EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Poštovana zastupnice Puljak, vidite na krizu u Agrokoru ja gledam malo drukčijim očima nego vi, gledam je na način da je naša Vlada u tom trenutku spasila hrvatsko gospodarstvo, naš financijski sustav, naše OPG-ove, zaposlenike te najveće kompanije, svih njenih sastavnica, sve dobavljače. Nije tu bilo neformalnih kava gdje bi netko ovdje htio nešto ušičariti za sebe, Agrokor je pao nama na stol bez da smo znali da će nam doći i iznašli smo rješenje najvećeg restrukturiranja u Europi tada. I zato ću, javio sam se samo zato da odlučno i čvrsto odbacim vašu tezu koju ne plasirate samo vi nego i mnogi drugi. Postoje u Hrvatskoj neovisne institucije koje gledaju da li je nešto bilo pravilno ili nije, prije svega DORH DORH je o tome rekao sve i ne prihvaćam tu tezu i svaki put ću vam se u vezi usprotiviti. Poštovani zastupniče ja ne znam gdje ste vi to prošli te protokole da se šalju dopisi, formalni sastanci, to jednostavno što vi govorite i što mnogi od vas govore jednostavno nije točno. Ja ako želim razgovarati sa Emmanuelom Macronom ne šaljem mu dopis krasopisom napisan da bi se htjeli čuti, ako Angelu Merkel ne šaljem joj dopis kakav bi vi očekivali valjda, nemojte se smijati, ne, nije to kolegice Glasovac smiješno nego su smiješne vaše teze, vaše teze su smiješne i žalosne u biti. Kao da, koga se vi bojite? Samih sebe, čega se bojite? A vas između ostaloga nisam ni zvao na sastanak. Zvali samo nekoliko čelnika vaših skupina koji su izgubili izbora, svih vas koji ste izgubili izbore zvao sam po jednoga da razgovaramo. Neki su od vas reagirali da neće doći, a nisu bili ni pozvani. Tako da taj cirkus koji ste stvori je meni bio smiješan, nepotreban, ja vam nisam imao što tajiti htio sam se konzultirati, to je sve. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospođo Dalić, vi ste u vašem govoru pravilno ukazali koliko sam ja razumio, a čini mi se da to postaje jedno opće razumijevanje, da štednja zapravo ne može biti cilj. Cilj ove i svake Vlade je zapravo da potakne gospodarski rast. Rasta u Hrvatskoj nema, nema ni investicija. Jedna stvar koju ste spomenuli, za koju sam se evo posebno uhvatio jesu reforme. Kad spomenete pa i nedavno tu na aktualnom satu predstavnicima Vlade reforme odmah postaju na neki način nervozni, iako neki među njima, primjerice upravo ovdje nazočni zamjenik ministra financija je neki dan dobro kazao po mom sudu u jednom emisiji televizijskoj, da Hrvatskoj zapravo treba jedna obuhvatna reforma državne i javne uprave, međutim problem je kad pitate odgovorne u Vladi za reformu državne i javne uprave onda oni govore uglavnom o transformaciji Državnog inspektorata. Mjesec dana mi se ovdje bavimo transformacijom Državnog inspektorata koji je na neki način postao sinonim reforme državne i javne uprave u Republici Hrvatskoj što je po mom dubokom uvjerenju stvaranje privida da se nešto radi, u nedostatku bilo kakve vizije kakvu upravu trebamo i kako ona treba izgledati i kako ona zapravo ključno treba pridonijeti rastu i povećanju investicija u Republici Hrvatskoj. Moje je pitanje, slažete li se zapravo da se tu samo radi o stvaranju jedne percepcije da mi imamo neki reformski kurs, a zapravo ga nemamo.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Europska agencija za željeznice osnovana je u travnju 2004. godine Uredbom Parlamenta i Vijeća Europske unije, a sa svojim radom počela je 16. lipnja 2005. godine. Glavna je zadaća Europske agencije za željeznice uspostava zajedničkih tehničkih i radnih pravila koja će uskladiti rad svih nacionalnih željeznica unutar Europske unije. Temelji dakle harmonizacije uspostavljene su projektom pod nazivom "Sustav upravljanja europskim željezničkim prometom" koji ima za cilj željeznički promet učiniti sigurnijim i konkurentnijim. Poštovane dame i gospodo zastupnici, pred nama je danas u Saboru Prijedlog zakona o agenciji za sigurnost željezničkog prometa. Republika Hrvatska ima značajnu ulogu u funkcioniranju europskih prometnih tokova kao prometni integralni dio Europe, što svakako određuje njene razvojne potrebe u području željezničkog prometa, ali i njezin strateški cilj povezivanja s europskim okruženjem i ravnopravno uključivanje u europske integracije. Ovim zakonom trebao bi se stvoriti pravni okvir za rad agencije koja bi trebala osigurati bolji nadzor sustava upravljanja sigurnošću željezničkog prometa i učinkovitu regulaciju prometa te omogućiti jednaki nediskriminirajući pristup svim sudionicima na tržištu. Uključivanje Hrvatskih željeznica u mrežu željeznica Europske unije moguće je ostvariti na dva područja. Normativno, kroz stvaranje zakonskih i normativnih uvjeta za uključenje Republike Hrvatske u Europsku uniju uz poštivanje uvjeta Europske unije, ujednačavanje uvjeta poslovanja na željeznicama Europske unije. Te na tehničkom području koje obuhvaća infrastrukturu, prijevozna sredstva i organizaciju prometa. Ciljevi koji proizlaze iz navedenih direktiva Europske unije, a koji se nameću kao prioritetni zahtjevi odnose se prije svega na modernizaciju i restrukturiranje željezničke infrastrukture, razdvajanje upravljanja željezničkom infrastrukturom i prijevozn
Poštovane kolegice i kolege. Vrlo kratko, i zbog hrvatske javnosti i zbog vas koji ste ovdje. Moram odgovoriti na navode uvaženog zastupnika Pančića koji pokušava reći da je ovo što smo i što ćemo vjerujem izglasati danas i potpisati vrlo skoro da je to isto onome što je bilo potpisano odnosno parafirano u sporazumu Račan-Drnovšek. To jednostavno nije točno i ta poruka mora doći do hrvatskih građana. Račan-Drnovšek bio je sporazum koji je konačno definirao granicu i to ne na temelju međunarodnog prava nego na temelju političkog dogovora. To je s te strane. Što se tiče ovog arbitražnog ugovora to je ugovor koji će osigurati da se osnuje jedno međunarodno pravosudno tijelo, dakle arbitražni sud koji će temeljem međunarodnog prava donijeti odluku o tome kuda ide granična crta. Ja vas molim kolege iz <PARTY>-a uvažavajući određenu grižnju savjesti koju imate zbog sporazuma koji je bio parafiran a koji nije bio dobar za hrvatske nacionalne interese da ne zbunjujete hrvatsku javnost i da ovaj sporazum, ovaj arbitražni sporazum ne izjednačavate sa sporazumom Račan-Drnovšek. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Grubišić situacija koja je dole, spor koji je nastao Policija intervenira u slučaju Društva prijatelja dubrovačkih starina i grada. Znači Policija je intervenirala. Nije to sve ugodno ni čuti ni građanima Dubrovnika ni gostima koji su tada se nalazili u Dubrovniku. Ali malo me čudi jedno izlaganje, mi se zalažemo svi zakoni za transparentnost. Imamo udrugu koja se bavi sa obnovom starina koja nema javne nabave, koja se na dogovor prijateljski se može dogovarati i ne mora, to ne govorim da je to tako ali može, kojim se daju donacije razne donacije da se ide iz tog društva i oni se ne biraju. Ipak gradonačelnik je <PARTY>, predsjednik gradskog vijeća <PARTY>, znači suradnja postoji između te dvije stranke, odluke zajednički donose a njih isto birali 43 tisuće građana Dubrovnika. A Društvo prijatelja starina Dubrovnika čuli smo da ima oko tisuću svojih članova. Oni se ne biraju od građana Dubrovnika. Mislim da se ipak nešto dešava tu i mislim da je zakonodavac išao u tom smjeru. Sigurno ti ljudi koji tamo rade da će ostati raditi ali pod jednom kapom gdje će biti sigurno kontrolirana i javna nabava i donacije i sve ostalo. Mislim da ne bismo se toliko trebali … na ovoj večerašnjoj raspravi po tome, da je drugo čitanje će biti i sve one greške koje su napravljene i dopuna … ćemo imati vremena da se to ispravi. Hvala.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Glavni tajniče Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, uvaženi akademiče Rudan, poštovane kolegice i kolege, evo pred nama je izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2016. godini. Izvješće je u svojem stu matičnog radnog tijela raspravio i jednoglasno prihvatio Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. I ako malo pogledamo Zakon o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti onda ćemo u članku 3. istog zakona vidjeti da su glavni zadaci Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti utvrđeni člankom 3. zakona, a obuhvaćaju poticanje i organiziranje znanstvenog rada i zalaganje za njihovu primjenu, razvijanje umjetničke i kulturne djelatnosti i skrb o hrvatskoj kulturni baštini i njenoj afirmaciji u svijetu, objavljivanje rezultata znanstvenih istraživanja i umjetničkog stvaralaštva i dakako davanje prijedloga i mišljenja za unaprjeđivanje znanosti i umjetnosti na područjima koja su od osobite važnosti za RH. I u tom smislu se pridružujem raspravama svih prethodnih govornika koji su govorili naravno o doprinosu i važnosti doprinosa Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u onim trenucima kada doista kompetentno progovore o svim aktualnim društvenim problemima s kojima se danas suočava hrvatsko društvo. Između ostaloga Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti u Hrvatskom saboru kao što ste imali prigode već i čuti od uvaženog akademika Rudana dostavila u sažetom obliku, ali jednako tako i u cjelovitom obliku na otisnutim stranicama ljetopisa Hrvatske akademije u knjizi 120 koji pruža detaljni uvid u brojne aktivnosti, koje akademija provela u protekloj 2016. godini i upravo analizom prikazanih aktivnosti u izvješću razvidno je da je Akademija tijekom 2016. godine djelovala u 9 razreda, 7 muzejsko galerijskih jedinica, 19 znanstvenih vijeća, 22 odbora i 25 znanstveno istraživačkih jedinica, od kojih je 12 u Zagrebu, dok ih je 13 izvan Zagreba i to po jedne u Bjelovaru, Križevcima, Osijeku, Požegi, Spl
Prije svega da smo dobili proračun kako zakon propisuje onda bismo vjerojatno mogli govoriti o istim podacima. Međutim mi nismo dobili izvršenje proračuna do 31. 12. pa očito imamo različite podatke. Ja imam podatak da je u 2003. godini za decentralizirane funkcije izdvojeno milijardu i 100 milijuna, a vi bi kolega Šuker kao gradonačelnik donedavni gradonačelnik Velike gorice trebali znati da smo sredstva decentralizacije za 12. mjesec dobili u uputama Ministarstva financija u 1. mjesecu i da smo svoje proračune to knjižili u 12. mjesecu kao prihod 12. mjeseca. Prema tome, možda ja imam krivi podatak, ja imam podatak da je prošle godine bio milijardu i 100, sada je milijardu i 50, vi imate 900 da je milijardu i 50, treba vidjeti koji su podaci bilo bi dobro da smo dobili te podatke od 2003.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena saborska zastupnice vi sa vašim izlaganjem ste otvorili niz novih pitanja koja potvrđuju da pripremom ovog zakona nije napravljena detaljna analiza i priprema. Kad se krenulo u tu reformu ministar je govorio da je nedostatak financijskih sredstava u zdravstvenom sustavu jedini razlog zašto se povećava dopunsko i niz ovih drugih naknada. Ono kad se izlaže i opravdava taj zakon uvijek se barata sa velikom brigom za građane, da imaju bolju uslugu, veću itd. Financije, nismo imali prilike čuti koliko se financijski skupi novaca iz redovnog zdravstvenog osiguranja, koliko se skupi novaca iz dopunskog zdravstvenog osiguranja, tko plaća za one kategorije koje su oslobođene dopunskog zdravstvenog osiguranja i što mi je vrlo neobično zašto u kategoriji oslobođenih građana od plaćanja dopunskog osiguranja nema imovinskog cenzusa kad imovinski cenzus se uvodi kod socijalne skrbi, kod invalida itd. Mislim da bi trebalo detaljnije napraviti analizu financijsku i onda ići u redovnu proceduru sa prijedlogom tog zakona.
Poštovani gospodine predsjedniče. Upravo je mjesto u Kaznenom zakonu dio onoga što je kolega Vuljanić govorio, a posebno ističem Zakon o sukobu interesa već kako je u ono vrijeme prethodno donesen jest da oni koji imaju udjela do 25% u vlasništvu tvrtke neće biti u sukobu interesa, mjesto obratno. Ako su 1% udjeličari onda ne mogu dodjeljivati takvim tvrtkama posao. Ne prebacivati na suprugu, ne prebacivati na odvjetnička društva pa se onda to vrati nakon isteka mandata. I upravo je i to razlika u do prije spomenutom programu koji je donesen u ožujku 2002. Tamo je bio naglasak na proglašenju političke volje. Priznavanju činjenice da postoji korupcija koja je ozbiljan društveni problem, a ovaj program posebno ističe odlučnost vlasti da osposobljavanjem institucija sustava primjenom postojećih zakona suzbija korupciju svakodnevno i odlučno i čvrsto. Stoga vjerujem da će upravo ovakav Nacionalni program svakodnevno mobilizirati sve one koji žele da se doista sustav uredi, a ne od slučaja do slučaja da se nešto mijenja kako kome padne napamet pa i za dnevno-političke svrhe. Ovo je pravi program i treba ga podržati.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo ministrice i ministri, kolegice i kolege. Svoje pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade zaduženom za gospodarstvo, prof. Hebrangu. Na Drvno-prerađivačkom poduzeću "Lužnjak" iz Županje otvoren je stečaj u 3. mjesecu 2001. godine. Tada je to poduzeće zapošljavalo oko 220 radnika i njihova potraživanja na osnovu neisplaćenih plaća i otpremnina bila su oko 10 milijona kuna. Prodajom tog poduzeća Drvno-industrijskog poduzeća "TVIN" iz Virovitice dio potraživanja je podmiren, oko 3 milijuna i sedamsto. Međutim, u mandatu prošle Vlade, a obraćali su se od predsjednika Vlade, potpredsjednika Vlade, Sabora i raznih drugih institucija, radnici nisu uspjeli naplatiti svoja potraživanja, a moram reći da su to potraživanja koja su odlukom Trgovačkog suda u Osijeku priznata. Pa evo, svjedoci smo sada da kod privatizacije, mogli bi reći da je ključno pitanje se postavlja, znači socijalna sigurnost zaposlenika, pa ja vam postavljam pitanje: Da li će i kada ova Vlada ispuniti, isplatiti potraživanja bivših zaposlenika "Lužnjaka" kada to već nije učinila bivša? Hvala. Gospodine potpredsjedniče pa ovi djelatnici i dok su radili primali su vrlo skromna primanja i sada zaista polažu veliku nadu da će ostvariti svoja neisplaćena potraživanja, a znam da takvih slučajeva ima više i ja vas evo zaista molim da se za njih pronađe jedno adekvatno rješenje.
Evo ja ću kolegi Kajinu pomoći da proba prognozirati vrijeme. Evo, ova odluka dolazi u vrijeme upravo pri kraju mandata ovoga Sabora stoga vrlo kratko ću upozoriti s obzirom na odredbe ove privremene odluke, naravno mi je podržavamo I smatramo da je Vlada I ovaj parlament odgovorno I uspješno vodili državu ove četiri godine pa tako jednako želimo ostaviti uredno, pred naravno izbore, pred kraj mandata želimo ostaviti uredno spremljenu kuću. Zašto? Pa odluka o privremenom financiranju se ne može ostaviti za početak iduće godine bez obzira na izbore I druge situacije koje će biti nego bi bilo zgodno da se ona donosi nakon izvješća o izvršenju državnog proračuna za 6 mjeseci, a već sada imamo dosta podataka mada je Vlada koristila te podatke imamo dosta podataka I za izvršenje za 9 mjeseci jer se ona ostala procjena do kraja godine ukalkulira I temelji na donošenju ove privremene odluke. Temeljem takvih ocjena do kraja godine a uz temeljem članka 35. Zakona o proračunu Vlada je predložila, Klub <PARTY>-a podržava da Sabor donose po mogućnosti jer nemamo ništa sporno naravno amandmane moguće da se Vlada razmotri I korigira jednoglasno iz razloga što je ovdje utvrđena temeljna zakonska odredba da se otprilike ¼ strukture prihoda I primitaka rashoda I izdataka predvidi za prvi kvartal iduće godine, uz isti broj zaposlenih I da se na taj način omogućava normalno funkcioniranje I plaćanje u državi 1. siječnja pa za iduće razdoblje. To se odnosi I na jamstva I na zaduženja I na svu strukturu koja je predviđena na proračun I na izvanproračunske fondove stoga smatramo da nema ništa sporno I da to treba podržati. Hvala lijepo.
Kolega Bulj, ne slažem se s vama, da ovdje nema transparentnosti, dakle, rekla sam i maločas kolegi, zakon je transparentno predvidio u kojim situacijama, na koji način će se dati upravljanje državnom imovine jedinicama lokalne i područne samouprave, u kojim situacijama će se dati u vlasništvo, u kojem na ostali način raspolaganja. Naravno, što se tiče registra državne imovine, također se ne slažem s vama i smatram da sve ovo što nije do kraja riješeno ovim zakonom u samom postupanju, biti će riješeno uredbama, koje će također biti propisani postupci o svim detaljnim radnjama za svako ovo raspolaganje i mislim da će to biti još jedan doprinos transparentnosti. Svatko će moći znati na koji način, kako sa čime upravlja. Hvala.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima. Ja ću u ime kluba <PARTY>-a reći naš stav o ovom zakonu. Dakle, mi potpuno uvažavamo činjenicu da agronomska struka ima svoju komoru. Ako to mogu kao što ste rekli i kao što smo čuli već imati i suci, mogu imati javni bilježnici, mogu imati zubari, mogu imati šumari zašto ne bi to imali i ljudi visoke struke poljoprivrednoga zvanja. Posebno mi se sviđa to što ovdje upotrebljavamo jedan univerzalni termin agronom koji je ovako sinonim za sveukupni vrh nekakvog obrazovanja u sferi poljoprivrede. I sve ovo što budem rekao je, a neću puno govoriti jer ovaj sam zakonski tekst i ne trpi nekakve velike komentare, ću reći samo iz činjenice što je ovo prvo čitanje i nekakve naše dileme koje bi trebalo ovdje raspraviti javno, možda ugraditi u ovaj tekst ili u provedbene akte same komore kako bi se neki strahovi na neki način ograničili ili bolje kontrolirali zbog same vjerodostojnosti rada agronomske komore jer vidljivo je da se s ovim zakonom hoće, dakle dati javna ovlaštenja agronomskoj struci i to će, budimo iskreni, biti neka vrsta i monopolskog položaja unutar same agronomske struke. Zakon to sam kaže, definira članstvo i što iz tog članstva proizlazi za njihove članove u odnosu na one koji nisu članovi agronomske komore. I ako se budem ponavljao, to znači da smo i kolege prethodnici upravo determinirali neke stvari koje su dileme. Ja isto ovdje kad sam čitao ovo i kad smo na klubu razgovarali o ovom konceptu koji, ponavljam, struka je ta koja treba to da kaže, struka u raspravi to argumentirano rekla i mi nemamo ništa protiv toga da se organizira komora. Postavili smo pitanje položaja savjetodavne službe. Ja sam i u prethodnim raspravama kad smo govorili o poljoprivredi i o poljoprivrednoj komori i u prethodnom mandatu, vrlo afirmativno govorio o savjetodavnoj službi zato što je savjetodavna služba po našoj procjeni ponijela na sebi jedan veliki teret razvoja poljoprivredne proizvodnje u
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Moje pitanje je za predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Zorana Milanovića. Industrijska strategija Republike Hrvatske za šestogodišnje razdoblje 2015/2020 godina strateški je dokument koji vraća nadu da ćemo u ovoj zemlji u budućnosti više raditi, više proizvoditi, više izvoziti i konačno preokrenuti smjer ukupnih gospodarskih aktivnosti i izaći iz recesije. On predviđa na kraju tog perioda da gospodarske grane koje su obuhvaćene ovom strategijom dođu na nivo koji su imale prije početka krize, odnosno na nivo iz 2008. godine. Jasno je da će glavni rezultati ove strategije doći na kraju tog perioda, ali zbog ukupnog stanja u društvu i sadašnjeg veoma teškog položaja ja bih rekao i situacije za većinu građana Republike Hrvatske moje pitanje je koje ćete poteze povući u najkraćem mogućem roku kako bi se ova strategija čim prije počela realizirati i mogu li građani Republike Hrvatske očekivati pozitivne efekte ove strategije i u prvim godinama njene provedbe. Hvala. Zahvaljujem gospodine predsjedniče Vlade. Ja sam zadovoljan vašim odgovorom. Naime, zato i pitam zbog poteza koji ćete vrlo brzo povući u realizaciji te strategije jer to će potegnuti i građevinarstvo na određen indirektan način. Valjalo bi razmisliti u ovoj zemlji koliko ja znam fali ogroman broj hotela što bi opet mogao biti građevinarstvu dodatni impuls i … Dakle, u svakom slučaju evo ja vam želim da ovu strategiju ili dokument koji je čekan dugo godina u ovoj zemlji čim prije realizirate.
Pa ispravljam nekoliko netočnih navoda gospođe Pusić. Gospođa Pusić pita zašto ulazite gospodo u Vladu, koji je to razlog, i čudite se da nije točno da oni žele pomoći ovoj državi da se izvuče iz krize. Pa vjerojatno žele svojim znanjem, svojim sposobnostima, svojom profesionalnošću, svojom svježinom kao što je predsjednica stranke rekla i predsjednica Vlade unijeti nešto novo u ovu Vladu. Vi ste govorili o listama i pokušali ste uredovati o listama za izbore, mislim da to uopće nije bila tema i to nije razlog zbog čega oni ulaze. Isto tako kažete nitko više ne želi ovu Vladu. Pa mi imamo većinu, vidite i danas imamo većinu u ovom Hrvatskom saboru, da imamo više od potrebne većine, i dokle god imamo tu većinu, to je odraz naših izbornih rezultata i mi imamo na to pravo i to je demokratsko pravo, i to je demokratski standard.
Hvala lijepa. Evo i ja se pridružujem svojim kolegama da ću biti tolerantna. Ali ispravit ću netočnosti. Gledajte, kolegica Opačić govorila je u ime kluba <PARTY>-a i tu želim jednu veliku neistinu u raspravi njezinoj i raspravi od kluba ispraviti, a to je kada je rekla da je u Gradu Zagrebu izgrađena su četiri vrtića, to nije točno. U šest godina vladanja <PARTY>-ove vlasti u Gradu Zagrebu izgrađen je samo jedan vrtić, jer ja sam isto, stanujem u Gradu Zagrebu, točnije u 4. Brezovica. U 4. Brezovica gdje živi 11 tisuća i 500 stanovnika nije izgrađen niti jedan vrtić, a nije nam već pet godina prošao zahtjev za izradu projektne dokumentacije. Kolegice Opačić ja vas pozivam da dignete ruku i da kažete svojim prijateljima u Gradu Zagrebu i našemu gradonačelniku koji je legalno izabran, ne osporavam, da sasluša taj vapaj da djeci iz 4. Brezovice je potreban vrtić. Da dječica se voze po 15, 20, nije to smiješno gospođo Opačić, to je žalosno. Ja imam već odraslu unučad, ali govorim u ime svih ljudi i onih ljudi koji <PARTY>-ovoj politici pripadaju jer su me i oni zamolila jer sam iz tog područja zastupnica ovdje. Vapaj jedan vam prenosim da je krajnje vrijeme da Grad Zagreb i gradonačelnik i holding i predsjednik holdinga gospodin Ljubičić da otvori jednom svijest i da se izgradi vrtić za tu dječicu u 4. Brezovica. Da li je to možda kazna što jedino ta 4. Brezovica nema <PARTY>-ovu vlast to ja ne znam, ali to trebamo raščistiti, da trebamo u potrebama biti svi jednaki. I upravo se zalažem za onu stvar što ste rekli da treba ravnomjerno raspodijelit u Hrvatskoj ali ne zaboravite da treba ravnomjerno rezati kolač i u Zagrebu. Hvala vam. … Vi nemate ni jednoga. Ljudi su otišli u <PARTY> jer ste došli političku korupciju radit u Brezovicu. Mimo plana 4. Brezovce utrpali ste programe i želje <PARTY>-a, zato imate deficit, zato imate gubitak 7 milijardi duga. Digli ste kredit da bi isplatili plaće ljudima u Gradu Zagrebu.
Štovani gospodine predsjeedniče, štovani gospodine državni tajniče, štovane kolegice i kolege. Premda je Zakon o državnim službenicima i namještenicima stupio na snagu krajem ožjuka 2001. godine, dakle radi se o novijem zakonu, mi u klubu <PARTY>a pozravljamo svaku izmjenu i dopunu zakona ukoliko ona ide u svrhu poboljšanja stanja. Ove izmjene i dopune zakona o državnim službenicima i namještenicima su upravo na tom tragu pa smatramo da će doprinjeti boljem i svrsihodnijem radu državne uprave. Naime glavni promjene ide za tim da se olakša primanje u državnu službu te da se komplicirani postupak što je moguće više pojednostavi, a zatim za ukidanjem insituta raspolaganja te konačno za ublažavanjem uvjeta za raspored na radna mjesta savjetnika i inspektora. Što se tiče izmjene službenog postupka primanja u državnu službu, napušta se dosadašnji sustsav provjere kod čak dva ministarstva i to Ministarstva financija, te onoga nadležnog za psolove opće uprave. O postojanju uvjeta za primanja i to u pogledu osiguranih novčanih sredstava za plaće službenika, te o postojanju slobodnog radnog mjesta. O apsurdnosti odredbe da bi ministarstvo nadležno za poslove opće uprave moglo znati postoji li slobodno mjesto ne treba ni govoriti. Jer naravno o potrebi popunjavanja te o slboodnom mjestu bilo upražnjenom ili novom može odlučivati samo državna institucija ili ustanova koja ima potrebu za primanje novog službenika. Smatramo da će ukidanje insituta raspolaganja državnih službenika dovesto do lakšeg rješavanja viška zaposlenika u državnoj upravi. Te na taj način osloboditi dio financijskih sredstva koja bi se usmjerila na poboljšanje uvjeta rada državnih službenika i namještenika. A što bi rezultiralo njihovom većom djelotvornošću. Valja napomenuti da se ukidanjem toga institituta državni službenici i namještenici izjednačavaju u svojim radnim pravima sa svima onima koji su u radnom odnosu temeljem Zakona o radu. Najvažnijom izmjenom smatramo onu koja se tiče ublažavanja uvjeta za
Hvala potpredsjedniče. Što se tiče Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o održivom gospodarenju otpadom svjedoci smo sve više onečišćenja okoliša koje ... plastična ambalaža koja je zbog svoje funkcionalnosti, nisko troška prisutna u svakodnevnoj uporabi. Jedan od najvećih problema koji je uporaba plastičnih materijala je oni koji su razgradivi i nisu ponovno upotrebljivi za recikliranje. Državne članice EU, morat će do 25. g. smanjiti upotrebu plastičnih pribora za jelo i časa za napitke za 50%. Također su do te godine obavezne odvojeno prikupiti 90% plastičnih boca za piće te osigurati da se one sastoje od 35% recikliranog materijala. Naime u Hrvatskoj već više od 12 godine postoji depozitni sustav povratne naknade, za staklene, PET i druge ambalaže koje upravo Europa promovira u svojim direktivama o plastičnom otpadu. Radi se o ambalaži koji građani mogu vratiti u trgovine i po jedinici ambalaže dobiti povrat od 0,50 kn. Za zaokruženi sustav gospodarenja ambalažnim otpadom potrebno je poticati inovacije te korištenje novih tehnologija koje olakšavaju recikliranje i uporabu plastike te iz plastike stvaraju vrijednosti, nove vrijednosti i nove ... upotrebe. Dobar primjer je IKEA koja već 10 godina posluje kroz strategiju održivog razvoja. Trenutno koriste oko 92% otpada koji generiraju, dok samo manji dio odlažu na odlagališta. Ujedno, u ovom trenutku u izradi proizvoda koriste oko 60% materijala koji je recikliran, a plan je da do 30. g. to bude i 100%. Donošenje ovog zakona nije potrebno, s obzirom da je spomenuta odredba već prenesena Pravilnikom o ambalaži i otpadnoj ambalaži, što je propisano u čl. 3. Pravilnika koji je na snazi od 2017. g. Sve daljnje mjere vezane za korištenje vrećica, mogu se regulirati pravilnikom. Kad već govorimo o korištenju vrećica, važno je spomenuti da je mjera smanjenja potrošnje istih započela početkom prošle godine. Primjer takve prakse smanjenja već vidimo kod trgovačkih ili trgovačkog lanca Kaufland koji je početkom ove godine s
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine tajniče, kolegice i kolege. Ja ću vrlo kratko s obzirom da je to i kraj rasprave, vrlo kratko ću se osvrnuti normalno na ono područje iz kojeg dolazim, to su zone posebnog državnog interesa. O prijašnjim problemima dobijanja suglasnosti mogao bih dugo govoriti jer je moj grad čekao dvije i pol godine dobivanje suglasnosti prije nekoliko godina. NO, kada je došlo do određenih promjena u Zagrebu program je prihvaćen u roku nekoliko mjeseci. Dolazim iz županije gdje su prihvaćeni od svih jedinica lokalne samouprave dakle svih 10 programa što me posebno raduje i najvažnije da ljudi koriste poljoprivrede površine. Ono što me posebno raduje u ovome novome Zakonu to je pogotovo onaj dio koji se odnosi na zakup gdje je sastavni dio ugovora kada je zakup u pitanju, gospodarski program čini sastavni dio ugovora i ako se ne sprovodi ugovor se raskida, dakle Ministarstvo je itekako vodilo brigu da se kontrolu nad provođenjem programa temeljem kojeg se i dobio zakup zemljišta. Isto tako slično se odnosi na koncesije i moja osobna pohvala Ministarstvu na tim dijelovima zakona. I sada ono o čemu bih posebno govorio to je napušteno zemljište, na područjima zona posebne državne skrbi, nadam se uskoro i interesa, gdje su grad Pakrac, Lipik i cijeli niz jedinica lokalne uprave u 9 Hrvatskih županija. Podržat ću svakako amandman kolega mojih saborskih zastupnika gospodina Štimca i gospodina Fiolića, na članak 10. koji je dobar amandman jer se odnosi na probleme terena. Veliki dio poljoprivrednog zemljišta je napušten, ne obrađuje se, znamo da čak imamo i Zakon o uklanjanju ambrozije, dakle vi možete uređivati jedno poljoprivredno zemljište a pokraj imate 100 hektara napuštenog zemljišta i praktično vam je sav uzaludan trud uređivati svoje poljoprivredno zemljište. A da ne govorim o onome što se odnosi na širenje bolesti na biljkama itd. Drugi veliki problem je da to poljoprivredno zemljište prelazi godinama kako mi u Slavoniji
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo ministrice naime gledajući stavak po stavak ovog predloženog zakona vidimo da zapravo je ovdje prihvaćeno sve ono što smo ranije predlagali. Međutim neke stvari bih htio istaknuti. Lokalna zajednica sigurno je zainteresirana za izgradnju POS stanova jer POS stanovi … ipak su jeftiniji nego stanovi na tržištu. Jasno da je to nekakvo, mogao bih reći nekakva sredina između onog vremena kad su se stanovi dodjeljivali, a i stanarska prava i slično, kada je Zagreb zapravo bio zakrcan sa malim jednosobnim, jednoiposobnim ili eventualno malim dvosobnim stančićima i skupih stanova koji su momentalno na tržištu. Ovdje je, dobro je da ovdje Ministarstvo odnosno Vlada ulaže svoj dio sredstava. Dobro je da ovdje također i lokalne zajednice sudjeluju, a neki na sreću, nažalost mi nemamo takvu sreću, ako neki na sreću imaju zemljište koje mogu jasno dati za POS izgradnju dok evo ovdje je sad dobro napravljeno da se u jednoj mjeri može nadoknađivati sredstva za kupnju građevinskog zemljišta tamo gdje ga nema. Također isto tako i za izgradnju i priključke na infrastrukturi. Ovdje još dvije stvari sam htio istaknuti. Naime jedna od njih je u svakom slučaju zaštita od otuđenja takovog stana što je jako dobro. Jer taj stan ipak je bitno jeftiniji od drugih stanova na tržištu pa na ovaj način to se sprečava. I drugo da se sve one manipulacije koje su bile sa firmama koje su ulagale vlastito zemljište, dobivale posao bez natječaja da se to spriječi. Naime činjenica kad govorimo o POS-u malo zbunjujemo ljude, možda bi trebalo malo ljudima reći jer kratica imate jako puno. Recimo POS, <PARTY>, DORH, USKOK, MUP i slično, dakle ima puno kratica koje ljudima treba objasniti i zašto ovo spominjem? Zato jer ako se malo vraćamo u bližu povijest onda vidimo kolike su manipulacije i koliko je malverzacija bilo upravo sa POS stanovima. Ne samo, ne samo što je nadležno Ministarstvo Radimira Čačića to shvatilo kao poticajnu mjeru za različite manipulac
Hvala. Poštovani kolega Šašlin, dolazite sa krajnjeg sjeveroistoka Hrvatske, iz ravne prekrasne Baranje, ali tamo gdje vi tamo je malo i brda. Kad govorimo o Baranji nekako odmah prva asocijacija opet je Kopački rit, ali meni među prvim asocijacijama je jedna od najplodnijih zemlja u Hrvatskoj. Pa molim vas evo čisto možda komentar i malo da bacit misli unazad kako je poljoprivredna slika Baranje nekada izgledala i mislite li da možda bi se trebala mijenjati u buduće kako bi više, još više doprinosila tome da Hrvatska bude samodostatnija i što efikasnija u poljoprivrednoj proizvodnji, a naravno i u onoj poljoprivredno prehrambenoj industriji i proizvodnji hrane.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo pred nama je još jedan vrlo važan zakon pod oznakom P.Z. 494 radi usklađivanja sa zakonima Europske unije. U prijedlogu zakona navedeno je 6 direktiva s kojima je potrebno uskladiti domaće zakonodavstvo i to iz područja zaštita od ionizirajućeg zračenja i nuklearne sigurnosti. Naime, o čemu se ovdje radi. Radi se o poglavlju 15. – Energetika za područje nuklearne sigurnosti i zaštite od ionizirajućeg zračenja kroz koje su dana mjerila koja trebaju biti ispunjena od naše strane. Predloženim zakonom područje nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja potpuno se usklađuje s pravnom stečevinom Europske unije. Sukladno tom predloženom zakonu osniva se jedinstveno regulatorno tijelo i osigurava se njegova neovisnost, te administrativna i stručna kapacitiranost sukladno mjerilima iz već spomenutog pregovaračkog poglavlja 15. – Energetika, te se istovremeno postavljaju osnove za sustavnu provedbu, praćenje i reviziju strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, istrošenog nuklearnog goriva, a sve to skupa sukladno mjerilima iz pregovaračkog poglavlja 15. – Energetika. Važan je tu članak 6. koji govori o tome da se osniva Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost kao tijelo državne uprave nadležno za poslove zaštite od ionizirajućeg zračenja i nuklearnu sigurnost. Treba napomenuti da osnivanje Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost koji preuzima državne službenike, opremu, sredstva za rad, financijska sredstva, te prava i obveze Državnog zavoda za zaštitu od zračenja i Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost neće zahtijevati dodatna sredstva iz državnog proračuna. Što u stvari radi Državni zavod za nuklearnu sigurnost? Kao prvo izdaje dozvole za obavljanje nuklearne djelatnosti u vezi s nuklearnim materijalom ili posebnom opremom. Nadalje, provodi nezavisne analize sigurnosti. Zatim izdaje rješenja, odnosno potvrde za smještaj, projektiranje, gradnju, te
Hvala gospodine predsjedniče. Niste bili jutros. Probat ću samo ukratko reći. Raspravljali smo o planu usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU za 2014. godinu. Dokument ima 42 zakona koji su planirani da se usvoje kao europski zakoni sa oznakom P.Z.E. Uspoređujući ovaj dnevni red i taj plan koji je uputila Vlada vidim da već prva tri zakona koja su na dnevnom redu nisu predviđena kao dio zakonodavne aktivnosti Hrvatskoga sabora u smislu prenošenja, odnosno usklađivanja sa pravnom stečevinom EU za 2014. godinu. A gospodine predsjedniče nešto nije u redu? Po meni to ne može tako ići. Ovo je ozbiljan Dom. Dakle, mi u istom danu u razmaku od 10 minuta donosimo plan zakonodavnih aktivnosti koji kršimo sa prijedlogom dnevnog reda koji se odnosi na zakone koji imaju P.Z.E. Ja sam kazao i prošle godine je tako bilo. Imali smo 108. U planu 157 smo usvojili kao Sabor. Ja mislim da je to pitanje za vas.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospodo i gospođe ministri, gospođe i gospodo zastupnici. Mi kao grupacija smo se odlučili za jednu temeljitu analizu glede grada Splita, glede županije pa i regije u cjelini kako bi pridobili sve informacije u smislu glede financija, u smislu glede gospodarstva. I kad dobijemo sve te podatke, sve te činjenice stavimo na stol tada ćemo se odlučiti kako na izbore i kad ćemo na izbore. Ono što je vrlo važno, što nam je posebno zapelo za oko, a mislim da je od velike važnosti za grad Split prvenstveno u gospodarskom smislu to je bivša vojarna Dračevac, pa u tom smislu bih i postavio pitanje gospodinu ministru pravosuđa. Kad je u planu iseljenje suda iz bivše vojarne i useljenje u prostor koji je za to planiran i koji se nalazi upravo do zgrade glavnog suda u Splitu, te što je s tom zgradom u centru Splita koja je za sada prazna. Poznato je da je ta zgrada zaista prazna, ima prizemlje i dva kata, pa me zanima što je s time, odnosno kad će biti preseljenje iz Dračevca. Jer smatram da taj prostor, a prostor je 133000 kvadratnih metara, ima dvije trafostanice, privezne ceste. Znači, mislim da je taj prostor vrlo interesantan za grad Split s obzirom da je grad Split jedan poluotok. Smatram da je od izuzetne važnosti u gospodarskom smislu da se nešto poduzme. Hvala lijepa. Pa dobro, uglavnom sam zadovoljan sa odgovorom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena također potpredsjednice Hrvatskog sabora. Vjerujte doista ne treba me nitko zvati na mobitel, na telefon da bi mi dao uputstva vezano uz vaš rad tj. nerad dok ste bili ministrica socijalne politike i mladih. Naime, ostat ćete u hrvatskoj javnosti zamijećeni kad jednostavno su vapili ravnatelji škola, profesori i učitelji pa i mediji kad su pokrenuli tu lavinu da u hrvatskoj imamo mnogo gladne djece. Vi ste pokušali nešto o tome reći ne bili ste popeglali svoju katastrofalnu izjavu po kojoj ste ostali prepoznatljivi kad ste mrtvo hladno izjavili, ma ne, nemamo u Hrvatskoj gladno djece, eventualno ako je netko gladan onda su to Romi, pa to je sramotno. A druga vaša izjava da se i vi osjećate kao da živite na minimalcu ostvari govori koliko ste socijalno osjetljivi i koliko ste ustvari imali i sluha i razumijevanja za sve a posebice za one za koje itekako i dan danas sad dok ste bili ministrica trebalo skrbiti a to su ljudi koji teško žive, koji imaju najniža primanja u Hrvatskoj i koji iz mjeseca u mjesec jedva spajaju kraj s krajem. A vezano za Obiteljski zakon. Pa tko bi mogao povjerovati da je profesorica Hrabar, spomenuo ju je kolega zastupnik Marić ujedinila ne ujedinjeno. Dakle, Obiteljski zakon i to je jedina i prava istina. Suspendiranje zbog nepodnošljivo velikog broja primjeni, Ustavni sud ga je suspendirao. Nemoguće je da je i Caritas i nevladine udruge, da je Neva Tole, Sanja Sarnavka i Željka Markić da su se u tom dijelu ujedinile i da su svi eto pod utjecajem profesorice Hrabar bili protiv tog Obiteljskog zakona. Jedina prava istina je da je taj zakon bio nekvalitetan, da ga niste dobro pripremili i zato je on suspendiran. Ali očito je teško priznati istinu. Ali ja to prepuštam vama. I što se tiče mržnje, pa recite molim vas tko tu koga mrzi, pa progovorite imenima i prezimenima. Hvala gospodine potpredsjedniče. Smatram da je kolegica Glasovac povrijedila Poslovnik, članak 238. i stoga temeljem članka 239.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege, gospodine Vujiću u ime predlagatelja i potpisnika ove interpelacije. "Vjesnik" je doista specifičan list, on je drugačiji od ostalih koji se nalaze na našem tržištu i kada kupimo "Vjesnik" uz "Vjesnik" nećemo dobiti one "Helf" bombone, uz "Vjesnik" nećemo dobiti one kupone koji će nas odvesti do skrivenog blaga, uz "Vjesnik" nećemo dobiti kupone koji će nam donest možda auto, skuter ili koji će nam donest karte sada za ovo nogometno svjetsko prvenstvo u njemačkoj koje će se dešavati. "Vjesnik" je bitno drugačiji i "Vjesnik" ne teži takvim efektima i ne služi se takvim sredstvima. Naprosto ne radi na način na koji rade druge novine na ovom našem tržištu. Hrvatska je zemlja s 4 i pol milijuna ljudi, relativno malo tržište sa priličnom velikim brojem dnevnih listova, tjednika i tu je zaista bitka i utakmica za svakog čitatelja vrlo oštra i vrlo teška. I upravo radi toga "Vjesnik" nije profitabilan jer radi na jedan drugačiji način. On je kao što smo to već čuli od potpredsjednika Vlade i kao što smo vidjeli zapravo iz ovog Izvješća, on je list koji prvenstveno prati rad Vlade, prati rad predstavničkog tijela, izvršnih tijela ovog Parlamenta i zato svemu tome pristupa na jedan drugačiji način. I od početka zapravo se ne može u jednoj takvoj tržišnoj utakmici snaći i naravno od početka ne može pokriti troškove svog izdavanja. Tako je to bilo i 90-ih godina kada pogledamo malo u povijest. On je bio u okviru složene organizacije udruženog rada "Vjesnik" iz koje je nastalo 10-ak privatnih, poslije privatiziranih tvrtki. Jedna od njih je Hrvatska tiskara, a druga je "Vjesnik" d.d. u okviru koje je bio ovaj list. I sada kada gledamo malo povijest od 93. do 99. godine taj "Vjesnik" stalno bilježi negativne rezultate, stalno radi sa minusom, stalno radi sa gubitkom. I šta se dešava? Vlada Republike Hrvatske vlasnik je i Hrvatske tiskare, vlasnik je i "Vjesnika" i ona donosi odluku da Hrvatska tiskara
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolege i kolegice. Danas raspravljamo o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona i trebali bi ga donijeti u hitnom postupku. Definitivno je kako se ovdje radi o veoma bitnim izmjenama zakona koje prvenstveno zbog kratkoće roka treba donijeti što prije, ali istovremeno imam osjećaj kako ovaj zakonski prijedlog prolazi ispod radara, gotovo slova o njemu nema u medijima, tek pokoja specijalizirana institucija spominje izmjene. Zakonskim prijedlogom nastoji se doći do usklađivanja s unutarnjim zakonodavstvom, konkretno Zakonom o sustavu državne uprave, ali i europskim zakonodavstvom jer će doći do usklađivanja odredbi o pružanju ugostiteljskih usluga u domaćinstvu s odredbama europske direktive na način da svi iznajmljivači pri pružanju usluge doručka gostima kojima pružaju uslugu smještaja budu u jednakom položaju. Dakle, predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku kako bi ugostitelji, iznajmljivači i pružatelji ugostiteljskih usluga na OPG-ovima nastavili s obavljanjem ugostiteljske djelatnosti i pružanjem ugostiteljskih usluga u objektima za koje im se vodi postupak ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada kolokvijalno nazvana legalizacija odnosno u objektima za koje stvarni vlasničkopravni odnosi nisu usklađeni sa stanjem u zemljišnim knjigama. Kad pomislite da kriza u ugostiteljstvu izazvana koronavirusom u određenim dijelovima i potresu nije dovoljna u slučaju kada se rok važenja privremenih rješenja ne bi produžio rješenja bi prestala važiti s 31.12. ove godine, što bi itekako dovelo do poremećaja u gospodarstvu i izazvalo brojne negativne posljedice za sve jer je izdano gotovo 16.000 rješenja s rokom trajanja do 31.12. ove godine. Posljedično bi došlo do svjesnog stvaranja sive zone odnosno smanjenja smještajnih kapaciteta u turizmu, a znamo i ovdje smo nekoliko puta čuli da samim tim dolazi do smanjenja prihoda za državni proračun i gubitka radn
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega Marić, ne bih htio da i oko ovoga prostornog plana Parka prirode Telašćica da politiziramo. Ako govorimo već o strateškim investicijama, onda vi ste djelomično u pravu kad ste spomenuli 150 milijuna kuna. Ali također trebate i naglasiti da sve one investicije koje su vezane i na otocima i vezane za poljoprivrednu proizvodnju, smatraju se kao strateške investicije 20 milijuna. O tome i kod tih investicija nema nikakvog zaobilaženja i pravne procedure, jedino što se smatraju kao strateške investicije i gdje će imati maksimalnu podršku Vlade i smatraju se kao strateški i imat će olakšano. Mislim da sve te osobe koje će uložiti u poljoprivredu na otoke 20 milijuna kuna, mislim da treba imati prioritet i svi oni koji će omogućiti novi i kvalitetniji život trebaju imati posebne uvjete. A vidjet ćemo da li će i takvi privilegirani uvjeti donijeti nove investicije jer Hrvatskoj za bolje sutra trebaju nove investicije, trebaju novi poduzetnici i trebamo to svi podržavati. Ja se ne bojim da će tih investitora biti previše, ja bih želio da ih ima previše i da budemo u poziciji kao RH da biramo koja investicija je bolja i koja je kvalitetnija za bolje sutra i za generacije koje nam dolaze u Hrvatskoj.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo. Ovdje je već puno toga rečeno. Kasni je sat i bojim se da ministar neće moći cijeli dan, može? Može. Bojim se da zastupnici neće moći tako koncentrirano pratiti izlaganja jedan drugoga, pa ću zato samo se koncentrirati na četiri točke koje smatram bitnima u ovom prijedlogu. Ne toliko referirati na same zakonske odredbe. Koje su to četiri stvari? Prvo, da u uvodu kažem Da, da. Ja sam mislio da kolege zaslužuju malo više pažnje To je jedan mali trik kako da privučem pažnju što vi naravno tako čitate. Vi ste govorili gospodine ministre o stabilnosti kao jednoj vrlini svakog političkog poretka. Govorili ste isto tako i o pitanju ravnoteže. Spomenuli i činjenicu da mudri i pametni ljudi bez obzira s koje strane govore da li iz skupštine ili su načelnici i gradonačelnici mogu postići zreli kompromis. Ovdje se postavlja pitanje zašto onda bilo šta mijenjamo? Pa nećemo promijeniti ljudsku prirodu. Međutim, činjenica je da smo imali jedno rješenje s kojim nismo zadovoljni, a ono se ticalo, to je prvo, ticalo se pitanja odgovornosti. Jer odgovornost kako do sada poznajemo temeljila se na dvije dosta nezgodne stvari, jednoj neprovedivoj okolnosti. Nezgodno je gradonačelniku dužnost prestaje smrću. To nikome ne želimo, ali je činjenica dosta recimo neumoljiva. Drugo bilo je da je jedan od razloga pravomoćna sudska presuda. Možda je nezgodan trenutak o tome govoriti, ali pravomoćna presuda da bi bila pravomoćna zahtijeva protek vremena od više godina, pa prije će isteći mandat nego što će doći do pravomoćne sudske presude. Dakle te dvije okolnosti uopće ne možemo smatrati relevantnim za pitanje opoziva načelnika, gradonačelnika. Treća pak sadržava i taj nemogući uvjet od 51% izlaznosti na nečemu što mislim da je kolega Mlakar dobro nazvao zapravo izbornim opozivom, a ne referendumom. To je bilo i zbog matematičkih i zbog normativnih razloga. 51% je puno, ali još uz ono kako smo govorili da nisu sređeni birački popisi i sli
Uvaženi potpredsjedniče, gospodine ministre, gospodine državni tajniče, pomoćnice. Ja ću u svojoj raspravi o izmjenama i dopunama Zakona o održivog gospodarenju otpadom. Dakle, kao što smo već imali prilike čuti, donesen je 2013., izmijenjen je jedanput, izmjene i dopune su stupile na snagu u 2017. Zakonom se uređuju mjere za sprječavanje ili smanjenje štetnog djelovanja otpada na ljudsko zdravlje i okoliš na način smanjenja količine otpada. Zaštita okoliša postaje sve značajnije područje ljudskih prava posebno u kontekstu održivog razvoja i klimatskih promjena koje se dovode u direktnu i neodvojivu vezu sa pravom na zdravlje, život, vodu, hranu, adekvatno stanovanje te drugim socijalnim i ekonomskim pravima kako je to navedenom u novom UN-ovom programu za održivi razvoj do 2030. Briga o prirodnim resursima, očuvanju planete od zagađenja, odgovorna proizvodnja i potrošnja, neka su od ključnih mjesta programa gospodarena otpadom i prilika za daljnji razvij međunarodnih ali i nacionalnih standarda u području zaštite okoliša. Okvira direktiva o otpadu jasno definira da je u gospodarenju otpadom primarno sprječavanje nastanka otpada a koji prema Zakonu o održivom gospodarenju otpadom podrazumijeva mjere poduzete prije nego se neka tvar, materijal ili proizvod zapravo postane otpad. U skladu sa razvojnom strategijom, Europa 2020. čiji je središnji aspekt prelazak s postojećeg linearnog na kružno gospodarstvo, ekonomski model koji osigurava održivo gospodarenje resursima i produžavanje životnog vijeka materijala i proizvoda, jedan je zapravo od ciljeva plana koji podrazumijeva da je potrebno svesti nastajanje otpada na najmanju moguću mjeru i to ne samo otpada koji nastaje u proizvodnim procesima već sustavno tokom čitavog životnog ciklusa proizvoda i njegovih komponenti. Treba znati da je ipak RH u relativnom zaostatku kada je u pitanju recikliranje i odlaganje otpada, kod nas se još uvijek 78% prikupljenog otpada odlaže pod zemlju a 74% je udio miješanog komunalnog otpa
… dajem potporu uvaženom zastupniku koji je rekao da trebamo razmišljati i o onim ljudima koji su cijeli život proveli u sportu i koji su na promociji ove zemlje napravili jako, jako puno. A ima ljudi, ja ću vam reći, koji su osvajali olimpijsku medalju i koji su danas, imaju, bore se da sastave kraj s krajem i u pitanju im je egzistencija. I ono minimum što možemo napraviti za te ljude da im pomognemo. Ja bih samo na kraju htio reći kao što je ona koristila, tako i ja, uvažena zastupnica gospođa Antunović koja me danas uvrijedila po drugi puta. Prvi puta javno na televiziji "Nedjeljom u 2", rekla je da sam zalutao u politiku što apsolutno nije točno jer mislim da sam čak bolji političar od vas. A vi ste diletant što se toga tiče, a nešto ću vam drugo reći. Ne dozvoljavam da me vrijeđate jer ako, vi ste opcija lijeva koja poštuje propise prava, ja vas samo podsjećam na jednu stvar. Da propisi i prava kažu da treba pošteno živjeti, drugoga ne vrijeđati i svakome svoje dati. A vama bi trebalo dosta toga dati. Hvala lijepo.