EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
… održanoj 7. prosinca 2020.g. Odbor za Hrvate izvan RH proveo je raspravu o Izvješću o provedbi Deklaracije <PARTY>-a o položaju hrvatskoga naroda u BiH za 2019.g. koji je predsjedniku <PARTY>-a u skladu s točkom 6. pod točkom 8. Deklaracije <PARTY>-a dostavilo MVEP-a aktom od 27. studenog 2020.g. Na temelju čl. 89. Poslovnika <PARTY>-a odbor je navedeno izvješće raspravio kao matično tijelo. Predstavnica podnositelja izvješća uvodno je istaknula važnost jednakopravnosti triju konstitutivnih naroda i njihovu legitimnu i razmjernu zastupljenost te potporu BiH na njezinom europskom i atlantskom putu. Također je naglasila i pohvalila ulogu predsjednika Vlade RH i nadležnih nacionalnih tijela RH navedenih u izvješću koji kroz svoj rad i provedbu mnogih projekata kontinuirano naglašavaju važnost hrvatskoga naroda u BiH i osiguravaju ostvarivanje ciljeva same deklaracije. Posebno je istaknula rad Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH koji provodi programe, financiranje obrazovnih, kulturnih, znanstvenih i ostalih programa kao i projekata od posebnog interesa za hrvatski narod u BiH. Također predstavnica ministarstva je naglasila važnost otvaranja Ureda HGK u Veleposlanstvu RH u BiH i Ureda u <PARTY>aru koji će pomoći gospodarstvenim subjektima u jačanju lokalnog gospodarstva i otvaranju novih poslovnih prilika i radnih mjesta u obje države. Zaključno, predstavnica ministarstva je izvijestila o novim aktivnostima koje će biti obuhvaćeni u izvješću za 2020. godinu. Predstavnik Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH informirao o programima potpore koji provodi ured u svrhu podizanje kvalitete život svih Hrvata kao i područja u BiH. naglasio je kako su prednost u dobivanju financijske potpore imali programi i projekti koji se provode u partnerstvu s lokalnom zajednicom u BiH pri tome su vodili računa da potpora bude zemljopisno raspoređena po cijelom teritoriju BiH gdje žive Hrvati. U raspravi članovi odbora su izrazili nadu da će izvješće za 2020.g. doći na vri
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicom, cijenjene kolegice i kolege, evo danas vodimo raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, ovo je danas zadnja točka dnevnog reda u prvom čitanju je to bila prva točka dnevnog reda, manje-više je bio isti broj zastupnika i zastupnica u ovom saboru, to vjerujem govori o tome koliko su zainteresirani za ovu temu. Vidim da se ona malo problematizira sa nekim stvarima koje ne stoje u zakonu, ja moram priznat da nigdje nisam pročitao ime Andrije Mikulića u ovom zakonu, ako ga je netko drugi pročitao može to navesti pod kojom točkom i gdje se spominje. Znači, donošenjem ovog zakona uskladit će se nacionalno zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU te će se omogućiti lakša provedba obveza čuvanja obveznih zaliha nafte i naftnih derivata kao i bolja kontrola kvalitete i količine nafte i naftnih derivata koji se pojavljuju na području RH. Četiri su osnovne novine u ovom zakonu. Prvo je to da se produžuju rokovi u kojima agencija treba odrediti zalihe za tekuću godinu, kao što je to govorio i državni tajnik, isto tako obrazloženje, u obrazloženju je navedeno da je to zbog kašnjenja podataka iz Zavoda za statistiku pa da se uslijed toga ne bi stalno kršilo odredbe pomoću se rokovi, to je očigledno primijećeno i u ovoj Direktivi EU pa ovoga i mi usklađujemo ovdje ovaj naš zakon sa Direktivom EU. Druga izmjena je da se pojednostavljuje mogućnost čuvanja zaliha u drugim državama, znači neće se više trebati potpisivati međudržavne ugovore kako je to bilo do sada nego bi se sukladno Članku 6. zakona to odredilo na način da obvezne zalihe nafte i naftnih derivata RH da se mogu čuvati na državnom području druge države sukladno nacionalnom zakonodavstvu te države. Isto tako obvezne zalihe drugih država mogu se čuvati na državnom području RH na temelju prethodnog odobrenja ministarstva. Treća novina je ta da tko određuje kvalitetu i količinu naftnih derivata koje se stavljaju n
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je jedan neobično važan zakon, zakon o kojem ovisi puno života s jedne strane, ekološka situacija isto tako s jedne strane, a s druge strane gospodarski probitak trgovine, proizvodnje i prometa kemikalijama. Zbog toga je opravdano primijećeno ovdje da smo lutali u zakonodavstvu. Ali jedini koji je više od nas lutao u zakonodavstvu su upravo zemlje Europske unije. Dakle podjednako smo lutali, ali ne zato jer smo nesposobni ili jer su oni nesposobni nego zato jer je posrijedi veliki sukob interesa. Ja ću vas samo podsjetiti da je danas registrirano preko 10 tisuća opasnih kemikalija, da je proizvodnja u posljednjih 70 godina porasla u svijetu preko 400 puta. Da se godišnje proizvede 400 milijuna tona kemikalija koje imaju naravno svoju financijsku vrijednost, svoju trgovinsku vrijednost i naravno svoju upotrebu u gospodarstvu. Kemijska industrija u svijetu je četvrta industrija po snazi. Dakle radi se o velikom gospodarskom interesu i pritisku na sve zemlje da po što nižim, jednostavnijim uvjetima puste u promet te kemikalije. S druge strane borba za očuvanje zdravlja čovjeka i za ekologiju to ne dozvoljava. U tom sukobu se lutalo, a ne u nestručnosti ili nesposobnosti. Najstrašniji je zapravo podatak da čak 80% opasnih kemikalija koje su u prometu u Europi a i širje, nemaju potpunu listu podataka o svojim svojstvima. To je vrlo opasan podatak. Za ilustraciju samo što se tiče Republike Hrvatske, mi godišnje proizvodimo oko 3 milijuna tona različitih kemikalija. U toj industriji je zaposleno preko 11 tisuća zaposlenika, prema tome i za Hrvatsku je to značajna gospodarska grana, prema tome imali smo razloga zašto lutati. I u ovom uvodnom dijelu možda reći i to, da smo utemeljenjem Hrvatskog zavoda za toksikologiju 1990. godine zapravo utemeljili osnovni stup očuvanja ekologije i narodnog zdravlja od kemikalija i Hrvatski zavod za toksikologiju je zapravo bi
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici, biti ću kratak i koncizan. U samom startu smo rekli da ovaj eksperiment teško može opstati, stoga u uvodu jasno kažem Klub zastupnika <PARTY>-a će glasati za opoziv predsjednika Vlade. Možemo nabrojati mnogo razloga. Možemo govoriti o narušenom imidžu RH u inozemstvu, možemo govoriti o smanjenju kreditnog rejtinga, nepovjerenju investitora, nepovjerenju zajmodavaca. Možemo govoriti o stanju i statusu naših nacionalnih manjina na koje smo u Istri posebice osjetljivi, možemo govoriti o stanju ljudskih prava, možemo govoriti o odnosima u kulturi, o odnosima prema Udrugama civilnog društva. I mogu tako nabrajati dalje i dalje. No, osnovno pitanje se postavlja koja je glavna uloga odnosno koji je posao izvršne vlasti bila ona državna, regionalna ili lokalna razina. Posao izvršne vlasti je da donaša odluke. To je temeljni posao Vlade, nekog župana, ministra ili općinskog načelnika. On mora donašati odluke, odnosno Vlada kao kolektivno tijelo mora donašati odluke. Kako će Vlada donašati odluke, po mogućnosti dobre i pozitivne, o tome se da raspravljati, što je dobro, što nekome je manje dobro ili loše. Ukoliko unutar tog tijela apsolutno nema komunikacije, nemoguća je komunikacija. Na temelju čega će Vlada komunicirati? Temeljem toga da potpredsjednik jedan sazove press konferenciju u 4, poruči drugoj dvojci koji se onda nadovezuju u 5 ili u 6 sati i tako oni komuniciraju putem medija. Pa nemoguće je tako funkcionirati. Ta Vlada naprosto ne može funkcionirati i to je bilo u startu relativno jasno. Imati političku Vladu sa tehničkim premijerom, da je možda ukupna Vlada tehnička, da je to bio neki konsenzus Sabora, možda bi to i moglo funkcionirati. Ali imati Vladu koja je sastavljena od dvije i više stranka ali dvije ključne koalicije a imati premijera koji nema političku težinu, kojeg ministri u principu ne slušaju nego slušaju svoje šefove, pa to je u startu bilo jasno da je samo pit
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo zastupnice, poštovane kolegice i kolege. Dozvolite mi da ispravim dva navoda koja je uvažena gospođa zastupnica iznijela. Ja ispravljam navod da je poljoprivreda najveći gubitnik u zadnjih 10 godina, na način ako su potpore u 2003. godine, ukupne potpore iz državnog proračuna bile cirka milijardu i 600, u 2011. su došle na 3 milijarde i 600, a onda sama ta činjenica baš ne stoji sa konstatacijom da je poljoprivreda bila najveći gubitnik u zadnjih 10 godina. A druga, drugi netočni navod ste rekli da uvozimo sve više i više hrane, ja vas moram ispraviti u zadnje dvije godine i u 2011. godini imamo manji uvoz nego u 2010., a u 2010. smo imali manji uvoz nego u 2009., znači nije točno da sve više i više uvozimo, nego obrnuto da se uvoz smanjuje, a povećava izvoz. Hvala lijepa.
Ma samo jedna kratka replika, dosta smo pričali upravo o ovome registru stvarnih vlasnika pravnih osoba, trebao sam zapravo replicirati kolegi Babiću, ali evo pričekao sam završno izlaganje ministra. Samo čisto statistički kratko, znamo da smo prijašnjih godina dosta pričali o fiktivnim tvrtkama i posebice o onome valu kada su se tvrtke osnivale za kunu, kada je bilo to izrazito jeftino, hoće li ovaj registar već kada se troši određeni iznos iz proračuna ali i iz fondova EU, je li ovaj registar zapravo ide u smjeru da pročistimo same ste popise, da vidimo s čime raspolažemo, da vidimo koliko je tih fiktivnih tvrtki, ne samo tvrtki nego udruga i zaklada preko kojih je isto bilo dosta i sumnjivih transakcija koje su isto bile dosta pod povećalom, nije im se znalo, nisu imali radnika a imali su određene transakcije tako da me zanima je li ovaj registar ide i u tom smjeru? Hvala.
Mislim da je za zakup poljoprivrednog zemljišta potrebno osigurati transparentnost. Dakle, ne dvosmislenost u zakonu da se može objaviti i u javnim glasilima i oglasnoj ploči, jer to ima za posljedicu tumačenje da je natječaj dovoljno objaviti samo na oblasnoj ploči. Prema tome, molim da se glasuje o ovom amandmanu. Dakle, ovim konačnim prijedlogom zakona utvrdila se obveza izrazito visokih namjena za promjenu poljoprivrednog zemljišta koje se nalazi unutar građevinskog područja. Dakle, područja za koje je već donesen i prostorni plan i generalni urbanistički plan pri čemu uzgred stoji i činjenica da su zemljišne knjige i druge javne knjige podacima na ovim nekretninama ne odgovaraju stvarnom stanju. Primjerice, a to smo svi svjedoci da danas u mjerodavnim knjigama kao oranice i livade su upisane, a nalaze se u sjedištima gradova i općina nekretnine koje su izgrađene prije 30 godina ili da su već i srušene, a da se vode kao oranice i livade. Prema tome, zbog toga prijedlog ovoga amandmana, pa molim da se glasuje. S obzirom da nije baš isti i istovjetan molim da se glasuje, a obrazloženje je isto, pa da ne trošim uzaludno vrijeme.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Mlinarić, vi kažete da je ova interpelacija zakasnila 5 godina, a ja postavljam pitanje onda koliko je zakasnila Policija i Državno odvjetništvo? Slažem se s vama da je to počelo davno ranije, međutim vrlo dobro znamo zašto je ta branša došla u te probleme. Zbog nekretnina iz jednostavnog razloga što je to takva branša u kojoj nema puno sredstava i sve ono što je bilo to je izvučeno kao obrtna sredstva, firme su upropaštene iz jednostavnog razloga da bi se došlo do nekretnina, a znamo koliko prodavaonica je bilo po cijeloj Hrvatskoj i bivšoj Jugoslaviji koje su tekstilci imali, a ovi naši novi tajkuni sve su uzeli samo zato da bi to upropastili. I zato pitam koliko kasni policija i Državno odvjetništvo? A 90-tih godina kad je to sve kao pokrenuto, kad je u najtežim trenutcima za Hrvatsku trebalo doći do nekakvih sredstava ova industrija je bila odlična jer je ipak bila najveći izvoznik i puno je pomogla Hrvatskoj u ono vrijeme kad je to najviše trebalo i onda su dobivali lom poslove koje su odrađivali, a onog trenutka kad više nije naša radna snaga bila toliko jeftina nismo im pomogli, nismo ih stimulirati, nismo išli na nove brendove, nismo išli na stimulaciju toga, nismo išli na nove tehnologije i normalno je bilo da su zaostali i morali u ovakvoj konkurenciji propasti.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, u svojoj raspravi ispred kluba sam se sustavno očitovao, dakle u izvješću Središnjeg državnog ureda koji je podržao naravno. Za pojedinačnu sam se raspravu javio da o ovom pitanju progovorim s aspekta izabranog zastupnika Hrvate izvan RH, … politički predstavnik Hrvata iz BiH jer zapravo neke stvari ovdje treba u <PARTY> razjasniti, najmanje u pojmovnom smislu. Procjena su relevantnih institucija RH da danas van RH živi preko 3,5 milijuna naših sunarodnjaka koji su još uvijek svjesni dakle hrvatskog nacionalnog identiteta. Stoga o cjelovitoj provedbi strategije i zakona u odnosima RH s Hrvatima izvan RH možemo govoriti samo ako svi mi hrvatski državljani, a posebice mi politički predstavnici dakle ovo pitanje shvatimo kao strateški nacionalni, a ne partikularni dakle stranački interesi. Dal je to uvijek tako neka svatko govori za svoje ime. Mi koji dolazimo izvan RH ponekad imamo utisak da se Hrvati izvan RH doživljava kao teret, kao glasačku mašineriju određene stranke, siromašne rođake iz provincije koji kvare dakle naš europejski imidž ili pak kao ideološko pitanje, naravno to odbacujem. Dobronamjerni građani RH znaju da je hrvatska dijaspora odlučujuće doprinijela dakle uspostavi demokratskih procesa u RH, diplomatskom priznanju RH, obrani RH od agresije. Samo u financijskom smislu procjenjuje se da je od 1991. do 2011. iz dijaspore u zemlju ušlo preko 100 milijardi dolara, procjenjuje se da i danas dakle godišnje iz dijaspore u RH dolazi više od 2 milijarde EUR-a, što je oko 10% budžeta RH. Kad to znamo krajnje je licemjerno, pa i uvredljivo čuti od protivnika glasovanja naših državljana izvan RH da oni koji ne plaćaju porez u RH u njoj ne bi trebali ni glasovati. Dal je netko pitao one koji su iz dijaspore dolazili braniti zemlju i ginuli da li su platili porez dakle domovini. Hrvatski građani, posebice hrvatski branitelji dobro znaju tko je s njima stajao rame uz rame kad se branil
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Pa raspravljati o izmjenama i dopunama proračuna o rebalansu uvijek je rasprava o Vladinoj ukupnoj gospodarskoj i socijalnoj politici, a to je i prilika i obveza svakog zastupnika da pred građanima iznese svoju ocjenu trendova kretanja u gospodarskom i socijalnom stanju države i društva referirajući se na obećanja Vlade, na očekivanja građana i na realne mogućnosti društva. Cilj, racionalan cilj svake odgovorne politike, posebno gospodarske politike je bolji životni standard građana, a za ocjenu te politike gospodarske potrebno je promatrati duži period i trendove, a ne samo statističke trenutne podatke. Naravno, potrebno je vidjeti otkud dolazimo i kako smo prošli kroz tu povijest. Da bih to ilustrirao, dozvolite mi da u svoju raspravu uključim citat privatizacijskog globalizacijskog gospodarskog obrasca koji je izrekao ništa manje nego nobelovac Edward Prescot, a vas i građane molim da pokušate kroz asocijaciju prepoznati o kojoj državi se radi i o kojoj politici. On kaže: “Temelj takvog obrasca je podmićivanje političara koji inozemnim tvrtkama prepuštaju telekomunikacije, nacionalne naftne kompanije, energetske pogone, gospodarenje ostalim vitalnim infrastrukturama, te se o tome uvijek radi u tajnim ugovorima. Usporedno s tim procesom otvara se tržište kapitala što znači da se najčešće i najjače prodaju nacionalne banke, nakon toga države su prisiljene prijeći na tržište cijena, a političari to sve mogu naplatiti kroz svoje račune u stranim bankama. Rasprodaja nacionalnog bogatstva vodi u osiromašenje stanovništva, a političari najčešće samo obećavaju. Ja ne znam na što me to podsjeća, ali sasvim sigurno građani znaju na što ih to asocira, na koju državu i na koju politiku. Ako je riječ o samom proračunu, cijeli dan i to u tekstu obrazloženja rebalansa proračuna makroekonomski okvir, tablica samo se navode selektivni makroekonomski podaci koji su pozitivni za vladu, a u tim
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, gospodine pomoćniče. Pa svu važnost obrta i obrtnika pokazuje nam samo jedna činjenica naoko sitna, a zapravo vrlo, vrlo bitna za sve nas. A ta je da je samo u jednom mjesecu hrvatski obrtnici su u jednom mjesecu otvorili više od 5 tisuća radnih mjesta. Za mene kao i za sve nas u Međimurju prije svega obrt i obrtnici trebaju biti u žiži zanimanja ne samo sada prilikom donošenja ovog zakona već i samog dana i vremena. Obrt je nastao sa prvim počecima civiliziranog života na zemlji održao se do današnjeg dana. Kod nas u Međimurju gdje je velika agrarna naseljenost, malo zemlje i težak život stvorili su od Međimurca vječnog putnika, ali i valjanog marljivog i stručnog obrtnika. Međimurci su kao vjekovni istinski Hrvati svojim radnim kršćanskim ljudskim vrlinama kroz povijesti bili nemali oslonac svojoj domovini kada je stoljećima bila aktivni sudionik u stvaranju europske gospodarske i kulturne civilizacije. U Međimurju je obrtnik oduvijek bio doživljavan kao stvaratelj, kao izumitelj, kao krajnji oblikovatelj ideja. I tako zasigurno u Hrvatskoj nema područja koje bi imalo toliko obrtnika najrazličitijih struka kao što to ima Međimurje. Zbog toga uvijek sa posebnom pozornošću gledamo na svaku novinu koju donosi bilo koji novi zakonski tekst koji se bavi reguliranjem prava i obveza obrtnika. Ovom novelom Zakona o obrtu kojom se na određeni način usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije želi se prije svega provesti sljedeće. Uvođenjem domaće radinosti iz sporenog zanimanja kojim se omogućuje osobama, naročito umirovljenicima obavljanje djelatnosti, određivanje jednostavnijih uvjeta za pristupanje majstorskim ispitima i završenom srednjom stručnom spremom ubrzat će se i postići kvalitetnija provedba politike razvoja obrtništva i poticanja zapošljavanja. Uvođenje obveze raspolaganja poslovnim prostorom za obavljanje djelatnosti usklađuje se s drugim materijalnim prop
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, tajniče, kolegice i kolege. Eto, Hrvatski sabor pokazuje da imamo i krasnih tema za raspravu u kojima eto, dominiraju vrlo kvalitetna izlaganja svih mojih prethodnih kolega, jedna humanistička crta jednog vrlo važnog zakona. Naime, pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uzimanju i presađivanju dijelova ljudskog tijela u svrhu liječenja, s Konačnim prijedlogom zakona. Aktualan je važeći Zakon o uzimanju i presađivanju dijelova ljudskog tijela u svrhu liječenja iz 2004. godine. Naime, Direktivom 2004/23 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. godine o određivanju standarda kvalitete i sigurnosti za postupke darivanja, nabave, testiranje, obrade, čuvanja, skladištenja i raspored tkiva i stanica ljudskog podrijetla određen je jedinstveni okvir kojim se u cilju zaštite zdravlja ljudi osiguravaju visoki standardi kvalitete i sigurnosti tkiva i stanica ljudskog podrijetla namijenjenih liječenju. Naime, Direktivom 2004/23 države članice moraju osigurati prvo da zdravstvene ustanove za obavljanje djelatnosti uzimanja, pohranjivanja i presađivanja tkiva moraju ishoditi odobrenje izdano od nadležnog tijela, pri čemu moraju ispunjavati propisane uvjete. Nadalje, sukladno članku 6. točki 3. Direktive 2004/23, zdravstvena ustanova ne smije unijeti značajne promjene u svoje djelatnosti bez prethodnog pisanog odobrenja nadležnog tijela te da je zdravstvena ustanova kojoj je odobreno obavljanje određene djelatnosti obavezna obavijestiti Ministarstvo zdravstva nadležno za zdravstvo o svakom novom podatku koji utječe na dopunu ili izmjenu u dokumentaciji koja se prilaže zahtjevu za davanje odobrenja za obavljanje djelatnosti. Usklađivanje sa člankom 9. koji je gospodin tajnik spomenuo Direktive 2004/23 predloženi zakon sadrži posebne odredbe o uvozu i izvozu tkiva u cilju osiguranja standarda, kvalitete i sigurnosti. Što se tiče uvoza i izvoza tkiva, smije se baviti banka tkiva koja za to ima odobrenje
Hvala vam predsjedavajući, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, raspravio na 39. sjednici 10.12. sve ove zakone koje danas imamo, dakle, radi se o 4 zakona. Ovdje sada imamo objedinjenu raspravu za 3 od čega se 2 odnose na uredbe, a pošto o njima nije bilo rasprave, predstaviti ću izvješće koje se odnosi na Zakon o zaštiti zraka. Dakle, raspravili smo kao matično radno tijelo, kao što je već spomenuto uređuje se prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu, na način da se stručne poslove HAUP-a od 1.1. preuzima Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Druga izmjena je ta da se usklađuje dakle, s posebnim propisom, kojim se uređuje osnivanje državnog inspektorat na način da se, da poslove nadležnosti inspekcije zaštite okoliša opet iz Ministarstva zaštite okoliša i energetike preuzima inspektorat. Znači jedna formalnost, inspekcija zaštite okoliša se prebacuje iz Ministarstva, natrag u inspektorat. U raspravi na odboru je vezano uz navedene promjene nadležnosti zabavljanje stručnih poslova, te preuzimanje poslova nadležnosti inspekcije zaštite okoliša, od strane inspektorata. Dakle, izraženo je mišljenje da će se tek protokom vremena moći jasnije vidjeti je li to korak naprijed ili je to korak nazad, što u financijskom što u svakom drugom smislu. Koliko nam je rečeno, nije bilo nikakvih elaborata rađeno unaprijed, da se vidi što će biti, nego se u taj proces ide iz nekih drugih razloga. Odbor je sa 5 glasova za, 1 glasom protiv i 3 glasa suzdržana odlučio predložiti Hrvatskom saboru, donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakon o zaštiti zraka. Također odbor za zakonodavstvo je pobjegla jedna nomo tehnička greška, pa smo mi jednoglasno odlučili predložiti amandman, za koje vjerujem da će vladajuća većina uvrstiti u konačni prijedlog. Naime u čl. 40. ovoga zakona, mi mijenjamo čl. 109. stavak 1. Radi se o tome, da je tamo prije stajalo ministarstvo, agencija, misleći na HAUP i Hrvatska akreditacijska agencija, sada pošto se HAUP ukida, odnosno, spaja se treb
Hvala lijepa. Kolegice Perić pa u potpunosti ste u pravu, jutros smo imali odbor gdje je bila i ministrica Obuljen Koržinek i državni tajnik iz Ministarstva znanosti, koliko se sjećam Ministarstvo znanosti u ovom rebalansu raste za milijardu i pol proračun, a Ministarstvo kulture za 400 milijuna. Ono što je sad, pogotovo za jedno malo ministarstvo odnosno mali proračun to je rast od 30% za Ministarstvo kulture, a to je upravo radi europskih fondova i Fonda solidarnosti gdje obnova, dakle ne samo da imamo krizu već smo imali i dva razorna potresa da uspijevamo osigurati sredstva za njihovu obnovu i zadržati sva ulaganja i sve projekte. Mnoge druge države koje su van članova kluba moraju u biti ubijati projekte da bi imali sredstva za liječnike, da bi imali sredstva za najosnovnije potrebe. Mi zadržavamo sve programe i osiguravamo dodatne programe kao što je u Ministarstvu kulture za recimo kreativne industrije. Pa kolega Vidović ja se sjećam. Sjećam se kad je nesposobnošću ministra Mrsića blokiran Europski socijalni fond toga se sjećam, ali čisto sam htio staviti u kontekst. Nisam govorio o tome da je nešto kriva prethodna vlada, samo sam stavljao u kontekst što članstvo u EU nosi i da upravo radi članstva u EU koje nismo bili 2008.član, a sada jesmo, da radi toga što sada jesmo u … dva proceduri i u pristupu Eurozoni da nam je pristup kapitalu puno lakši, da imamo pristup puno većim europskim fondovima. 2008. smo imali IPA-u pretpristupne fondove koji su bili otprilike 150 milijuna eura, sada imamo milijardu i pol eura. Drugim riječima, sve ovo što su benefiti članstva doveli su do toga da možemo danas imati. Prema tome, nije mi bila ideja politikantstvo koliko mi je bila ideja objasniti važnost članstva EU i na pristupu 2008. i sada objektivno pokazati što to članstvo nosi.
Hvala lijepo. Kolegice Šimac Bonačić, ja sam pokušavala u svojoj raspravi objasniti koliko, odnosno iznijeti svoj stav o tome da mislim da ministarstvo ne radi dobro. A dokaz o tome da ministarstvo u posljednjih pet, šest godina ne radi dobro imamo more. Na primjer zakon koji smo donijeli o osnovnom i srednjoškolskom obrazovanju prije dvije godine u članku 37. sadrži obvezu ministra da donese brojne akte, odnosno pravilnike. Ja moram priznati da im ne znam broja, međutim donio je svega jedan jedini i to u produženom stručnom postupku. Godinu dana se radi Pravilnik o ocjenjivanju, a što da uopće kažemo o licenciranju, o vanjskom vrednovanju i ne znam da li znate da su Makedonija, Sloveniju neću niti spominjati, Makedonija, Srbija, Bosna i Hercegovina daleko, daleko otišli u ovome. Imamo samo kaos, na žalost. Hvala. Hvala lijepo. Imate pravo kolegice. Jako puno nelogičnosti, jako puno kontradiktornosti ali ne dao Bog da slučajno ukažemo na njih. Evo potpredsjednik Sabora me upozorava da nisam dobra Hrvatica. Meni se to čini nedopustivim ... Možda ste u pravu gospodine potpredsjedniče kada kažete da s vama ne mogu polemizirati, ali vi me nemate pravo učiti što je domoljublje. Hvala lijepa.
Poštovani predsjedniče Sabora zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika <PARTY>-a i nezavisne liste Stipe Petrina. Želim govoriti o povredi Poslovnika i diskriminacijskom odnosu predsjednika Hrvatskog sabora prema meni i kršenju Poslovnika isto i u vođenju cenzure govora u Hrvatski sabor. Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, pozdravljam kolegice i kolege i ostale prisutne u Saboru. Poštovana gospodo saborski zastupnici, jučer smo svjedočili jednom nemilom incidentu. Nisam protiv toga da se održava red u sabornici ali sam protiv diskriminacije bilo kog saborskog zastupnika i da se to ne dešava uvijek ću se za to zalagati. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora jučer ste uveli prvi put, koliko ja znam, cenzuru govora u Hrvatski sabor. Nema sumnje da je po Poslovniku održavanje reda na sjednici Sabora vaša dužnost i vjerujem da su toga svi svjesni a posebno ja. No međutim, vi ste meni jučer suprotno poslovničkoj odluci oduzeli pravo na slobodu govora u Hrvatskom saboru. Nema sumnje da ste rekli da izađem, ja sam izašao, no međutim vi ste me pobrisali ste me iz kako sa klupske rasprave kao člana kluba <PARTY>-a Nezavisne liste tako i sa pojedinačne rasprave. Gledajući ovaj Poslovnik o radu Hrvatskoga sabora nigdje ne vidim da predsjednik Sabora bez obzira kakva povreda Poslovnika bila ili stegovna mjera, nigdje ne vidim da se može uskratiti sloboda govora, odnosno da se uvede cenzura govora. Temeljem ovog Poslovnika ja sam napisao prigovor na rad predsjednika Hrvatskoga sabora u vezi cenzure govora i molim vas da postupite na temelju tog prigovora. Nije dobro da tajnik Sabora kaže da će se ovaj prigovor staviti na dnevni red a mora se staviti u roku od 24 sata kada o njemu bude odlučivati odbor koji je nadležan dakle za Ustav, Poslovnik i zakone. On se jednako kao što je jučer bila praksa u Hrvatskom saboru kada ste gospodine predsjedniče javno rekli da ćete kršiti Poslovnik jer da Vlada nije potpisala to što je trebala potpisati i ja bih vas
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovana gospođo potpredsjednice Vlade i ministrice sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. U ovom kratkom obraćanju u ime kluba <PARTY>-a i <PARTY>-a želio bih samo obrazložiti malo detaljnije naše razloge zbog kojih nećemo podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona i to posebno sa aspekta hitnosti donošenja tih izmjena i dopuna. Naime, uporište da prigovaramo hitnosti u ovom postupku leži upravo u dosadašnjoj veoma bogatoj, dugotrajnoj pa na momente i žučnoj raspravi. Zašto je tome tako? Članci 1. do 14. predloženih izmjena i dopuna ako se oduzme ono što predstavlja čistu nomotehniku i čišćenje samog teksta, pravno, etički, medicinski i ideološki duboko zadire u materiju obiteljskog zakonodavstva i mi smo potrošili ovdje 99% vremena upravo suprotstavljajući ta pravna, etička pa pomalo i medicinska iako smo možda tu najmanje kompetentni, i ideološka za što jesmo kompetentni, različita stanovišta. Međutim članak 15. kojim se obrazlaže potreba hitnosti donošenja ovog zakona nema atribut ni pravni ni etički ni medicinski ni ideološki. On je praktičan. Predlagač tvrdi da se pravosuđe nije pripremilo za preuzimanje predmeta koji su do sada bili u nadležnosti centara za socijalnu skrb. I da je kojim slučajem predlagač, a to mu očigledno nije bila namjera, u proceduru stavio samo i jedino članak 15. mi bismo već davno bili gotovi sa tom raspravom. Ja vjerujem da bi jednoglasno izglasali odgodu primjene određenih članaka do 30. rujna, iako bi možda otvorili onda u tom slučaju raspravu o tome tko, zašto i kako je doveo do situacije da se zakon mora odgoditi. Ja ne želim ni u jednom slučaju ni pod kojim uvjetima dovoditi u pitanje ono što su o potrebi hitnosti kazali osobe profesori koji su sudjelovali u radu na ovom zakonu, ne želim dovoditi u pitanje niti mišljenje pravobraniteljice za djecu, ali bih ipak unutar toga želio kazati da može biti dvojbeno zašto se to odlaže. Da li iz razloga što zaista pravosuđe nije reagiralo ade
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Vrlo sličan zahtjev kluba <PARTY>-a kao i kluba <PARTY>-a. Držimo da nije koincidencija da na dan kada je Hrvatska dobila status pregovarača za Europsku uniju da isti dan slovenski Državni zbor proglasi svoj epikontinentalni pojas, odnosno zaštićenu ekološku ribolovnu zonu. Držimo da se radi o svojevrsnim pritiscima na Republiku Hrvatsku pa i pretenzijama na suverena prava Republike Hrvatske. Držimo da je obveza ovog Doma, koji je donio odluku o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru, da ovaj potez susjedne Slovenije detaljno raspravi. Zato predlažemo da se u tijeku dana netko od predstavnika Vlade obrati ovom Saboru, a da vi, kao predsjednik Sabora svojim autoritetom stavite tu točku na dnevni red koja bi trebala završiti stavom Sabora Republike Hrvatske o ovom potezu narušavanja suverenih prava Republike Hrvatske od strane susjedne Slovenije. Dakako da bi mogli sada zatražiti i stanku za detaljno očitovanje kluba o ovoj točki. Međutim, ne želimo narušavati predviđenu točku koja je na dnevnom redu Izvješća o pravu hrvatskih branitelja, pa vas molimo da u tijeku dana i tijeku ove rasprave dadete svoje očitovanje ovom Domu o tome kada će se ova točka staviti na dnevni red, kada će se voditi rasprava i da li imate pretenzija da ovaj Visoki dom zauzme svoje stajalište obzirom na odluku koju je donio. Hvala lijepa.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Pupovac, dakle meni je izuzetno drago jer ste danas spomenuli po meni jedan od najvećih problema, u Slavoniji je to definitivno najveći problem, a to je problem pogodovanja kod dodjele zemljišta pojedinim osobama, odnosno pojedinim firmama. Dakle, meni bi bilo izuzetno drago kada bi ova firma o kojoj ste vi maloprije govorila zaista imala 10 tisuća goveda, međutim nažalost ja znam o kome se radi, ima manje od 2 tisuće goveda a već treći puta na natječajima ostvaruje prednost upravo zahvaljujući tim govedima pa je nakupio i blizu 10 tisuća hektara zemlje koje mu u pravilu ne bi trebale pripasti. Međutim, radi se o pogodovanjima na najvišem nivou. Dakle upravo institucije su u sprezi kod takvih postupaka i skroz dok to budemo tolerirali, dok se ne počne štiti interes države, dok se ne počne štiti interes lokalnih zajednica, dok se ne počne štiti interes i drugih dionika nama nema naprijed, znači nema progresa, nema prosperiteta ovoj zemlji. Dakle i dalje će nam odlaziti mladi iz države, i dalje će nam ruralni prostor biti devastiran i unazađen. Evo toliko, hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Nakon pola sata poštivam Poslovnik Hrvatskog sabora, ovdje sam dvije godine i moram reći da ovakvim scenama nisam svjedočio. I duboko sam žalostan jer nisam očekivao da ću ovakve scene gledati u Hrvatskom saboru. Ovakvo nepoštivanje Poslovnika, ovakvo kršenje elementarnih pravila parlamentarnoga rada, pretvarati Sabor u reality show. Grozno! Ali odgovornost je na vama jer ste predsjedatelj ove sjednice. Niste održali red na sjednici. Činjenica je da nikada kao do sada u ove dvije godine nije prisutan takav revolt zastupnika u Hrvatskom saboru, ali iz jednog nedvojbenog razloga što se doista ne poštuje odredbe Poslovnika o održavanju stanke. Svima je jasno da gramatičkom, … interpretacijom Poslovnika nikako nije u rukama i odluci predsjedatelja upućuje hoće li to biti između stanki ili nakon ili nakon održavanja stanki ili replika. I riječ replika ne spominje se uopće.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Govorim u ime kluba <PARTY>-a, <PARTY>-a i <PARTY>-a. Po zakonu koji se zove Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom. Ja sam već diskutirao ponešto o ovom zakonu na Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku pa ću biti relativno kratak. Uvijek me u jednom zakonu zanima koja je namjera ovog zakona i kakve poruke on šalje, ne ovog nego svakog zakona. Ovdje je ako mogu iščitat namjera lakše zapošljavanje osoba sa invaliditetom i ovaj zakon bi to trebao regulirati. Osim toga, poruka bi bila za javnost usvajanje ovog zakona ili njegovih osnovnih odredbi ili ovakvog kakvog jeste ili još boljeg koji će nastati nakon drugog čitanja, kakvu mi državu hoćemo? Ovaj zakon ima puno veće značenje ja mislim od samog zapošljavanja. On donosi poruku o tome jesmo li mi odustali od socijalne države, jesmo li prihvatili krupne i glavne karakteristike tržišne, isključivo tržišne ekonomije i terora tržišta donosi poruku o tome kakva jesmo država ili kakva želimo biti. Zato mi se sviđa, otišao je odavde kolega Maras koji je rekao kako država može pomoći osobama sa invaliditetom, to je poruka koja mi se čini silno važna jer pomoći onome tko je invalid znači pomoći onome tko je u određenom stupnju oštećen i dati mu mogućnost da u svojim ljudskim sposobnostima, a koje … što je važno reći, ne moraju biti manje u određenim segmentima od onih koji su tzv. bez invaliditeta, osobe bez invaliditeta. Ja ću samo napomenuti činjenicu, da je svojevremeno Nobelovu nagradu za ekonomiju, dobio jedan Amerikanac koji je bolovao od šizofrenije. Dakle, dolazim odmah ovdje do pojma i do značenja invaliditeta kao takvog. Mi sve moramo učiniti kroz ovaj zakon, da određena, kažem određena biološka disfunkcionalnosti, ne znači da je ta osoba manje vrijedna i da ne može biti isto vrijedna za društva, kao i onaj tko nema te disfunkcionalnosti. Invaliditet može
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a. Protekli tjedan iz medija smo doznali o nepoštenoj poslovnoj praksi jednog izdavača udžbenika, konkretno radi se o ALFI koja nije javila autorima da su u njegovim izdanjima objavljene njihove priče, pjesme, tekstovi ili dijelovi tekstova kao što isto nije niti regulirano autorskim pravom. Nisam upoznat o koje broju autora je ovdje riječ, ali je neprihvatljivo ma koliko veliki broj bio poruka koja se šalje time i samom dignitetu autora kao i korisnicima tih udžbenika u ovom slučaju djeci, roditeljima i nastavnicima. Izdavanje udžbenika je visoko profitabilna djelatnost na sigurnom tržištu i ako ih odobri Ministarstvo znanosti i obrazovanja oni se otkupljuju u 100% iznosu. Jednom kada sastavite udžbenik, čitanku ili radnu bilježnicu ako je odobri RH tj. njezini građani platit će vam 100% cijene bez distribucijskih troškova kako je to uobičajeno u izdavaštvu. Upravo zato udžbenici su visoko profitna roba i netko dobro zarađuje na njima te je neprihvatljivo da oni koji ostvaruju dobit u poslovanju sa državom ne pridržavaju se njezinih zakona. Ovdje prvenstveno mislim na Zakon o autorskim pravima i srodnim pravima. S druge moralne i edukativne strane korištenje takvih udžbenika također je upitana kao i poruka koja se šalje djeci koja uče iz tih udžbenika iako možda naši najmlađi korisnici nisu sada trenutno ni svjesni ovog problema neupitna je problematična poruka korištenja ova realiziranog obrazovnog sredstva. Ministarstvo znanosti i obrazovanja ne može kontrolirati kao što nije niti mjerodavno nadzirati poslove odnosno nakladnika i jesu li regulirani poslovni odnosi između njih i njihovih autora udžbenika, ali kada se dogodi ovako veliko kršenje autorskih prava kakvom sada svjedočimo nužno je da država intervenira te udžbenike koje je izdavač pripremi kršeći autorska prava treba diskvalificirati iz izbora udžbenika za ovu školsku godinu kako bi se poslala poruka da je takvo ponašanje i nepridržavanje zakona neprihvatlj
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Nisam se ni ja mislio javiti za riječ, ali evo, prozivaju me cijenjeni kolege, bivši kolege, s kojima smo zajedno sudjelovali na izborima 2016. koji su bili jako žestoki i kritizirali nazadnost <PARTY>-a, nazadnost hrvatskog obrazovanja i evo, sada su se primili hrvatskog obrazovanja. Izmislili su gospođu Divjak, ja joj se divim, stvarno, svaka joj čast, stvarno radi prave reforme. Bilo bi dobro da posjetite hrvatska sveučilišta, posebno studente, koji upisuju biologiju, koji upisuju povijest, koji upisuju geografiju, pa da im onda pošteno kažete, da gospodo, mlada gospodo, nemojte upisivati fakultete, jer vaša zanimanja neće biti potrebna, to je vaša reforma. Ali, budimo do kraja pošteni, vaša reforma je HEP, zauzimanja dobro plaćenih fotelja, u HEP-u, u JANAF-u, u državnim institucijama, vi ste se gospodo iz <PARTY>-a prodali na jedan najbesramniji način <PARTY>-u, najbesramniji način, prodali ste stranku koju je osnovala gospođa Savka Dabčević Kučar, moram paziti da se ne zabunim, kako se zabunio vaš predsjednik, jedanput što je bilo nevjerojatno, da uopće jedan predsjednik jedne stranke može izgovoriti, to je prošlo ovako lišno, a znate dobro o čemu govorim. Mene bi bilo sram na vašem mjestu, vi mene pozivate za pozdrav Vjera u Boga i seljačka sloga. Da mi smo vjernici, vjerujemo u Boga, a ja vas pitam, kakve vi veze imate i kakve veze imaju vjeroučitelji, koji svaka čast velikoj većini onima koji rade svoj posao kako se spada, ali imali smo puno primjera vidjeti vjeroučitelje koji su poticali djecu u najmlađoj dobi, u osnovnim školama na ubojstvo političara. To je vaša reforma, gospodine Batiniću. S tim se vi bavite. To nije nikakva reforma, apsolutno nikakva reforma, ne radite ništa, ne postojite i pustite <PARTY> na miru. Pa kada smo mi toliko mali, toliko nebitni, kada nas više nema, pa zašto nas onda stalno prozivate, zašto se bavite nama, što vas briga. Evo u Dalmaciji ste dobili č
Gospodine potpredsjedniče , poštovane kolegice i kolege. Nakon ovoga što je ovdje izrečeno tokom dosadašnje rasprave zapravo se čovjek pita dali ima smisla nastaviti raspravu. Jer je očigledno da se sve više i više pokušava pokušava interesno ako hoćete i politički ideološki razvrstati i podijeliti a ne da se vrednuju argumenti koji se ovdje padaju. Meni je to još donekle razumljivo kad govore zastupnici, ali mi je potpuno neprihvatljivo da se članak 150., 151. i 152. krivo interpretira kako u mišljenju Vlade Republike Hrvatske netočno, tako isto i u ovoj raspravi. Ja sam citirao u ime našeg kluba članak 152. koji govori koje gospodarske djelatnosti se mogu obavljati, koje su se do sada obavljale da se mogu nastaviti kad se, obavljati kada se proglasi nacionalni park. I isto tako je sasvim jasno da se zakonom u skladu sa Ustavom radi zaštite prirode i prirodnih zaštićenih vrednota mogu ograničiti određene djelatnosti, ali i propisati određene djelatnosti koje će biti usmjerene u tom pravcu. Iz tog razloga ni u kojoj zapravo varijanti ne prijeti opasnost da bi ljudi mogli ostati bez posla. Možda se može dogoditi da bi neki trebali promijeniti poslove koje obavljaju. Možda se, i bi se dogodilo da se promijeni odluke tko će donositi vezano za održavanje i upravljanje prirodnim bogatstvom u nacionalnom parku, ne bi se to moglo raditi mimo uprave i nadležnih vijeća i tijela nacionalnog parka. Ali je sasvim jasno da je potpuno netočno i neprihvatljivo tvrditi kako sada tamo stanovništvo koje živi ne bi moglo više živjeti u nacionalnom parku. Kako se gospodarske djelatnosti koje se obavljaju ne bi mogle obavljati, a u isto vrijeme u zakonu piše nešto drugo. I zbog toga ja mislim da se stvarno trebamo vratiti pitanju argumenata. Trebamo se vratiti pitanju svih pitanja. Netočna je recimo teza da eto kad ne bi bilo tu šume, ne bi bilo ni razloga da postoji park prirode ili nacionalni park. Pa to ne stoji. Pa ima nacionalnih parkova u pustinji koji su proglašeni, gdje je pusti
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo ispravljam netočan navod sljedeći. Gospodin mandatar je rekao da neće biti i da nije taoc posebnih i osobnih interesa već će donositi zakone u općem nacionalnom interesu. To jednostavno nije točno, odnosno moglo bi biti točno ako misli da će se to od sutra primjenjivati. Ali već, evo jučer je donijet jedan par excellence zakon iz osobnog interesa, iz interesa dva čovjeka da bi mogla stupiti danas na određenu funkciju. Svakako nije nacionalni interes da se jedan organski zakon, Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi donio mimo procedure predviđene Poslovnikom Sabora, mimo dobre demokratske prakse europske pa i dosadašnje Hrvatske i da se izborno zakonodavstvo donosi retroaktivno dvije godine za djelovanjem dvije godine unatrag što je također presedan u praksi demokratskih država. To svakako nije opći nacionalni interes. I rekao je također mandatar da želi državu bez korupcije. Ja tvrdim da se jučer dogodila politička korupcija u ovom Hrvatskom saboru jer je zloupotrijebljena demokracija i voljom većine je donijet mimo procedure zakon zbog osobnog interesa. Hvala.
Hvala. Uvaženi kolega zastupniče, uvijek slušamo u tom dijelu kad govorimo o Slavoniji, Osječko-baranjskoj županiji kako je … veliki strah da će kontinentalna Hrvatska povući sva sredstva i da za vas neće ostati ništa. Istovremeno odmah nakon toga govorite kako i to vam čestitam zaista da vaša županija je povukla mnoga sredstva iz fonda EU. Ja još uvijek naglašavam nitko nikad nije povukao sva sredstva tako da svatko tko god uspije svojom sposobnošću, inovativnošću i odgovornošću dobiti sredstva, odnosno osigurati on će ih dobiti. S druge strane kad govorite o poticajnim mogućnostima sjevera Hrvatske oni su nam oko ovih predpristupnih fondova bili bitno manje ograničeni u odnosu na vas. Mi smo mogli samo koristiti fondove iz projekta predpristupnih fondova sa Slovenijom, jedan dio i sa Mađarskom dok ste vi mogli koristiti i dobro da ste ih koristili sa Mađarskom, sa Srbijom, sa Bosnom i Hercegovinom. Znači, imali ste puno više mogućnosti i to ste iskoristili. Istovremeno što je zaista rečeno i treba vidjeti oko mogućnosti financiranja tih sredstava da trebamo zaista napraviti i to bi trebalo što prije novu indeksaciju razvijenosti lokalnih samouprava. Jer se zaista događa da neka područja, gradove i općine dobivaju puno više sredstava koje ne bi trebalo. Jer recimo netko tko ima preko 5000 BDP-a po glavi stanovnika po meni bi trebao imati 5 do 10%, 20% svoga učešća. Netko tko ima od 1000, 1300 i 1500 kuna ne bi trebao imati … učešće. A itekoliko znam dobro da ministarstvo u tom dijelu sad vodi računa i to bi trebalo napraviti. To je ona prava indeksacija, to je prava decentralizacija na nama i da zaista u tom dijelu iskoristimo sredstva koja nam se nude. Hvala.
Pa ako se poštuju izvorišne osnove Ustava RH, onda sigurno ne mogu stajati ocjene koje smo danas čuli kako se naglašava ambicija i činjenica političkog hrvatstva nauštrb etničkog hrvatstva a kako ste dobro naveli taj primjer kad je u pitanju BiH zloupotrebljava od istih tih zagovornika koji su danas iznosili takve ocjene. Naravno da je tamo etnička pripadnost u BiH-u dovoljna da bude predmet manipulacije većinskog naroda a da se iz Hrvatskog sabora pozdravlja političko nasilje nad hrvatskim narodom u BiH-u. Kolega Mišiću, pa upravo jučer u posjeti Bosanskoj Posavini mogli smo osvjedočiti o važnosti interakcije između Hrvata sa dvije strane granice, dakle BiH-a i RH, međusobnog uvažavanja, cijenjenja prednosti koje takva jedna interakcija nudi za budućnost hrvatske nacije, ona je također važna i kad je u pitanju osjećaj hrvatskog iseljeništva o potrebi te interakcije na svim razinama društvenog organiziranja u znanosti i kulturi i svim drugim segmentima društvenog života i upravo takva jedna interakcija je pretpostavka a jačanje hrvatske nacije a ocjene koje smo danas čuli da je ovaj zakon zagledan u prošlost, upravo govore da su takve osobe zagledan u prošlost i da žele držati hrvatski narod u prošlosti umjesto da mu se omogući budućnost unutar EU-a.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, zastupnici Hrvatskoga sabora. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora na 60. sjednici održanoj 13. lipnja 2007. godine razmotrio je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 31. svibnja 2007. godine. Odbor je u smislu članka 67. Poslovnika Hrvatskog sabora navedenog konačnog prijedloga zakona raspravljao u svojstvu matičnog radnog tijela. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja istaknuo je da je pozitivna razlika između ugašenih i otvorenih obrta 2 tisuće i 500 obrta. U tekstu Konačnog prijedloga zakona uneseni su zaključci ovoga Odbora kao i veći dio primjedaba Hrvatske obrtničke komore i Hrvatske gospodarske komore. Ovim zakonom pojednostavljeni su uvjeti za pristupanje majstorskom ispitu, omogućeno je izdavanje dozvola za izvođenje praktičnog dijela naukovanja pravnim osobama koje ispunjavaju propisane uvjete, omogućeno fizičkim osobama da obavljaju djelatnost kao domaću radinost i sporedno zanimanje, te je osigurano kvalitetnije obrazovanje za potrebe obrtništva. Slijedom toga bez rasprave Odbor je jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu. Zahvaljujem.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče! Naime, Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu rada ministarstava i upravnih organizacija iz ožujka 2004. godine ustanovljena je Državna uprava za zaštitu i spašavanje a sada bi trebalo baš upravo na ovom zasjedanju Sabora donijeti i Zakon o zaštiti i spašavanju kojim bi se odredile i znači i ta državna uprava, njezine zadaće koja bi bila kao središnje državno tijelo zaštite i spašavanja kod katastrofa i većih nesreća. I poslove koje se unapređuje sustav prevencije kako bi se spriječile mogućnosti nastanka i umanjile posljedice ako do katastrofe dođe, odnosno za pravovremeno, učinkovito i svrsishodno uključivanje svih sudionika zaštite i spašavanja, njihovo usklađeno djelovanje i na području pogođenim katastrofama i većim nesrećama. Pored Državne uprave za zaštitu i spašavanje druga bitna novina koja se ovim zakonom uvodi je stvaranje pravnog okvira za djelovanje jedinstvenog operativnog komunikacijskog centra za sve hitne službe. Znači, odnosno uvođenje jedinstvenog europskog telefonskog poziva 112. On bi nastao iz, transformacijom ovog sadašnjeg postojećeg Centra za obavješćivanje i objedinjavao bi sve hitne intervencije. Znači, hitnu medicinsku pomoć i vatrogasno i druge sve vrste nesreće. A Vlada je upravo usvojila program opremanje te državne uprave sa jednom specijalnom helihopterskom jedinicom koja bi eto, nadomjestila sve one nezgode što su se dešavale ljetos gdje je bila kritika da se nisu mogle iz pojedinih otoka, iz nesreća na moru, iz prometnih nezgoda na autocestama hitno prevesti pacijenti iz, u najbližu bolnicu, odnosno najbližu kliniku. Upravo ovako, opremanjem ove državne uprave i uređenjem ovakvog centra, novog sa brojem 112 objedinili bi se sve službe za zaštitu i spašavanje i postale bi efikasne, neumanjujući odgovornost svake od njih posebno. Hvala lijepa.