračunati koliko će taj posao državu koštati. Hvala.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Čuraj, mi isto potječemo dolje iz Slavonije pa znamo situaciju po prilici kako se to gospodari našim šumama. Vidimo da je sve centralizirano u Zagrebu, Ministarstvo šumarstva što smatram da bi jedan dio ministarstva preseliti u Slavoniju, konkretno u Vinkovce jer znamo da imamo najkvalitetniji hrast u našem dijelu županije, dolje u Vukovarsko-srijemskoj. Evo primjer jedan, ako bi nekakav akumulator Strošincima dolje kod Gunje otišao na traktor oni se moraju obratiti Zagrebu i onda Zagreb mora odobriti, to je proces nekih 6, 7 dana da bi se traktor pokrenuo i stavio novi akumulator. Znamo da naše šume su kvalitetne, naravno da se režu, koliko sam informiran da se radi prirast, da se to siječe bar u onom dijelu našeg i da šume i da se navodno moraju rezati bez obzira na to da li potrebne ili nisu, ali najveći problem što se te iste šume i ti isti hrastovi izvoze u daskama ili trupcima. Koliko sam čuo informaciju negdje ovo ljeto, Spačva ne može dobiti, naša proizvodnja, dovoljno hrasta koliko bi trebali a kad bi dobili ono dovoljno koliko bi trebalo, onda bi mogli još zaposliti 100, 200 ljudi kao što je onaj Talijan jedno vrijeme htio napraviti u Vukovaru, to mi je rekao direktor da bi to napravili i sama Spačva kad bi sve uvjete dobili koje on traži. Prema tome, mi se moramo okrenuti našim firmama, što manje izvoziti, što više proizvoditi i prerađivati i napraviti gotovo proizvode i prodavati jer sramotno je da tolike godine samo režemo i izvozimo, to jednostavno postavlja se pitanje pameti, gdje smo to mi. Danas strojevi hvala bogu, nisu nedostupni, može se uvesti, mogu se napraviti da nam Talijani ne prodaju istu stvar koju mi možemo napraviti, da ne budu veći trgovci od nas. Šta mi to radimo, mi si moramo postaviti pitanje, imamo kvalitetu a mi tu kvalitetu prodajemo njima koji oni prodaju kasnije Njemačkoj i okolo jer sam to imao iz nekakvih izvora, da kažu Nijemci ne kupuju hrvatski hrast a moj jedan prijatelj koji je bio na
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko bih se samo komentirao vezano za Zakon o moratoriju na kredite dužnike zašto je on bitan. HNB je u svom priopćenju javno objavio odnosno prema preporukama Europske središnje banke odnosno europskog mehanizma za nadzor banaka iz Frankfurta su rekli godinu dana imate okvir svi poslovnim subjektima i građanima da ne idu u … potraživanja. Drugim riječima šta to znači? HNB odnosno regulator je već dao godinu dana svim poslovnim bankama kako tretirati potraživanja u svojim knjigama, što znači da banke već sada imaju mogućnost da to učine. Zbog čega je to bitno? Ukoliko ova kriza, svi znamo i svjesni smo da ne može završiti u tri mjeseca, ukoliko banke kreću sa naplatom potraživanja nakon tri mjeseca, već sada imamo problem sa likvidnošću jednostavno će isisat sav novac iz sustava. Ako poduzeća i građani nakon tri mjeseca im dođu na naplate svi ti iznosi, jednostavno onda kada se ekonomija treba vratiti ako budu prioriteti banke jednostavno će isisat sav novac iz sustava jel imaju instrumente osiguranja, oni se puno bolje mogu naplatiti od države, oni se mogu prije naplatit od države. I zbog toga je bitno da se smiri jel sada spašavamo ekonomski sustav, sada spašavamo gospodarstvo RH. Ne mogu banke nakon tri mjeseca biti u prioritetu u odnosu na državu i ne mogu biti u prioritetu u odnosu na druge dobavljače. I zbog toga je bitno, a sve zakonske mehanizme imaju da se vrlo kvalitetno sada kontrolira cjelokupni taj proces. Evo i zato je naša intencija bila da se ide s tim moratorijem na godinu dana, isključivo onima koji su u likvidonosnim problemima, isključivo onim građanima koji su na minimalcu i isključivo onima koji su ugroženi, da im se jednostavno da mogućnost da se u tom određenom periodu ljudi snađu. Ali ovo što cijelo vrijeme upozoravam, jednostavno najveći je nama strah likvidnost, likvidnost odnosno solventnost sustava, da sustav ne pukne u 6.mjesecu jel nećemo moći
Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice, dame i gospodo saborski zastupnici! Mišljenja sam da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju koji smo dobili na razmatranje došao u pravo vrijeme te će doprinjeti smanjenju bespravne gradnje, pogotovo smanjenju devastacije priobalnog područja. Uvođenje zaštitnog pojasa od tisuću metara od obalne crte i pojas mora u širini od 300 metara od obalne crte za svaku je pohvalu jer je obala naše najveće bogatstvo te ne trebamo dozvoliti njeno uništavanje. Svjedoci smo problema bespravne gradnje koja je zadnjih godina uzela maha. Za pohvalu je i što se prijedlogom zakona, izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju uvodi obveza dobivanja suglasnosti Ministarstva zaštite i okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva za donošenje prostornih planova i planova čiji se djelovi nalaze unutar tog zaštitnog pojasa. Smatram da je a u svezi članka 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju izdavanje suglasnosti Ministarstva za obavljenje stručnih poslova prostornog uređenja pravnim osobama odnosno ovlašten arhitektima dobar potez kojim će se povećati broj onih koji mogu raditi prostorne planove. Mišljenja sam da će time cijena izrade prostornih planova koje su jedinicama lokalne samouprave bila velika stavka u proračunu biti umjerenija. Pohvalno je u svezi sa člankom 9. donošenje prostornih planova za nacionalne parkove, parkove prirode i područja posebnih obilježja određenom strategijom i programom prostornog uređenja Republike Hrvatske koji je donosio Hrvatski sabor čime ćemo zaštititi naše prirodne ljepote. Vezano uz članak 14. kako će se i na koji način utvrditi koje općine mogu donijeti prostorne planove smanjenog sadržaja te što će biti kriterij za određivanje takvih općina, da li broj stanovnika, površina koja obuhvaćaju, geografski položaj ili proračun općine. Za pohvaliti je i odredba članka 16. prijedloga vezano za izradu idejnog rješenja za vlastite potrebe po
Gospođo zastupnice, uglavnom se slažem s vama, i s vašim izlaganjem i s vašim pitanjem. I upoznat sam sa situacijom na staroj zagorskoj magistrali. I da sad ne idem u povijest svega toga, vi znate dobro da se projektira, da je pojačan promet na njoj to ste i sami rekli, znamo iz kojeg razloga, bez obzira što je Vlada donijela odluku još prije par godina da se cestarina na autocesti Zagreb-Macelj, da se da popust dolje lokalnom stanovništvu itd. Ali svejedno, ta cesta je opterećena, ona je loša i to potvrđujem što ste sve i rekli. Ali želim isto kazati da kad je u pitanju ova paralelna cesta Zabok-Krapina koja je također želja žitelja Krapine, kako ne bi onda koristili autocestu, onda bi se manje koristila i zagorska magistrala, da je ona u projektiranju, i mi ćemo učiniti sve da čim prije, jasno sukladno prilikama i financijskim mogućnostima to počne. Što se tiče stare zagorske magistrale, rade se planovi rekonstrukcije i pojačanog uzdržavanja da budem točniji, pojačanog uzdržavanja te izuzetno važne, opterećene i kako ste i vi rekli, ja se slažem, loše ceste, tako da ćemo evo i ne zbog ovog pitanja, ali drago mi je da ste to i aktualizirali, tako da ćemo zasigurno slijedeće godine ići u značajnije zahvate pojačanog održavanja kroz razne programe na toj zagorskoj, staroj zagorskoj magistrali.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Dostupnost zdravstvene zaštite unutar Republike Hrvatske je izrazito neravnomjerna. Posebno je slaba u ruralnim krajevima i na otocima. Osim toga, kontinuirani odljev zdravstvenog kadra iz javnog u privatni sektor ili u inozemstvo osobito liječnika i medicinskih sestara kojih već u startu ima premalo dovodi do neujednačene kadrovske strukture odnosno do premalog broja zdravstvenih radnika na nekim područjima i u nekim djelatnostima. Vrlo slična situacija i s količinom i kvalitetom medicinske opreme potrebne za pružanje zdravstvenih usluga koja je također vrlo neravnomjerno raspoređena. Najvidljiviji pokazatelj ovog problema su liste čekanja posebno na pretrage ili zahvate u bolnicama zbog kojih čak i na područjima gdje je dostupnost zdravstvene zaštite formalno veća, na primjer u gradovima ona zapravo nije realna a prava građana na zdravstvenu zaštitu ostaju samo na papiru. Zabrinjava očita nezainteresiranost zdravstvene administracije da se proaktivno pozabavi njihovim smanjivanjem. Time liste čekanja zapravo potaju i najbolji marketinški alat za privatni sektor, odnosno tihu privatizaciju zdravstva. Upravo jedan od najgorih pokazatelja stvarnog stanja hrvatskog zdravstvenog sustava je pokazatelj smrtnosti od uzroka koji su se mogli izbjeći, dakle smrti koje se ne bi dogodile da su pacijenti imali pristup pravovremenoj i učinkovitoj zdravstvenoj zaštiti. Tu smo loši u Europi. Najveći udio ovih smrti u Hrvatskoj čine smrti od kardiovaskularnih bolesti, od karcinoma debelog crijeva i dojke. Još gore stanje je sa pokazateljem smrtnosti od uzroka koji su se mogli spriječiti, dakle uzroci koji su se mogli izbjeći boljom javno-zdravstvenom prevencijom poput raka pluća, bolesti povezane sa konzumacijom alkohola i prometnih nesreća po kojima smo također loši na trećem mjestu u EU. Na žalost, Hrvatska ne stoji bolje ni po drugim zdravstvenim pokazateljima. Premali je odaziv na screening programe ranog otkriva
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje današnje pitanje uputit ću ministru pomorstva, prometa i infrastrukture gospodinu Butkoviću. Poštovani ministre Hrvatski sabor je prije sedam mjeseci donio odluku i dao državno jamstvo za zajam Hrvatski voda kod Europske banke za obnovu i razvij što znači da HAC nije mogao podmirivati svoje financijske obveze, a kako je država bila garant za te obveze da ne bi došlo zbog nepodmirenja obveza do problema sa izvršenjem proračuna osiguralo se novih dodatnih 250 milijuna eura kredita za podmirenje dospjelih obveza i za restrukturiranje tvrtke HAC&SONS. Mislim da ovako parcijalno zaduživanje za podmirenja dospjelih obveza nije nikako dugoročno dobro za likvidnost bilo kojeg društva, a problemi likvidnosti HAC-a i autoceste Rijeka-Zagreb i Hrvatskih cesta su ogromno opterećenje kako za ta društva, ali sigurno jedna potencijalna prijetnja za stabilnost našeg državnog proračuna i mi ne možemo niti smijemo parcijalno rješavati ovako važne probleme. Znamo da je Milanovićeva vlada u prošlom sazivu išla na monetizaciju Hrvatskih autocesta, međutim zbog velikog pritiska javnosti od tog se odustalo, odvojila je iz HAC-a društvo HAC&SONS koje je danas posluje sa poteškoćama i gubitkom, a vi ste u prošloj vladi najavili da ćete cjelovito rješavati ovaj problem restrukturiranje poduzeća u cestovnom sektoru i financijski problem, te da po tom pitanju vodite intenzivne pregovore sa međunarodnim kreditnim institucijama. Pa moje pitanje bi bilo, kako teku pregovori sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj u vezi restrukturiranja cestovnog sektora? Koliki je iznos ukupnog duga cijelog sektora, koliki je dug dospio u ovoj godini 2017. na naplatu i naravno kako to mislimo podmiriti? Hvala lijepo ministre na odgovoru i drago mi je da Vlada pristupa cjelovitom modelu rješavanja ovog problema i u funkcionalnom i financijskom smislu. Ali mislim da ste svjesni koliko ovaj problem pobuđuje interes javnosti pa predlažem da kad budete i
Uvažena kolegice, slažem se s vama kad kažete da je u području zaštite osoba s invaliditetom postignut bitan napredak u podizanju kvalitete života u lokalnoj zajednici. Ali mislim da ćete se i vi složiti sa mnom i da je bitno naglasiti da još uvijek provedba pojedinih propisa nije na zadovoljavajućoj razini, a tome pridonosi okolnost da prava osobe s invaliditetom regulira oko 270 propisa, čime se otežava upoznavanje o njihovim pravima, a time i pristup pravima. Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Ovo izvješće je dosta temeljito i iscrpno i stoga ću se ja u svom izlaganju osvrnuti samo na one dijelove koje osobno smatram najvažnijima. U 2008. godini Ured pučkog pravobranitelja zaprimio je 1560 pritužbi, dakle nešto manje u odnosu na prethodnu godinu. Iz područja obiteljsko pravne zaštite tijekom 2008. godine u odnosu na 2007. povećan je broj pritužbi koje se odnose na postupanje centara za socijalnu skrb u predmetima obiteljskog nasilja. Dio pritužbi nadalje se odnosi na postupanje centara za socijalnu skrb u postupcima davanja mišljenja, odnosno prijedloga u sudskim postupcima radi donošenja odluke s kojim će roditeljem živjeti maloljetno dijete, određivanju načina i vremena susreta i druženje djeteta s drugim roditeljem. Iako sud donosi odluku, a mišljenje Centra za socijalnu skrb je samo jedan od dokaza u postupku. Građani i dalje doživljavaju Centre za socijalnu skrb kao tijela prema čijem mišljenju sudovi isključivo donose odluke. Kad govorimo o postupanju policijskih službenika u primjeni policijskih ovlasti pučki pravobranitelj ispituje povodom podnesenih pritužbi ili se ispitni postupak pokreće povodom saznavanja dobivenih putem medija. Tijekom 2008. godine postupano je u 45 novih predmeta. U proteklih nekoliko mjeseci svjedoci smo više puta ponovljenih izjava Ministra unutarnjih poslova i glavnog ravnatelja policije o nužnosti profesionalizacije koja će treba vjerovati rezultirati i profesio
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, pa evo na početku krize oporba je tražila, oporba je vikala da ćemo svi umrijeti od totalnog lockdowna, danas evo slušamo da trebali smo uvesti apsolutni lockdown. Mene to nekako zbunjuje. Kada se uvelo strože kazne za nošenje maski, e sad to ne valja, sad trebamo razgovarati sa ljudima. Znači imam osjećaj i želi čuti vaš komentar da li je to samo kritika radi kritike ili je to stvarna briga za zdravlje naših građana. S druge strane razgovarajući sa građanima i pitajući ih da li znate kako ste se zarazili ljudi danas ne mogu uopće više detektirati na koji način su se zarazili. Znači teško je uopće naći načina i naći razloga kako su se ljudi zarazili s kim su bili u kontaktu, tko je bio zaražen. Znači radi se o vrlo složenim postupcima, vrlo složenoj situaciji.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. … Još jednom zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Jučer je predsjednik Vlade u jednoj radio emisiji odbacujući prigovore oporbe da Vlada nema gospodarski program, odlučno izjavio da Vlada zna što želi. I ja mu vjerujem. Samo nije teško nešto željeti, nego je problem znati ostvariti to što se želi. Upravo ovaj rebalans proračuna pokazuje da Vlada ne zna kako ostvariti ono što želi i da nema gospodarskoga programa. Jer u već čuvenoj jamstvenoj kartici <PARTY>-e je građanima biračima najprije zajamčio smanjivanje poreza. Vidi li itko to smanjenje poreza u ovome proračunu ili u fiskalnim projekcijama do 2007. godine koje Vlada usvojila, a Saboru ih nije dostavila niti na znanje? I nakon najpozornije potrage u tim dokumentima ostaje samo činjenica da oni znače povećanje poreza, da znače povećanje potrošnje, da znače i potpuno razotkrivanje prave prirode i svrhe <PARTY>-ovih predizbornih jamstava. Već nakon 6 mjeseci. Ali problemi se ne zaustavljaju na pitanju vjerodostojnosti jamstvene kartice. Još više zabrinjava Vladin pristup rebalansu i shvaćanje uloge proračuna u razvojnoj politici. Vlada nas pokušava uvjeriti da je najveće dostignuće fiskalne politike smanjiti deficit državnog proračuna pod svaku cijenu. Morali bismo povjerovati da je bolja ona Vlada koja može osigurati niži proračunski deficit. Ustvari očekuje se od zastupnika i hrvatske javnosti da zatvore oči odbace postignuća fiskalne politike i prakse velike većine razvijenih, pa i tranzicijskih zemalja koje već desetljećima dokazuju da je bolja ona Vlada koja može osigurati održivost proračunskoga deficita radi financiranja razvoja a ne potrošnje. Ali naša Vlada ne priznaje ili ne poznaje takvu pozitivnu praksu drugih zemalja i uporno pronalazi razloge zbog kojih je navodno prisiljena smanjivati deficit. Nitko ne treba shvatiti da se zalažem za nekontrolirani deficit državnoga proračuna. Ja samo tvrdim da kontr
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega oko ovog drugog mislim sve je jasno i tu se apsolutno slažemo. Oko onog prvog, ja ću vas podsjetiti da je to bila jedna od mojih najdražih tema ZAMP. Sjetimo se toga. Ali evo kako ja volim reći radi hrvatske javnosti gospodo, uvaženi zastupnici i vama kolega to pitanje možda najbolje da uputite bivšem predsjedniku RH gospodinu Josipoviću. Čini mi se da on ima kompetentna znanja oko ZAMP-a, pa najbolje da to pitamo njega. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, pa moram priznat slušajući vaše rasprave, teško je ne složit se. Ali i ovo ste dobro rekli oko parterskog odnosa, to ne može biti odnos radiš na crno, radiš kontra propisa pa smo partneri, ne. Tu je vrlo bitna edukacija. Zato govorim o onoj objavi na web stranicama. Pa mi znamo ako vas policija danas zaustavi da moraš biti vezan, moraš imati vozačku, prometnu. Dakle, toliko smo educirani u tom djelu. Znamo da ne smijemo kroz crveno svijetlo. E to vrijedi i za gospodarstvenike. Ali poslovni klubovi, tribine, razgovori otvara, mi smo imali Dane otvorenih vrata inspektorata pa da ljudi vide da smo i mi od krvi i mesa bili. Dakle, taj jedan odnos partnerski, ali ne pod cijenu da je netko u minusu pa mu to toleriraš. Žao mi je što nije to prošlo i ranije što ste predlagali, ali nemojte se ljutiti to je taj odnos tadašnje pozicije bio kad vas nisu shvatili prema gospodarstvenicima i to nije bilo dobro. Slažem se i s vama da se definira partnerski odnos da imamo granicu u smislu što je to kada ide opomena, što je to kada ide prekršajni nalog. Zašto imat diskrecijsko pravo? Pa onda netko tumači ovdje ovako, ovdje onako. Hajmo točno propisati što ja volim reći od točke A do točke B koja su pravila, moramo ih se držati. I ono što ste lijepo rekli ne samo dignitet inspektora. Inspektor je dužan po zakonu čuvati dignitet osobe koja je podnijela prijavu. Zamislite vi jednog radnika koji podnese prijavu da mu poslodavac daje plaću na crno. Pa taj se čo
Poštovani predsjedniče Sabora, uvažene kolege i kolegice. Jučer su osvanule poruke mržnje i ustaško znakovlje na srušenom spomeniku na brdu Spas iznad Knina. Većina spomenika antifašističkoj borbi podignute su 60-ih i 70-ih prošlog stoljeća. Mjesta sjećanja u međuvremenu su najčešće postale mjesta zaborava. Sagrađeni su na lokacijama značajnih historijskih bitaka iz II. svj. rata i djela su tada vrsnih domaćih kipara i arhitekata. Takav je i spomenik na brdu Spas u Kninu. Betonski obelisk modernističkih linija, podignut je '69. g. u slavu poginulih u bitci za oslobođenje Knina koja je trajala oko mjesec dana i završila 4. decembra '44. godine. Partizanske jedinice 8. dalmatinskog korpusa oslobodile su grad a završetak ove bitke obilježava se i kad Dan oslobođenja Dalmacije. Ali je i ključna bila ova bitka za okončanje II. svj. rata na ovim prostorima. U to ime, na brdu Spas iznad grada podignut je spomenik iznimnih dimenzija visok 25 metara ali stropoštao se na tlo u godinama nakon '95. kada je organizirano miniran u dnu eksplozivom. Iako je riječ o spomeniku historijske važnosti i od državnog značaja, jedino što je Ministarstvo kulture 2007. g. napravilo jeste da je dalo načelnu suglasnost o njegovoj obnovi. Od tada nije učinjeno ništa. Krajem prošle godine, splitska udruga veterani Domovinskog rata i antifašisti pokrenula je njegovu obnovu. Njihov plan vratit je srušeni spomenik na listu povijesne—kulturne baštine i samim tim obnavljati ga. Kroz program javnih radova grada Knina očišćen je plato kod spomenika kao i sam spomenik. I nije kao što čujete, drugo trebalo da netko svoju frustriranost i netrpeljivost iskaže na ovakav način. Grad će ovaj slučaj prijaviti nadležnoj policijskom postoji, očistit će se spomenik ali ono što ostaje jeste spoznaja kako i nakon svih pokušaja u našem društvu nismo uspjeli naučiti nove generacije o pravim vrijednostima i poštovanju. Moramo se kao društvo zabrinuto zbog sve prisutnijeg rasističkog i netolerantnog govora mržnje u javn
Hvala vam lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, gospođe i gospodo zastupnici. Sa ove govornice sam najmanje 4 puta pozivao sve stranke u ovom Saboru da konsenzus, dakako u ime Kluba <PARTY>-a kada su bila u pitanju neke teme koje sam procjenjivao i mi u Klubu procjenjivali da su važne za državne interese. Radilo se o onom bezuspješnom pokušaju smanjenju PDV-a, radilo se o nacionalnim mirovinama, radilo se o zaštiti Jadrana, radilo se o liberalizaciji trgovine poljoprivrednim proizvodima, poznati protokol 7. Ove teme su u pravilu i prešućene ili ignorirane ili su prerasle u optužbe. I uvijek će biti i postojat će teme koje su važne za nacionalne interese i na kojima će se morati postići nekakav konsenzus. Nemam nikakve dvojbe da će tu biti prije svega teme važne za integracijske procese i za ekonomsku politiku zemlje. I danas bi bio spreman govoriti o potrebi jedne razborite analize o potrebi ulaska u ovaj stand by aranžman sa MMF-om da ne postoje neke notorne činjenice. Ovaj aranžaman je sklopljen unatoč zabrani ovog Hrvatskog sabora. Dakle, Vlada je učinila nešto što nije smjela učiniti. Ekvilibritsika sa kojom pokušava gospodin mionistar opravdati da to baš nije tako, mislim da je naprosto prozirna, i mislim da naprosto vrijeđa ovaj Parlament. Ovaj Sabor je zabranio da Vlada potpiše novi stand by arandžman prije nego što to Sabor odobri. Usuditi se napraviti ovakvu stvar, treba imati veliku hrabrost, ali treba onda imati hrabrost, pa priznati da dio ekonomske politike zapravo sa ovog Sabora, sa ingerencija ovog Sabora je prebačen na Međunarodni monetarni fond. U takvim okolnostima, mislim da je bespredmetno govoriti o traženju suglasja, jer prostora očito za to više nema, jer je stvar završena, bar što se Vlade tiče. Dakle, možemo govoriti samo o činjenicama. Ja polazim od činjenice koju ću pokušati potkrijepiti, objasniti. Vlada Republike Hrvatske potpisala je za Hrvatsku štetan stand by aranžaman. Dakle, zadnji stand by aranžman ocjenjujem štetnim
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Horvat, kada ste govorili o outsourcingu onda ste rekli da podržavate ali jasno u svojoj diskusiji ste rekli da za nešto bi se trebalo dosta preduvjeta napraviti. Ja ovdje moram reći uz ono što ste vi rekli da posebno male uštede mogu biti na čistačicama i na kuharicama, da sadašnja praksa nam pokazuje da ušteda možda može biti ali kvaliteta itekako pada. Dosadašnji outsourcing je upravo to pokazao da takve službe jesu na minimalnim plaćama zaposleni, ispod minimalne plaće ne može se isplatiti a kud i kamo puno veće obaveze zaposlenima kad odu u outsourcing i pokazuje se praktično da su ti ljudi na neki način raubani, da ti zaposlenici koji rade jednostavno fizički ne mogu kvalitetno ono sve napraviti što im poslodavac nametne, a sa druge strane i radi se određena ušteda na pojedinim sredstvima i pokazala je praksa da kvaliteta u tom poslu je puno lošija. Ono o čemu ste vi govorili a to podržavam da bi outsourcing imao efekta a to je pitanje kolektivnih ugovora, to je pitanje prava, to je pitanje socijalne pravde i ljudi koji rade da budu zaštićeni to mi danas nemamo. Prvo moramo stvoriti određene preduvjete a kada se takvi preduvjeti steknu onda tek možemo govoriti o outsourcingu. I na kraju uz taj dio praksa je pokazala da i sadašnja Vlada kada su u pitanju kolektivni ugovori zbog produžene primjene kolektivnog ugovora negdje oko 30 tisuća zaposlenika ima manja prava jer su prestali primjenjivati kolektivne ugovore na njih.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Zahvaljujem svima koji su raspravljali, još jedanput u ime svoje, jer sam ja to predložila. Ali svakako u ime Vlade republike Hrvatske, u ime svih koalicijskih partnera jer je to odluka koja je donešena i u razgovoru sa svim koalicijskim partnerima koji su gospodina Bošnjakovića podržali dakle predlažem Hrvatskom saboru da potvrdi Dražena Bošnjakovića da potvrdi za ministra pravosuđa u Vladi Republike Hrvatske. Na samom kraju dakako da moram reći rečenicu dvije oko tvrdnje zastupnice koja je govorila u ime Socijal-demokratske partije hrvatske, o tome da je Vlada zaustavljala reforme u pravosuđu. TA izjava je prije svega strašna uvreda za gospodina Ivana Šimonovića, ministra pravosuđa u Vladi Republike Hrvatske, koji je u Vladi znate bio kao neovisan i ta izjava zapravo hoće reći da je on pristajao na pritiske i na zaustavljanje reforme pravosuđa i svih procesa i da je on zapravo pristao, ne znam iz kojih razloga, svejedno ostajati u takvoj Vladi. Dakle, to je zaista uvreda prije svega Ivanu Šimonoviću, naravno oko uvrede Vladi, mi smo na to navikli i kao što vidite podnosimo to. Ali moram reći naravno da je to neistina, i zbog činjenice da je Vlada provodila. Jer Ivan Šimonović i Ministarstvo pravosuđa nisu otok u Vladi, nego da je Vlada provodila sve reforme, da je Vlada donosila sve planove, i ne samo da je donosila i akcijski plan za borbu primjerice, protiv korupcije nego ga je provodila, dapače Vlada je donijela i obvezu i akcijske planove za svako javno poduzeće, koje na temelju tog akcijskog plana provodi borbu protiv korupcije i niz drugih poslova, dakle ovaj posao je obavila Vlada Republike Hrvatske zato smo dame i gospodo otvorili poglavlje 23. Jer da je Vlada zaustavljala te procese onda poglavlje 23. ne bi bilo otvoreno. I ono što je naravno najstrašnije takva izjava ne šteti Vladi, takva izjava šteti interesima Republike Hrvatske, nacionalnim interesima. I to bi u <PARTY>-u trebali znati.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svi ćemo se složiti da je smanjivanje broja ministarstava tek prvi korak u reformi, ukupnoj reformi javne uprave. Međutim ako se ne prihvati ovaj amandman kojim se predlaže osnivanje obrazovne institucije za formiranje vodećih kadrova među državnim službenicima. To nije isti ovaj centar koji se osniva i akademija nije ista stvar. Taj će prvi korak ostati i jedini. Time bi se nužna reforma uprave ne samo usporila i odgodila već bi se na samom početku ona i zaustavila. Za mene je nevjerojatno da itko može očekivati da se bez uređenog sustava obrazovanja postojeća javna uprava može transformirati u moderan, učinkovit, kvalitetan, odgovoran servis građanima kao što stoji u programu rada Vlade. Hrvatska je jedna od rijetkih europskih zemalja koja uopće nema obrazovnu instituciju za visoke državne službenike. Svakim pa i najmanjim kašnjenjem u osnivanju ovakve hrvatske akademije javne uprave bespovratno se odričemo generacija novih visokoobrazovnih državnih službenika koji jedini mogu biti jamstvo da će se uspješno završiti sadržana reforma državne uprave, a time i da će se završiti i posao prilagodbe standardima i kriterijima Europske unije. Bez ovoga nema ispunjavanja tzv. Madridskog kriterija o institucionalnoj sposobnosti preuzimanja obveza iz članstva u Europskoj uniji. Zato za mene pouzdati se u to da bez dodatnog obrazovanja postojeća struktura državnih službenika može sama sebe reformirati. Jednako je u očekivanju da će pokojnici sami premjestiti groblje na kojem su pokopani, zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Zahvaljujem Vama gospodine saborski zastupniče na ovome pitanju. Pa kao što ste i sami konstatirali dakle, nakon zaprimljene, nakon što smo zaprimili, dakle, zahtjeve pojedinih tvrtki za odobrenje eksplatakcijskog polja Mala Vodica, pokrenuli smo usmenu i javnu raspravu, kojoj su se odazvale tvrtke prije svega Domin, tvrtka Domin d.o.o, u stečaju, zatim poduzeće za ceste iz Slavonskog broda, Cestar iz Slavonskog broda, Našice cement i tvrtka Brod koja je u vlasništvu hrvatskih branitelja, dakle, iz Slavonskog broda. Svatko od njih predložio je svoj način iskorištavanja …/Govornik se isključio, pa naknadno uključio/…poduzeće za ceste npr. predlaže investiciju temeljem koje bi se počela proizvodnja kamenog brašna, dakle, za građevinarstvo. Poduzeće "Brod" koje je u vlasništvu hrvatskih branitelja predlaže jednu ambicioznu proizvodnju posebne mineralne sirovine koja se može koristiti kao dakle, mineralno gnojivo u proizvodnji prije svega povrća, cvijeća, ali i u drugim, dakle, ratarskim proizvodnjama u Hrvatskoj. Našica cement, predlaže investiciju u proizvodnju industrijske sirovine za njihove potrebe. Poduzeće za ceste, rekao sam, dakle, klasičnu proizvodnju kamenog brašna, dakle, vapna za potrebe građevinske industrije. S obzirom da su sve ponude i svi zahtjevi imali određenih manjkavosti, ja sam zatražio od mojih stručnih službi da zatraže dakle, dopunu zahtjeva sa konkretnim postavljenim pitanjima. I mi odgovore na ta pitanja u ovom trenutku i analiziramo. Ono što vam mogu sa sigurnošću reći da će ocjena i konačna odluka biti donesena u sljedećih 15.-ak dana. Što se pak tiče vašeg pitanja koje ste postavili u pisanom obliku, moram reći da nisam primio takav dopis, potražiti ću ga u ministarstvu, vrlo rado ću vam odgovoriti. Kao što ću vam i vrlo rado poslati kompletnu analizu nakon što donesemo konačnu odluku. A ona će biti donijeta u sljedećih 15-ak dana upravo zbog činjenice da na ovom eksploatacijskom polju možemo zaposliti
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim pristojbama pokazuje kako je važan koordinirani zajednički rad tijela državne uprave. Dobro osmišljenim rješenjima na različite načine može se utjecati na poboljšanje kvalitete života i rada. Sigurnost građana prioritet je svake države. Vlada Republike Hrvatske osmišljenom i sveobuhvatnom politikom na različite načine pridonosi ostvarenju ovog cilja. Tako se ovim izmjenama i dopunama Zakona o upravnim pristojbama pojačava nadzor nad oružjem uvođenjem pristojbi vezanim uz skladištenje eksplozivnih tvari te povećanjem pristojbi vezanih uz prijevoz oružja i eksplozivne tvari. U skladu s odredbama novog Zakona o strancima ovim izmjenama Zakona o upravnim pristojbama uvode se pristojbe na zahtjeve za odobrenje privremenog boravka, uređuje se upravna pristojba za sve vrste viza dodatno s obzirom da prekasno podneseni zahtjevi za izdavanje viza stvaraju dodatne troškove za diplomatske misije odnosno konzularne urede Republike Hrvatske, utvrđuje se posebni iznos pristojbe za žurno izdavanje viza. Ove izmjene i dopune Zakona o pristojbama donose i ukidanje jedne vrste pristojbi koja nije poticajna u novim uvjetima ulaska Republike Hrvatske u međunarodne integracije, jer komplicira međunarodnu razmjenu. Riječ je o ukidanju upravnih pristojbi koje carinska uprava naplaćuje za spise i radnje iz svojeg djelokruga. Nešto se novo uvodi, nešto staro ukida, a pojedinačan i ukupan efekt je svakako pozitivan i daje kvalitetna poboljšanja u sustavu upravnih pristojbi što zaslužuje podršku saborskih zastupnika. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo danas slušamo više-manje pozitivne rasprave u ovom saborskom domu osim nekih ekscesnih ali evo njih ja neću komentirati, već su bile danas ovdje komentirane i evo to mi je posebno drago jer prijašnjih godina često puta nije bilo ovakvih pozitivnih rasprava na izvješće o stanju hrvatske vojske tako da evo prije svega, čestitam bivšem ministru, sadašnjem ministru, ovdje nazočnim predstavnicima ministarstva, državnim tajnicima jer očito da je svima jasno da se dogodila neka promjena. Možemo reći da je iz ovog vidljivo da nakon skoro 20 g. imamo jednu definitivnu promjenu. Promjenu koja se odnosi na onim materijalnim sredstvima, zanavljanju opreme, znači tu se spominju i Partije, i Bradley, i helikopteri Kiowa warrior i modernizacija brodovlja, raznih raketa itd., nabavljanje nove moderne opreme, modernizacija postojeće opreme što je odlično i evo nakon dugi, dugo godina možemo čitati jedno ovakvo izvješće, jedan ogroman skok, možemo reći nakon 20 g. u modernizaciji hrvatske vojske. Još važnije što je i sam pisac izvješća navodi u jednim od prvih rečenica je definitivno povećanje materijalnih prava hrvatskog vojnika a ja bi tu dodao, nadam se da će to u budućnosti biti povećanje materijalnih prava hrvatskih policajaca. To je vidljivo iz povećanja rashoda ... da ja sad posebno ne obrazlažem ali evo još uvijek kao što je netko od govornika prije mene spomenuo, još uvijek nismo na onoj razini koju bi trebali dostići, onoj razini od onih postotaka proračuna koji bi trebali izdvajati za hrvatsku vojsku tako da mi je drago da više-manje imamo jedno suglasje, da je ovo dobar put i da u ovom putu treba i dalje nastaviti. Neću komentirati ovdje navedene i spominjane Bradleyje ali osobno mislim da su to odlična vozila, odlična oklopna vozila i da se ona u onim stručnim promišljanjima govore, o njima se govori kao o oklopnim vozilima koja će definitivno napraviti prevagu u oklopu na ovom djelu ajmo reć