EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala. Gospodine potpredsjedniče ispravljam netočan navod kolege Mršića da se iz programa Europske investicijske banke 2 još ništa ne radi. To nije točno. Tijekom protekle godine veliki broj gradova je potpisao ugovore sa ministarstvom za program Europske investicijske banke 2. Projekt je u tijeku i u mom gradu se radi, ulaže se 12,5 milijuna kuna. A podsjetiti ću i na program Europske investicijske banke 1 gdje su bila omogućena korištenja sredstava i za škole što je također napravljeno u cijelom nizu gradova za školske ustanove, za vrtiće, za izgradnju pa nadalje tu je program C5 koji također ide preko našeg ministarstva. Program Svjetske banke koji ide preko ministarstva i značajna sredstva ulažu se u izgradnju, opremanje, obnovu škola osnovnih i srednjih. Hvala.
Pa ja bih ukazao na jedan dio rasprave profesora Letice kojeg držim da treba ugraditi u prijedlog zakona, a koji govorio o tome da šport treba shvatiti kao nešto što se odnosi na cjelovitog čovjeka, a ne samo na njegovu tjelesnost. Sport razvija u čovjeku njegovu osobnost i pokazuje da se kroz upornost i rad može doći do velikih vrijednosti. Uostalom, i sama Olimpijska povelja dakle kaže: "Olimpizam spaja šport s kulturom i obrazovanjem. Šport i obrazovanje imaju temeljnu ulogu u izgradnji osobe i stjecanju profesije.". Mislim da je to nedjeljivo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravio bih u početku izlaganja kolegice Sobol jednu paušalnu ocjenu kad je rekla da ovaj proračun nije ni razvojni ni socijali. To jednostavno ne stoji jer brojke koje stoje i koje su danas već nekoliko puta ponovljene, govore drukčije. Ja ću samo navesti neke. Ako se 16 milijardi daje u razne razvojne projekte onda se ne može reći da nema gospodarskog razvoja, da nije razvojni projekt. Ako se samo za izravne i neizravne ratne štete daje 5,7 milijardi i ono što je važno napomenuti za servisiranje vanjskog duga kojeg je stvorila bivša Vlada uglavnom, predviđeno je 7,8 milijardi. Prema tome tvrdnje da nije proračun razvojni i socijalni ne stoje, dapače ovaj je proračun baziran na principu održivog razvoja.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici predlagatelja, cijenjeni kolege zastupnici. Dopustite mi da na početku kao saborski zastupnik, ali još i više kao športaš izrazim iznimno zadovoljstvo što smo, rekao bih napokon na stolove dobili prijedlog osnivanja i odabira članova Nacionalnog vijeća za sport. Zbog čega mi u klubu <PARTY>-a mislimo da je to jako važno, pa čak i u ovim vremenima kad se cijela država bavi sa nizom ozbiljnih gospodarskih i socijalnih tema i problema. Pa upravo iz razloga što je Vlada na najkonkretniji način, dakle prijedlogom formiranja Nacionalnog vijeća za sport prepoznala i potvrdila važnost i ulogu sporta, te tako omogućila stvaranje preduvjeta za rješavanje nagomilanih problema u sportu, počev od sustava financiranja sporta, brige o sportu, školama, i na sveučilištima, rekreativnom sportu, pa do opstanka vrhunskog sporta, brige o sportskim objektima i slično. Koliko god načelno sport imao potporu svih nas mislim da je važno još jednom naglasiti značaj sporta jer je sport prevažan da bio prepušten improvizaciji ili snalaženju pojedinaca. Nabrojati ću samo neke od razloga zbog kojega je osnivanje Nacionalnog vijeća za sport od silne važnosti za sport i sportaše, i od kojega svi mi koji smo na bilo koji način vezani uz sport jako puno očekujemo. Dakle na stotine tisuća ljudi je u sport uključeno direktno rekreativnim ili profesionalnim bavljenjem sportom, a u milijunima brojeno je indirektno vezano uz sport, bilo kroz praćenje sportskih događanja na sportskim borilištima, bilo preko medija, televizije ili slično. Sport zauzima najmanje 20-ak posto prostora svih medija, bilo pisanih, bilo putem radio ili tv prijenosa. Mislim da bi bilo … napraviti jednu studiju o značaju sportskih natjecanja i događanja, primjerice za popunjenost hotela, restorana, rada turističkih agencija ili cestovni i zračni promet. Također mislim da ne treba posebno naglašavati da najveći utjecaj na zdravlje populacije dugoročno i sustavno ima upravo sport
Hvala lijepo. Pokazuje se da unutar <PARTY>-a osim demagoga ima onih su manje u politici, a više onda kad su u djelatnosti, govore realno. Naime maloprijašnji ispravci netočnih navoda i kolege Červara i kolege Markovinovića su pokušaj da se vrijeđa, ništa drugo. Mislim spominjanje moje stručnosti ili nestručnosti pokazuje da su oni diletanti i nestručnjaci u bilo čemu, naprosto im vraćam uvredu koju su oni meni uputili. I nemam nikakvih drugih komentara na ono što su rekli. Njihovu stručnost ne dovodim u pitanje, pa neka ni ne dovode oni u pitanje, neka se ne igraju sa mnom na političkoj razini jer mi tome doista nisu dorasli. Što se tiče školskih sportskih društava da sam neupućena da ne funkcioniraju, ponovit ću. 17% populacije u Hrvatskoj na žalost, samo se bavi sportom. To je službeni podatak. A o tome kako športska društva funkcioniraju, školska športska društva ovisi o jako puno faktora, na žalost zbog jednog lošeg trenda neaktivnosti unutar obrazovnih ustanova, padanja motivacije djelatnika u sustavu obrazovanja, sve manje i manje je dobrih športskih školskih društava i to je činjenica i o tome ako ćemo to pokrivati onda nikada nećemo napraviti pozitivne promjene koje doista neće, nije moguće lako realizirati s obzirom na desetljeća gomilanih problema u sportskom sustavu. Pa nije nekakav odgovor, ali ustvari pojašnjenje. Čini mi se da se nismo baš dobro razumjeli. Nisam ja niti jednog trenutka rekla da u Hrvatskoj za sport treba izdvajati manje i da bi se sa tim, sa manje moglo napraviti više. Nipošto. Ja mislim da se za javne potrebe u športu u Hrvatskoj izdvaja premalo i da bi trebalo izdvajati više na teret nekih drugih javnih djelatnosti za koje mislim da se izdvaja previše. Ono što sam ja postavila kao dilemu je da li ćemo većinu novaca koja se za sport izdvajaju na svim razinama, usmjeravati u nekoliko jakih profesionalnih klubova ili ćemo pak stvarati osnovu za izgradnju sustava sporta koji bi u dužem periodu dao bolje rezultate pozivajući se upravo na
Uvaženi gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Mislim da ovaj prijedlog uvođenja osobnog identifikacijskog broja treba podržati iz mnogo razloga, ali ja ću navesti samo jedan koji je samo ono što će nadopuniti primjerom prethodna izlaganja nekih kolega. Naime, mi kao ljudi koji radimo u jedinicama lokalne samouprave, posebno mi kao gradonačelnici poglavarstvima doživljavali smo razne neugodne, dakle, scene. Konkretno. Kod mene u mom Vrgorcu nema niti jedne godine, ni jednog mjeseca, da tako kažem, praktično niti jednog dana a da uvažene kolege iz opozicije <PARTY>-a, zajedno sa dvojicom <PARTY>h liječnika konstantno nas … državnom odvjetništvu, dolazi i u grad KRIMPOLICIJA i nikada ništa, zato nitko nikada nije moralno niti odgovarao a niti se ispričao. Zbog toga mislim da će uvođenje ovog osobnog identifikacijskog broja pružiti mogućnost svakom od njih da vidi što to ima Boris Matković i svaka osoba xy u gradu i u poglavarstvu. I onda će moći ako misli da treba promptno i djelovati. Stoga, držim da treba podržati u svakom slučaju donošenje ovoga osobnog identifikacijskog broja.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Kregar mi govorimo o neovisnom tijelu koje je zavisno od politike. Vjerujem da smo svi razumjeli, zavisno od politike u onom financijskom smislu jer politika odlučuje hoće li mu dati sredstvo za rad ili neće. Međutim kada govorimo o tom neovisnom tijelu možemo ga promatrati i na ovaj način o kojem ste sada vi govorili, međutim, možemo ga promatrati i u širem kontekstu. Pa ću vas tako podsjetiti da ono što muči ne samo građane, već i potencijalne investitore, a na investicijskom formu koji je održan bio u Londonu kao jedna od investicijskih prepreka u Hrvatskoj bila je upravo korupcija. A kada govorimo o povjereniku za informiranje ona je nama alat kako bi te korupcije bilo manje ili kako bi putem njega mogli ukazivati na moguću korupciju. I još nešto što ste rekli, dakle riječ je o tome kako, kada i hoće li netko nešto objaviti na web stranicama. Tu se mogu složiti s vama, međutim, imamo tu još jedan način a to je zapravo oni koji to ne čine oni možda ponekad stvaraju i neopravdano privid da se tamo nešto skriva. Dakle, je li kod nekih i nemar u pitanju i o tome možemo raspravljati. No to je manje važno. Rekli ste kada smo donosili zakon da su namjere bile dobre. A znate onu da je i put do pakla popločen dobrim namjerama. U svakom slučaju namjere su bile dobre, realizacija baš nije tako jako dobra i mi ne smijemo zbog nečijeg neznanja i dalje činiti to da nam pada povjerenje građana u institucije države jer to nije bila namjera sigurno zakonodavca.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, kolega Bitunjac je otvorio jednu vrlo interesantnu temu koja se zapravo vodi na ujednačeni ili jednaki razvoj svih krajeva Republike Hrvatske. I u tom pogledu treba ipak povući jednu finu razliku znate koja je na prvi pogled je semantička ili formalna, je zapravo veoma, veoma sadržajna. To je pitanje jednakog pristupa. On u svojoj može značiti jednako priznanje za, isto jednako priznanje za iste sposobnosti, a drugo je pitanje kada se govori o jednakom startu. E sad jednaki start treba proizvesti, treba stvoriti uvjete da u jednakim mogućnostima jednako svi krajevi Republike Hrvatske mogu u razvoju krenuti. Činjenica je htjeli mi to ne htjeli, a kamo sreće da smo mnoge stvari mogli izbjeći da nije bilo velikosrpske agresije, da nije bilo rata, da nije bilo razaranja, da nije bilo svega onoga što je uz to proizvedeno i proizašlo i proizvedeno i proizašlo jednim dijelom iz loše pretvorbe i privatizacije, ali je nažalost konstatacija koja se mora na osnovu svih tih stvari povući da su pojedini dijelovi Republike Hrvatske u gospodarskoj, u infrastrukturnoj situaciji u nejednakom startu. I ovdje se otvara pitanje ne povodom rebalansa nego povodom koncepcije i strategije razvoja Republike Hrvatske a proračun treba biti instrument njegova ostvarivanja zapravo kako stvarati jednaki start za sve naše područje i sve naše regije da bi mogli ujednačeno se razvijati i istodobno dati ukupni doprinos razvoju Republike Hrvatske. To je bit stvari. Ja se slažem kad vi … to za Sinjsku krajinu. Ali kad pogledate u cjelini onda je problem puno, puno ozbiljniji nego što je pitanje same jednakosti.
Poštovana ministrice. U ovom prijedlogu zakona uvedena je iznimka u čl. 8. koja se odnosi na dodjelu sredstava bez javnog poziva zbog žurnosti djelovanja, uzrokovanog događajem koje prijavitelj nije mogao predvidjeti. Naravno nigdje u zakonu ne piše, a koji su to događaji koji bi opravdali takvu žurnost, ali je zato propisano da ukupni iznos tako odobrenih sredstava ne smije prelaziti 5% cjelokupnog iznosa namijenjenog za financiranje programa i projekata u toj godini. Ono što mene brine je da je tih 5% prema iznosu iz 2020. iznosilo oko 4 milijuna kuna, prilično je ne transparentno rješenje u zakonu koje može rezultirati zaista dvojbenim postupcima. Dodatno i neki projekti koje sufinancira EU ili institucija izvan RH zapravo ne predviđa ograničenje odnosno to se ograničenje na takve projekte niti ne odnosi. Dakle, tu je još veći prostor nekakve manipulacije.
Hvala vam lijepa, gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče sa suradnikom. Kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju nereda na športskim natjecanjima, sa konačnim prijedlogom zakona. A kada govorimo o sprečavanju nereda na športskim terenima trebali bismo prije svega biti svjesni činjenice da je u ovom segmentu o kojem je ovdje riječ najvažnija prevencija ovakvih vrsta ponašanja te da je treba provoditi na način da napori u prevenciji dotaknu ali baš sve segmente društva. Sama prevencija nasilja neće biti uspješna ukoliko nisu uključeni svi koji su zainteresirani. Drugim riječima važno je promoviranje aktivnog sudjelovanja svih strana od sportskih saveza, sudske vlasti, športskih organizacija, dužnosnika, gledatelja, trenera, igrača, medija. I oni bi zapravo trebali na ispravan način prezentirati incidente i nešportsko ponašanje, a ne da takvi incidenti budu glavni prilog događanja, te odgojno-obrazovnih institucija kao što nije slučaj da posebno ističem obitelj. To znači nasilje u športu koje je destruktivno, suprotstaviti ukupne društvene mehanizme u kojima je svaki mali kotačić jednako važan u suzbijanju negativnih pojava. Ovdje bih istaknula upotrebu i iznimno važnu, zapravo dimenziju edukacije i informiranja roditelja i obrazovnih institucija o vlastitoj ulozi i dijeljenju odgovornosti sa svim ostalim čimbenicima na društvenoj razini. Ni jedna zemlja ne može pronaći idealna rješenja u borbi protiv huliganizma i nasilja u športu. Ali zato bar možemo promovirati aktivno sudjelovanje u prevenciji istoga i primjenjivati dosljednu provedbu zakona i kodeksa ponašanja koji moraju biti jasno formulirani i jasno identificirati potencijalne kazne za prekršitelje. Da se vratimo natrag malo u prošlost. Zakon o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima usvojen je na sjednici Hrvatskoga sabora 15. srpnja 2003. godine. Zbog poteškoća do kojih je dolazilo kod provedbe zakona, posebice izvr
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, suradnici Ministarstva obrazovanja, znanosti i športa, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razmotrio je na 27. sjednici koja se odvila u 2 nastavka 11. i 25. veljače ove godine konačni prijedlog Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu, P.Z. br. 474. Odbor je prijedlog razmotrio kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnio je predstavnik predlagatelja. U obrazloženju s konačnim prijedlogom zakona predlagatelj podsjeća na razloge zbog kojih je pokrenuo donošenje novog Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu. Dakle, nastojanje da se postignu niže cijene udžbenika, potreba da se utvrdi minimalni rok uporabe odobrenog udžbenika 4 godine koji bi se odredio kažem na 4 godine kao i učinak koji se slikovito izražava kao lakša učenička torba. Predlagatelj obrazlaže mjere koje se ugrađuju u novi zakon radi postizanja navedenih ciljeva, a posebice se osvrće na razlike između rješenja iz konačnog prijedloga zakona i onih razmotrenih u prvom čitanju. Navodi da je konačni prijedlog zakona ugradio većinu primjedbi iznesenih u radnim tijelima Hrvatskog sabora i od strane saborskih zastupnika. Poboljšanja su izvršena na sadržajnoj i nomotehničkoj razini. Izmijenjene su prvobitno predložene odredbe o obveznom raspisivanju javnog natječaja u kojem se kao kriterij za odabir udžbenika postavlja najniža ponuđena cijena. A u konačni izbor prolaze 2 udžbenika uz koja se nudi najniža cijena. Kako se ne bi dogodilo da se kriteriji najniže cijene nametne na uštrb kakvoće u konačnom prijedlogu predviđeno je da ministarstvo objavljuje javni poziv za uvrštavanje udžbenika u katalog udžbenika na koji se mogu prijaviti samo oni nakladnici za koje se izjasnilo najmanje 10% učitelja, odnosno nastavnika. A kao maloprodajnu cijenu istaknuli su onu cijenu koja ne prelazi iznos već objavljene najviše razine cijene. Predlagatelj je također izmijenio odredbe prijedloga zakona kojima
Hvala vam. Amandman se ne prihvaća. Naime, sredstva za mirovine i mirovinska primanja planirana su u iznosu od 42 milijarde 582 milijuna 159 tisuća i 629 kuna što predstavlja povećanje za 4,1% ili za 1,6 milijardi kuna više u odnosu na izmjene i dopune plana za 2019. godinu kada su rashodi za mirovine i mirovinska primanja iznosili 40,9 milijardi kuna. Navedena sredstva će biti dostatna za isplatu mirovina i mirovinskih primanja u 2020. godini te njih nije potrebno povećavati a sredstva u iznosu od 42 milijarde i 582 milijuna kuna planirana su za procijenjeni broj korisnika mirovina i mirovinskih primanja u 2020. godini i to uz predviđeno redovito usklađivanje, odnosno povećanje mirovina i mirovinskih primanja za 3,5% s prenesenim efektom usklađivanja mirovina iz 2019. godine. Također predviđena sredstva na skupini financijski rashodi u iznosu od 8 milijardi kuna odgovaraju utvrđenim ugovornim obavezama i realnim potrebama u 2020. godini te ih nije mogu smanjiti.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade, poštovana ravnateljice, uvažene kolegice i kolege. Prvi plan usklađivanja zakonodavstva Hrvatska je napravila sad prije skoro pa deset godina. Tada to nije bila naša obaveza, jer obavezu ove vrste izrade ovakvog dokumenta država dobiva kada postane službeno kandidatkinja za članstvo, a s naše strane to smo napravili jer smo mislili da ćemo time imati jasniji pregled poslova koje trebamo napraviti u toj fazi. To je prije svega bilo vezano uz provedbu obaveza i sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i s tim u svezi prilagođavanja zakonodavstva, a s druge strane kako bismo naš posao usklađivanja zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije započeli raditi sustavno, te kako bi s početkom pregovora o punopravnom članstvu imali već dio odrađenog posla, a time i skratili trajanje pregovora. Međutim, iako smo učeći od drugih koji su prije nas taj proces prolazili bili spremni voditi pregovore koji su mogli trajati rekordno kratko zbog razloga na koje uglavnom nismo mogli utjecati naši su pregovori po trajanju sada već među najdulje vođenima. U tom smislu najave od kojih smo neke mogli čuti i ovih dana kao što je ona jučerašnja mađarskog premijera Orbana čija zemlja u ovom semestru predsjeda Europskom unijom, a to je kako bismo u travnju trebali dobiti službeni stav zemalja članica Europske unije o konačnom datumu završetka pregovora u tom su smislu dobro došle. Jer nakon svih ovih godina mi ćemo među tranzicijskim državama, ali i ne samo među tranzicijskima biti najspremnija nova članica Europske unije. Nadamo se da će taj datum biti kako je najavio i gospodin premijer Orban još za mađarskog predsjedanja. Dakle, u 2011. godini Hrvatska konačno završava pregovore, a u ovoj godini na određeni način počinje i tranzicija za sve naše institucije. Dok je do sada kada je članstvo u Europskoj uniji bilo u pitanju pozornost bila usmjerena na pregovore, mjerila i sve drugo što je vezano uz pristu
Poštovana i uvažena saborska zastupnice Peović. Ja bih očekivao da od stranke koja u nazivu ima rad da promovira kult rada, a ne kult nerada. Mi smo poslali u Bjelovaru ono što me prozivate 200 poziva da sukladno zakonu ljudi koji primaju minimalnu socijalno zajamčenu naknadu dođu i odrade četiri sata rada za uzvrat te naknade što ima pravo po zakonu. Od 200 ljudi koje smo pozvali četiri su došla, od tih četvero rekao sam tajnici pozovite mi tih četiri kod mene u ured, došli su kod mene u ured. Čovjek mi je otvoreno rekao, gradonačelniče ja ću to napraviti jer sam častan i odgovoran čovjek, ali gradonačelniče iskreno, zašto bi ja išao raditi, kad supruga i ja sjedimo doma i primamo 6 do 7.000 kuna. Dakle, idemo se usredotočiti na rad S jednim dijelom vašeg izlaganja se slažem u smislu rada, ali idemo se fokusirati na stvaranje kulta rada, a ne na kult nerada. Hvala. Poštovani. Saborska zastupnica je povrijedila članak Poslovnika 238. omalovažavala me je da je sramota to što radim. Ja ne radim ono što ja želim raditi nego ono što je naloženo u Zakonu o socijalnoj skrbi koji vam kaže da ljude koji su dobili minimalnu zajamčenu socijalnu naknadu možete pozvati i morate pozvati da dođu i odrade svoje društvenoj zajednici.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću, naravno da će se 6,3 milijarde kuna osjetiti i kod građana i kod poduzetnika. U prethodne 2 g. to rasterećenje od 4 milijarde osjetimo već sada kroz niz mjera. Ja ću se osvrnuti na jednu koju ste i vi u vašoj raspravi dotaknuli a to su jedinice lokalne i regionalne samouprave odnosno prihod od poreza na dohodak kojeg s početkom godine se ... središnji državni proračun. U mojoj županiji konkretno za mjesec veljaču, to je 2 milijuna kuna više u proračunu, u odnosu na 2. mj. u prethodnoj godini. Naravno, smanjenje PDV-a na stočnu hranu. Prošli puta i sada smanjenje na svježe meso, jaja, piletinu, povrće i voće će se osjetiti posebice u krajevima iz kojih ja dolazim, gdje je ljudima svakako rasterećenje veoma bitno i naravno da rasterećenje svih životnih potreba trebamo pohvaliti, sigurno da možemo uvijek učiniti bolje, ja se iskreno nadam da će to ova Vlada i nastaviti.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Danas imamo još jednu tragičnu epizodu divljanja ovršne problematike, ovršne mafije u RH. Naime, danas u 11 sati na adresi Ratka Petrovića 16 u Rijeci zakazana je deložacija, dakle iseljenje, prisilno iz njezinog doma gospođe Nevenke Licl. Tragedija je tim veća ako znamo o kolikim iznosima se radi. Naime, gospođa već duže vrijeme živi na toj adresi, uredno je plaćala sve svoje obaveze kad je ostala bez posla i sada vi možete 50 godina vraćati i plaćati režije, ne vratite jednom, dva put vi ste najveći lopov idete na ovrhu i gubite sve što imate. Naime, zbog svega dvije tisuće kuna za pričuvu došlo je do pokretanja ovrhe, tu je još u iznosu većem za 12 tisuća kuna, 12 tisuća kuna kamata sudskih i bilježničkih troškova. Sveukupno je dug rastao u vremenu dražbe na 60 tisuća kuna, dok je nekretnina procijenjena na 650 tisuća kuna, znači za jednu desetinu pa i manje, jednu jedanaestinu prodan je jedini dom ove gospođe. Ovo nije jedini ovakav slučaj, možda jeste jedan od ekstremnijih slučajeva ali svakako indikator koliko duboko i koliko daleko i koliko nepravedan je naš Ovršni zakon, ali ne samo Ovršni zakon nego svi oni zakoni koji su vezani za ovršnu problematiku. Možemo pričati o Stečajnom zakonu, Zakonu o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima tzv. zakon o osobnom bankrotu i drugim pravilnicima i propisima. Pozivam vladajuće, prije svega <PARTY> koji drži i Ministarstvo uprave i pravosuđe i MUP da zaustavi ovu nepravdu. Naime, trend o kojem mi zapravo kao Sabor nemamo prave podatke jednostavno ni ja ne mogu doći do njih, ali znam da je situacija tragična npr. pisao sam HEP-u svim njegovim podružnicama po županijama da mi dostave neke podatke još prije 3, 4 mjeseca do dana današnjega od 21 adrese sa jedne sam dobio odgovor. To je tragedija, očito ću morati skupiti aktiviste i ići od vrata do vrata da mi dostave informacije. Situacija nije bolja niti drugdje, a o odgovorima na moja zastupnička pitanja da ne go
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Blažeković, kada sam vas slušao najprije sam mislio da li uopće da repliciram, ali onda sam se ipak odlučio jer vaša diskusija je bila dosta bajkovita. Pričali ste o ustavnim pravima radnika, pričali ste o radničkom dioničarstvu, pričali ste o radničkoj participaciji i praktično pomislio sam da mi živimo negdje u nekoj drugoj zemlji ne u onoj zemlji gdje ima 340 tisuća nezaposlenih od toga negdje polovica dugotrajno nezaposlenih koji jednostavno ne mogu doći do radnog mjesta, da negdje 90000 je brisano iz evidencije Zavoda za zapošljavanje prošle godine po raznim osnovama i odredbama koje jesu, a veliki dio tih brisanih je bilo i članova zadruge jer je donesen takav propis da neovisno o tome da li je član zadruge ili nije član zadruge ostvario bilo kakvu dobit ili ne imao nikakvu dobit on više ne može biti u evidenciji Zavoda za zapošljavanje. A suština cijele ove priče da mi smo jako daleko od ovih lijepih rješenja i lijepih perspektiva koje ste vi nama naznačavali, jer negdje 50% zadruga je ugašeno, a prvenstveno kad govorimo o uvozu hrane koji je veliki ne samo trgovačke lance da je taj dio uvezene hrane iz razloga što eto građani Hrvatske mogu birati koju robu hoće, nego i zbog toga što plasman naše robe kroz trgovačke te kuće itekako se ne naplaćuje i zadrugari ako i plasiraju svoj dio robe vrlo teško dođu do tih novaca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kolega sa balkona ako nas gleda i danas evo nakon godinu i pol dana prosvjeda pa i u nekim elementima i terora, nakon godinu i pol dana bistrenja politike 11 povjerenstava i 250 ljudi dobili smo nešto što bih ja nazvao prije izmjenom i dopunom zakona jer ima nekoliko točaka za koje se može reći da su dobre. Međutim, imamo onaj pompozni naziv jedinstveni. Dakle patetika kao osnovni sastojak <PARTY>-ovog obrasca vladanja i manipuliranja. Što reći? Ovaj zakon nagrađuje šatoraše. Kad bi tu još dodali, ali nije tema ovog zakona da se u ministarstvu priprema 50 novozaposlenih, a to znači žene, djeca, bližnji šatoraša plus hrpa savjetnika sa 100 tisuća eura naknade dobijemo do toga što se to dogodilo. Rekao je gospodin Đakić donesimo ovaj zakon i prestanimo manipulirati sa braniteljima. Pa ja se slažem s tim, slažem se već 27 godina s tim. Međutim tko je izveo splitsku rivu? Tko je doveo Bešteka? Tko je napravio šatore? Tko je doveo plinske boce? Kaže ministar cilj je promijeniti odnos društva prema braniteljima. Valjda obratno. Ali sa ovim zakonom jednostavno nema šanse i nema nade. Branitelji su već sada omiljeni ko partizani '91. a nakon donošenja ovog zakona čini mi se da će biti još i više. Što se tiče samog zakona ima nekoliko dobrih odredbi i kao što sam rekao to se moglo napraviti u izmjeni i dopuni zakona jer Zakon o pravima branitelja postojeći je bio sasvim dobar i sasvim prilagodljiv i sasvim prihvatljiv materijalnim mogućnostima koje država Hrvatska ima. Međutim, ja neću o ovim dobrim stvarima tih nekoliko, to će već kasnije <PARTY>-ovi zastupnici kad budu hvalili. Ja ću dakle početi od sredstava. Dakle, tipičan <PARTY>-ov obrazac. Za 2018. godinu predviđeno je milijardu 319 milijuna na poziciji Ministarstva branitelja i 4 milijarde 490 milijuna na poziciji mirovinskog. Kolega Beus Richembergh je na prvom čitanju skoro pau u nesvijest kada je rekao da će nas troškovi
Hvala uvaženi predsjedniče, poštovani ministre. Samo bih vas htio pitati, da li ste možda komunicirali sa ministrom financija da se neoporezivi dio, znači svih plaća, pogotovo ovih najmanjih, digne ipak na granicu od 7,5 tisuća kuna. Naime, inače taj zakon, čisto evo, imate i vi možda informaciju, ne bude minimalna plaća sigurno spriječila to da se ljudi ne zapošljavaju, tj. možda će se čak to i povećati, znači tim, tom zaštitom znači tih kao najugroženijih mi u principu njih i tjeramo na Burzu. Prije nekoliko godina, ja mislim da smo imali 70 i nešto tisuća ljudi koji su primali minimalnu, ja mislim da je sad ta brojka oko 50 tisuća. Također, prosjek unutar članica sindikata, unutar EU, da se oko 60% medijalne plaće cilja na minimalac. Kod nas je već tu blizu, oko 78%. Tako da, možda ćemo dobiti, na koncu i kontraefekt. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani kolega. Vi ste točno rekli da je proračun najvažniji dokument Vlade kojim ona najavljuje politiku svoju u sljedećoj godini, njene programe i nakane. Spomenuli ste zdravstvo, a i predsjednik Vlade je spomenuo zdravstvo. Prema tome, gledajući na to onda sam upravo zaprepašten sa jednim skandaloznim pristupom u ovom prijedlogu proračuna vezanim uz zdravstvo koji se nikad do sada nije dogodio. Naime, kad okrenete stranice vezane uz Ministarstvo zdravlja i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje onda ćete naći fantastično razrađene neke stavke doslovce na razini 5000 kuna. Međutim, kad okrenete one glavne, ključne stavke, stavke teške pet milijardi, dvije milijarde, tri milijarde itd. tu nema doslovno ništa. Po prvi puta tu nema apsolutno ništa. I zapravo se postavlja pitanje kako će zastupnici glasovati za ovakav program. Ne, mislim da je to samo nipodaštavanje zastupnika, ne naravno onih oporbe, mi smo na to navikli. Međutim, zanima me kako će glasovati vladajući zastupnici za taj proračun. Kako će kad se vrate u svoje sredine pa ih pitaju koliko ćemo imati novaca za našu županijsku bolnicu, koliko će biti za primarnu zdravstvenu zaštitu, koliko za lijekove, kako će im pogledati u oči i reći mi to ne znamo jer u ovom proračunu nema o tome ništa, ne zna se hoće li za bolnice biti 3 milijarde ili 10 milijardi. Za primarnu zaštitu i zdravstvenu zaštitu 2 milijardi ili 8 milijardi. Za lijekove na recept, koliko će biti? To ništa ne piše u ovom proračunu. I silno me zanima kako se može na temelju toga glasovati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega nije točno da vas policija kažnjava zato što pijete pivo. To je netočno. Policija vas kažnjava zato što pod utjecajem alkohola vozite automobil, dakle za sasvim nešto drugo. A vi možete popiti piva koliko hoćete, samo nemojte sjedati da volan u takvom stanju. I s pravom se pivo naziva hrana, tekući kruh ga neki zovu. Ali nećemo sada o tome, to je malo šira tema. A što se tiče nekih lokalnih Al Jazeera, ne znam da li ste mislili na vašu osječku TV koja je u milosti <PARTY>-a ili na neke druge lokalne Al Jazeere. Ali pretpostavljam da ste mislili na osječku TV pa ste bili samokritični.
Gospodine predsjedniče Sabora, s obzirom da je ovo ipak Hrvatski sabor i da se radi o jako važnoj temi i da vjerojatno ima klubova koji žele reći nekoliko rečenica, predlažem da se dogovorimo da tko je zainteresiran da govori, da to vremenski ograničimo, cijeneći vrijeme nas, naš posao, naš zadatak ali i vrijeme premijera koji je došao u Hrvatski sabor i to dobro. Hvala gospodine predsjedniče, dame i gospodo, kolegice i kolege, predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Vi pozivate na konačni obračun, a ja pozivam na beskonačni obračun. Jer ovo što se događa se naprosto više ne može trpiti. Potrebna je snažna volja, drskost, odlučnost da se tome stane na kraj. I pada mi na pamet jedna rečenica iz jednog povijesnog govora Winstona Churchila u kojem kaže da svatko ima svoj dan, ali da nečiji dan traje dulje. E ono što mi moramo učiniti je da ovaj crni dan traje kratko, najkraće što je moguće, barem kroz zimski solsticij, a da sve drugo bude dugo, toplo ljeto za Hrvatsku. Imate većinu u Saboru, imate instrumente za zakonodavne i svake druge inovacije, imate postojeći okvir koji je po našem dubokom uvjerenju već do sada cijelo vrijeme davao mogućnost, okvir i zamah djelovanju. Ali ako treba više, ako je to više održivo u okviru našeg ustavnog poretka da se ne diraju neka prava, mada rekao sam sloboda nema cijenu, ali katkad i ima cijenu, sigurnost katkad i ima cijenu. Ako je to uvjet, podrška <PARTY>-a je a priorna i uvijek je bila takva i nikada neće dolaziti u pitanje. Imate mač da se figurativno izrazim, sablju, imate lisnicu. Izabrali ste suradnike koji su dobri, ali na kraju dana, kratkog ili dugog, solsticija ili ekvinocija, polarne noći ili polarnog dana, potrebna je volja, volja, drskost da se onima koji rade ovakve stvari kojima destabiliziraju ne naš poredak. Jer poredak nije u pitanju, stanje nije izvanredno, država nije ugrožena, ali ugrožen je osjećaj. Ugroženo je nešto što smo uzimali svi godinama zdravo za gotovo. Ugrožen je način života, a način života je jedna
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo čisto da se malo vratimo u teoriju i najljepše je svojom teorijom poslati krive poruke. Nije pitanje strateškog ulagatelja nego postoji strateški partner i postoji financijski partner. Prema tome, kada govorimo da u INA-u ulaze kompanije koje se bave naftom onda su to strateški partneri radi toga što znaju posao u koji ulaze, a kao što imamo Sunčani Hvar nismo htjeli Čatež koji zna taj posao nego smo se odlučili o financijskom investitoru nekakvim fondovima iz Britanije. Prema tome, pitanje je da li u privatizaciju ulazimo sa ljudima iz posla očekujući da će zamijeniti administraciju, politiku i doprinijeti nešto više jer znaju posao ili ćemo to dati financijerima kojima je interes samo novac. Prema tome, u Hrvatskoj nije bilo ulaganja, vrlo malo. Zašto? Jer je država prodavala svoje udjele ali je bitno kome ih je prodavala, ljudima koji znaju posao ili financijerima koji imaju sasvim drugačiji interes. Prema tome, mislim da je to ono obrazloženje koje ste trebali dati, a nije to obrazloženje koje govori da li smo htjeli ili nismo htjeli da se u INA-u uloži. INA je bila kompanija koja je imala pozitivne rezultate, dovoljno sredstava za investiranje i trebalo je jednostavno privatizirati. I možemo mi ovdje moralizirati o tome da li Republika Hrvatska je država koja je bogata i koja je riješila svoje temeljne probleme a temeljni problemi su njoj mirovine, temeljni problemi su njoj zdravstveni sustav i socijalna pitanja. Ne, nismo ih riješili. Da li ih možemo samo na kredit? Pa evidentno da ne možemo. Nitko vam neće kreditirati vaše dubioze, vaše troškove tranzicije nego nešto morate uložiti i tu se mi možemo nadmudrivati politički hoćemo li privatizirati, nećemo li privatizirati, da li ćemo samo na kredite ili obrnuto nećemo ni provoditi reforme. I u tome se razlikujemo. ... Tako je. Prodo .. i došli ste do 44 milijarde kredita, tako je za razliku od koalicije koja je sa 10 milijardi eura došla do 20 milijardi. Vi ste sa 20 n
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine predsjednike hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri! Poznato nam je kakvo je stanje u području koncesija od iznimnog gospodarskog značaja. Obzirom na značaj koncesija za gospodarstvo Republike Hrvatske znamo kako je krajem 2004. godine napravljen prvi i izuzetno značajan iskorak u reguliranju koncesija donošenjem Pravilnika o ustroju i vođenju registra koncesija. Gospodine ministre Šuker, molim vas da nam iznesete stanje u području koncesija i mjere koje se poduzimaju kako bi se uvelo reda u ovo iznimno važno područje a naročito u svezi sa registrom koncesija. Zahvaljujem na odgovoru. Nadam se da će iz testnog rada koji je krenuo ove godine 2007. ići u redovnu proceduru i kompletno se provoditi taj registar koncesija. I mislim da je konačno ovo dokaz toga kako će sustav kontrole i naplate koncesija s jasnim razgraničenjem odgovornosti svakog pojedinog davatelja biti onaj koji će nam donijeti još i veći prihod u državni proračun. Jer, to je pogotovo meni u vašem odgovoru značajno to da ste spomenuli kako će biti na transparentan način vidljivo svakome na koji način se te koncesije vode, na koji način se prikuplja prihod od tih koncesija a to je samo još jedan od dokaza kako je projekat i Hrvatska koji je pokrenula ova Vlada doktora Sanadera onaj koji će zaživjeti i na ovom području.
Gledajte, nije stvar u tome da vi kao ministarstvo ili vi kao agencija u što skorijem roku to donesete nego je stvar u tome da vi sebi zadate krajnji rok koji je realan i da prestanete određivati zadaće sljedećoj vladi što treba raditi, a vi niste u stanju napraviti. O tome se radi. European Qualifikation Framework dakle Europski kvalifikacijski okvir je donesen. Mi četvrtu godinu radimo Nacionalni kvalifikacijski okvir. Pa jel to u redu? Nije u redu. Za, a ako mislimo donijeti zakon koji će početi vrijediti. Nije u redu.
Gospodine predsjedniče u ime kluba <PARTY>-a želim reći nekoliko riječi po našem mišljenju, o još jednom lošem početku rasprave o važnim temama u Hrvatskom saboru. Umjesto sustavnog, racionalnog, razumnog obrazloženja zašto se odustaje od smanjivanja PDV-a, mi smo ipak danas čuli umjesto toga niz uvreda i diskvalifikacija na račun prethodnika, na račun prethodne Vlade. Svašta je rečeno i ja molim da se taj stenogram pročita još jedanputa iznova, bilo bi dobro da pročita i predsjednik Sabora, u pokušaju da bude principijelan. Svašta je tu rečeno i čovjek je u napasti da uđe u neke od tih elemenata koji su spomenuti u uvodnom obrazloženju, između ostaloga čak je rečeno da je gospodin Škegro pozivan na nekakav obavijesni razgovor a da mi nismo i neprekidno obraćao se prema klupama <PARTY>-a. Dakako da zastupnike <PARTY>-a ovakva dikcija neće i ne može uplašiti. Mi bi mogli tom linijom ići, da li je spominjanje gospodina Škegra bilo zato što se je naknadno mimo natječaja htjelo gospodinu Škegru dati "Sunčani Hvar" u stilu privatizacije 90-tih godina. Ja se nadam da nećemo biti prisiljeni na ovaj način diskutirati u Hrvatskom saboru o ovako važnoj temi. Ali možemo, to je vaš izbor. Mi smo također optuživani najprije i to dvije-tri godine iz klupa <PARTY>-a za sloganstvo i slijepo slijeđenje MMF-a i kada dođe ta tema na raspravu mi ćemo vam argumentirano citirati šta ste sve izgovarali na račun prošle Vlade zbog suradnje sa MMF-om. A sada umjesto optužbe za suradnju sa MMF-om, vi nas optužujete valjda u ime MMF-a da smo varali MMF. Morat ćete se ipak malo dogovoriti sami sa sobom. Mi ipak mislimo da suradnja sa svjetskim institucijama važnim kao što je MMF, mora imati neke nacionalne limite. Nadamo se da ih imate i vi. A da li ih imate, tek ćemo vidjeti. Mi dakako, govorim u ime <PARTY>-a, podržavamo vaše odustajanje od snižavanja PDV-a. Izražavamo žaljenje što je do te odluke uopće došlo. Kao što je poznato, ovdje u Saboru u argumentiranoj raspravi upozoravano je da se t
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, gospođo predsjednice Vlade. Danas je ovaj Sabor pred jednom od onih odluka koje su teške. Pred jednom od onih odluka zbog kojih možda mnogi, kako se to slikovito kaže, i ne spavaju. Zašto? Zato jer smo danas na raskrsnici kada moramo uvažiti 2 velika nacionalna interesa. Jedan je ulazak Republike Hrvatske u EU, a drugi je očuvanje jedinstvenosti i teritorijalnog integriteta Republike Hrvatske. Načelno govoreći ta 2 cilja ne smiju biti suprotna jedan drugome. Oni su nažalost to postali iz razloga koje dobro znamo. Republika Slovenija je iskoristila svoj privilegirani položaj i uvjetovala je na neki način pristup, ulazak Republike Hrvatske u Europsku uniju rješenjem graničnog spora pitanja mora na način koji nama nije drag. Zašto nam nije drag? Zato jer rješenja koja se nude i koja se naslućuju nisu rezultat primjene međunarodnog prava nego i nekih drugih faktora koje moguće rješenje čine nepravednim. Danas ovdje imamo izbor koji kaže ili prihvati sporazum kakav se nudi ili nisi Europejac, nisi za rješavanje pitanja korupcije, nisi za ovo, nisi za ono. Prvo mislim da tu treba otkloniti sve predrasude. Biti skeptičan ili kritičan prema bilo kojem sporazumu ne znači ne biti Europejac. Ja mislim da za to ima dovoljno primjera. Isto tako ne mislim ni da je veleizdajništvo zalaganje za sporazum koji možda nosi određene opasnosti. Mislim da smo danas pred odlukom koju moramo donijeti trezveno, moramo gledati kakve su perspektive te odluke i što nam ona sve donosi. Rješenje koje bi bilo iznuđeno, rješenje koje bi dovelo ili bi moglo dovesti, kao što smo čuli, do umanjenja hrvatskog teritorija tako da on bude manji nego što bi to Hrvatsku pripadalo po međunarodnom pravu, nudi ozbiljne probleme, dugoročne probleme koji se mogu sastojati prvo u opasnosti da referendum u Hrvatskoj za Europsku uniju ne uspije i drugo da se generiraju loši odnosi u susjedstvu posebno prema zemlji s kojom imamo tako duge i dobre odnose, kakva je Republika
Štovani gospodine predsjedniče, štovana gospodo iz HAKOM-a. Rekao bih svega par riječi o jednom vrlo važnom dijelu vašeg izvješća što se odnosi na zaštitu od smetnji na stranici 45. Naime, dolaskom ljeta svjedoci smo neprimjerenog ali uobičajenog pojačavanja tv i radijskih signala kao i povećanja signala mobilne telefonije od strane susjednih država. To se tradicionalno poklapa sa počecima turističke sezone tako da je na djelu i ove godine tako da se ne možete provesti autoputom Zagreb-Lipovac, tamo da na nekim dijelovima se ne ubacuje na mobilnu telefoniju, mreža susjednih zemalja. Slično je ako idete na planinarenje na Medvednicu pa na Kamenim svatima već se hvata signal Slovenski. S druge strane na dijelovima Jadranske obale dovoljno je preći SV. Rok više ne možete često hvatati nacionalne radijske postaje, ljudi na obali su u zavjetrini tv signala, nadjačavaju ih Talijanske postaje što ste uostalom reći u svome izvješću i da ste poslali 202 međunarodne prijave. Međutim, tu ne piše kakva je sudbina tih prijava bila. Radi se o pravoj agresiji na Hrvatski eter te su kao što rekoh tv i radijski signali hrvatskih postaja na pojedinim dijelovima naše zemlje naprosto nedostupni. Sve to dovodi do ogromne materijalne štete za građane i za državu, kao suvlasnika HTV-a, Hrvatskog telekoma, u nekim slučajevima su ugroženi i ljudski životi, na primjer, nautičari koji ne mogu imati svoje signale i sve to dovodi do poteškoća u normalnom funkcioniranju određenih profesija i službi. Valja naglasiti da je sve to u suprotnosti sa međunarodnim pravom, a posebice sa Konvencijom EBU European broadcasting union, CNL standardima, International commision od nonionising radiation protection, uostalom i jučer je u Saboru raspravljen Zakon o neionizirajućem zračenju pa bi mogli čak i reći da je ovako pojačana razina signala možda čak i upitna vezano uz ljudsko zdravlje. Smatram da bi vaša agencija trebala imati snažnu podršku i Ministarstva vanjskih poslova i Europskih integracija, budući
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Mi smo se ovdje prijavili za raspravu ovu prije mjesec dana, to je točno i ova točka je kao točka 17. na dnevnom redu. U članku 205. stoji slijedeće. Nakon što je dnevni red utvrđen predsjednik Sabora objavljuje utvrđeni dnevni red. Na početku svakog radnog dana zasjedanja predsjednik, u pravilu, objavljuje o kojim će se točkama dnevnog reda raspravljati toga dana. Tijekom sjednice, iznimno, može promijeniti redoslijed rasprave ili odlučivati, ako za pojedinu točku dnevnog reda nema izvješća nadležnih radnih tijela, predlaganja i Vlade. Moj prigovor je bio samo u tom smislu da mi to nismo znali na početku sjednice, i da jedan broj kolegica i kolega nije tu. A da li ja mogu onda po ovom redoslijedu pitati da o svim ovim točkama do točke 17 nemamo izvješća nadležnih radnih tijela, predlagatelja ili Vlade. Ja to zaključujem. Hvala lijepo.
Ja bih ispravio netočan navod, odnosno netočna je ova usporedba ovog slučaja sa slučajem Branimira Glavaša. Činjenica je da je bilo zaštite Berislava Rončevića, ali isto tako činjenica je da se Berislava Rončevića nije štitilo radi njega samoga već je Ivo Sanader štićenjem Berislava Rončevića štitio sam sebe. Dok s druge strane Branimir Glavaš nikada nije uživao niti je bilo potrebno da uživa potporu Hrvatske demokratske zajednice. Dokaz tomu je i to što je iza 2000. dok je premijer bio Ivica Račan upućivane su bile ekipe iz Ministarstva unutrašnjih poslova u Osijek nebili istražili ratne zločine koje je eventualno počinio Branimir Glavaš u ratno vrijeme. Bili su tamo određeno vrijeme, ispitali su nekoliko tisuća ljudi, nikakvi dokazi nisu rađeni, a moram istaknuti da je ta istraga rađena vrlo profesionalno i korektno za razliku od one istrage nakon razlaza sa <PARTY>-om kada je <PARTY> upregnuo sve institucije vlasti na koje je imao utjecaja da bi napakirao, da bi spakovao, da bi procesuirao i usmjerio ovu … /Govornici govore u glas, ne razumiju se./…
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo državna tajnice, kolege i kolegice! Evo, već su mnogi prethodnici preda mnom istakli da se u našu državu uvozi oko 20 tisuća i 500 tona kave a da je registrirana proizvodnja ili prerada te kave samo negdje oko 7,5 tisuća tona i sva ostala razlika od 13 i nekoliko tisuća tona kreće nekim putevima u Republici Hrvatskoj bilo da se prerađuje u ilegalnim pržionicama, obrtničkim radionicama ili u nekim drugim radionicama gdje nije registriran njen promet ili njena prodaja. Po meni to je svakako nelegalan posao koji državi i državnom proračunu zaistinu nanosi velike štete od naplate carine pri izvozu, naravno ovoga posebnog poreza i poreza na promet. Radi smanjenja udjela te sive ekonomije u proizvodnji i prometu kavom predlaže se donošenje ovoga zakona koje po meni ima tendenciju, zaistinu pravu tendenciju dovede red u proizvodnju i promet kave u Republici Hrvatskoj. Sama državna tajnica je ovdje istakla da je, da su sva pitanja oko proizvodnje i prometa kave već uređena Zakonom o porezu na kavu koji je donijet u 1997. godini i koji do sada 3 puta, 3 puta dopunjavan međutim on nije obuhvatio ova rješenja oko kontrole proizvodnje, prometa i naravno manipulacije sa kavom i proizvodima od kave. Važeći Zakon je uredio predmet oporezivanja. Tko su obaveznici tog posebnog poreza na kavu? Što je porezna osnovica? Nastanak porezne obaveze i plaćanje posebnog poreza. Vođenje evidencije i izrada izvješća koja su porezni obveznici dužni voditi i dostavljati nadležnim tijelima zatim porezni nadzor i naravno sankcije za povrede pojedinih odredbi zakona. Ovim Prijedlogom u cijelosti zadržava se regulacija navedenih instituta iz važećeg zakona s tim da se uvode određene terminološke usklađenosti sa Pravilnikom o kavi i proizvodima od kave i kavovinama koji je taj Pravilnik donijet negdje 2004. godine. Sve izmjene važećih odredbi su bez fiskalnih posljedica. Prema tome rasprave mojih pojedinih uvaženih kolega da donošenje ovog Zakona bi m
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja bih imao pitanje za ministra poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva gospodina Čobankovića. Dakle, Ministarstvo poljoprivrede je ljetos izdalo naredbu o uništavanju usjeva zasijanih GMO kukuruzom. Vlada Republike Hrvatske donijela je odluku o naknadi štete predmetnog usjeva. IZ medija se moglo saznati da je predmetni kukuruz bio zasijan na 1790 hektara i da je većinom bio namijenjem za spremanje silaže. Kako je sada upravo vijeme kada se sprema silaža zanima me da li je Odluka Vlade ispoštavana te seljacima i ostalim proizvođačima isplaćena naknada za usjev kako bi dakako na vrijeme mogli kupovinom nadomjestiti uništeni usjev i spremiti silažu. Zahvaljujem na odgovoru. Zadovoljan sam odgovorom i izražavam zadovoljstvo a i zahvaljujem u ime poljoprivrednih proizvođača na ovako brzoj i dosljednoj provedbi odluke Vlade. Hvala lijepo.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Znači ponoviti ću ovo što sam rekao prije par minuta, kontrolne liste se nalaze u aplikaciji DIP-a koja je smještena u APIS-u i u svakom trenutku se može napraviti enter i početi to printati. Dakle, one postoje nisu uništene. A to da se mi, da se ja bojim preferencijalnih glasova, ja vas razumijem g. Bulj, da se frustrirani, da vam pada rejting, ja razumijem da ste vi bili … župan u Splitsko dalmatinskoj županiji, pa vas narod nije izabrao. Razumijem da je Grmoja bio kandidat za župana u Dubrovačkoj županiji pa ga narod nije izabrao i razumijem da biste htjeli na neki način postati pučki tribuni. U svim tim izbornim jedinicama, vas je pobijedila <PARTY>. Kandidati za župane <PARTY>-a i meni je žao, što pokušavate na ovaj način dobiti nekakvu popularnost i povjerenje. Hvala.
Uvaženi kolega Batinić mislim da se nismo shvatili. Podržavam ovo što ste rekli, međutim morate isto tako shvatiti pohvaljujem i vaš rad u vašem vlastitom gradu, ali isto tako morate shvatiti da nisu svi gradovi i ne funkcioniraju svi gradovi kao što funkcionira vaš koji dobiva i pohvale za rad, ustrojstvo samog grada i funkcioniranje grada. Dakle, svjestan sam i ja sam da ne znači ako je Državna revizija pronašla određene poražavajuće podatke da sustav očito ne funkcionira, da to automatski znači da postoje prijevare. Međutim, znate kako se kaže? Tamo gdje ima dima i vatre. Ja samo hoću, i u svom izvješću sam htio apelirati, upravo na tu činjenicu da moramo gradonačelnici i župani koji su najodgovornije osobe na području jedinica lokalne samouprave da iskoriste svoj autoritet i utjecaj da se upravo ovakvi negativni nalazi Državne revizije i naputci koje je Državna revizija trgovačkim društvima uputila da se ispoštuju, da ne ostanu samo mrtvo slovo na papiru. Dakle, pa ovim ste me u biti i podsjetili, sami ste rekli gradonačelnici su ujedno i članovi skupštine tih društava međutim isto tako i gradski vijećnici ako ćemo tako. Dakle, gradski vijećnici i aktualne koalicije koje čine poziciju na lokalnim razinama. Isto tako ja sam se nakon izvješća sjetio da u biti to je mali novac, jer kad gledamo koliko u biti je decentraliziranih sredstava na lokalnoj samoupravi koliko jako malo u biti njih i dođe od državne razine. U biti je to dosta relativno mali novac, ali mi moramo i krenuti od malih stvari. Očito da u ovoj državi određeni dijelovi sustava ne funkcioniraju. To je pokazatelj i ovaj nalaz državne revizije. Ali isto tako moramo krenuti i od činjenice da pokušamo nešto napraviti da se upravo ovakvi napuci za 2016., '17.-tu i '18.-tu ostvare. Dakle i zato sam apelirao na gradonačelnike i župane da dodatno napravi jedan dodatni napor i da iskoriste svoj utjecaj kako bi se upravo ovi napuci implementirali i postali sastavni dio normalnog funkcioniranja trgovačkih društ