EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre. Vi ste rekli da je smisao ovog zakona poštivanje propisa a ne sankcioniranje, ja se s time naravno, slažem, to je temelj pravne države, da poštujemo propise koje smo donijeli. No osnivanje samo tijela neće dovesti do toga da se bolje poštivaju propisi. Standard rada, najbolje prakse u određenom području su te na kojima treba inzistirati ako hoćemo kvalitetno odraditi posao. E sad, o tome želim razgovarati. U percepciji građana vrlo često je da su upravo inspekcijske službe leglo korupcije u zemlji i da svojim radom inspektori, ne svi naravno, ali dobar dio njih, upravo pogoduju toj koruptivnoj percepciji o d strane građana. Naplaćuju kazne kad ne treba a može se dogovoriti s njima kada to dopuste. Mene zanima na koji način ovaj zakon želi obračunati upravo sa takvim lošim praksama rada hrvatskih inspektora? Na koji način ovaj zakon doprinosi tome da poboljšamo percepciju hrvatskih inspektora među hrvatskim građanima?
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Grubišić je iznio netočnosti. Jedna od tih je i kad oslovljava časnog generala Jozu Miličevića glavnim inspektorom Hrvatske vojske što ako ćemo za pravo on je bio samo obnašatelj dužnosti glavnog inspektora Hrvatske vojske i kako su moji prethodnici i kolega Rončević i kolega Matušić rekli bez ikakvih ingerencija da obavlja taj posao jer je to posao Državne revizije. I osim toga, iznenađena sam da u Saboru se zalažemo da vojska, generali kontroliraju rad ministara i civilnih službi jer me to podsjeća na nešto tipa država Latinske Amerike i slično. Hvala lijepo.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege. Ministru poljoprivrede, gospodinu Petru Čobankoviću postavljam pitanje vezano na problematiku poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske na području Varaždinske županije. Dakle, na području Varaždinske županije ima relativno malo poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske i za njega vlada veliki interes od strane obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava kojima bi po mojem mišljenju to zemljište trebalo u konačnosti pripasti. No, na putu do tog cilja vlada priličan nered, neraščišćeni vlasnički odnosi, neodgovornost i neažurnost nekih jedinica lokalne samouprave u pogledu izrade programa raspolaganja i natječaja, te mistificiranje modela korištenja zemljišta od strane velikih pravnih osoba od kojih neke to zemljište ne koriste marom dobrog gospodara. Postavljam pitanje: Koji je status poljoprivrednog zemljišta, dakle da li zakup, korištenje, koncesija ili bilo što drugo koje koristi "Varaždinka d.d. u stečaju" i što će se poduzeti da se zaustavi daljnja devastacija trajnih nasada, vinograda nekad poznatog čuvenog vina varaždinske graševine? Uz to tražim i pisani odgovor za svo poljoprivredno zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske na području Varaždinske županije. Dakle, koje su to parcele i temeljem čega su, kome i na koji način i vrijeme date na korištenje, a koje to još nisu? Hvala. Zahvaljujem na odgovoru. A ova evidencija koju sam zatražio, dakle, tražim i dalje, poslužit će i vama. Ja vas molim da tijekom jeseni i zime, da se provedu sve zakonski predviđene procedure, kako bi do sljedeće vegetacijske sezone, oni kojima je zemljište najpotrebnije, dakle obiteljska poljoprivredna gospodarstva, dakle do proljeća slijedeće godine, došla u legalan posjed tog zemljišta. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege. Očito je da su sve stranke složne da dođe do smanjenja poreza na dodanu vrijednost ali da su različiti pristupi rješenja toga problema, a za sada su vidljiva dva modela, jedan je smanjenje stope PDV-a sa 22 na 20% a drugi je primjena diferencirane stope. Posljedica primjene i jednog i drugog modela ima za rezultat manjak proračunskih sredstava za cirka 3 milijarde kuna, a kroz sva dosadašnja izlaganja oporbenih zastupnika neprestano se provlači motiv kako namaći te 3 milijarde u proračun. Pažljivo sam saslušao gospodina Čačića koji bezezleno tvrdi, a evo sada i gospodin Crkvenac, da u budućem proračunu ima rezervi za smanjenje poreza na dodanu vrijednost za ovih 2%, a oni kao bivši ministri to sigurno dobro znaju i nema razloga da im ne vjerujemo. Ništa drugo ne tvrdi i naša Vlada nego da ima rezervi u proračunu za nadoknaditi tih 2%. Pa mislim da u daljnjim raspravama ne trebamo biti stalno opterećeni kako ćemo namaći te 3 milijarde jer je evidentno da je to moguće, pa bi daljnji tok trebalo usmjeriti i potrošiti više vremena na realno sagledavanje pozitivnih efekata smanjenja stope poreza na dodanu vrijednost sa 22 na 20%. Ja mislim da Hrvatskoj vladi na čelu sa predsjednikom Sanaderom treba odati priznanje za najmanje tri stvari, i to na odgovornosti za dosljedno provođenje predizbornog obećanja, hrabrosti da ovim činom praktično započima poreznu reformu, i mudrosti da primjenu ovoga Zakona odloži na razuman rok. Prijedlog Vlade o smanjenju stope poreza na dodanu vrijednost sa 22 na 20% ima za cilj prvenstveno povećanje standarda svih građana Republike Hrvatske, a nikako nema za cilj da je to dodatni izvor zarade za trgovce. Na ovaj način Hrvatska vlada kroz smanjenje PDV-a od 2% što iznosi tih cirka 3 milijarde kuna, iste investira u povećanje standarda svih građana Republike Hrvatske. Svi zajedno moramo raditi na poboljšanju standarda pa tako i trgovci koji bi mogli pratiti dobru namjeru
Zahvaljujem, potpredsjedniče Sabora. Pa evo svi govornici do danas su se manje-više suglasili i složili oko toga da trebamo vratiti taj Državni inspektorat i neki su priznali grešku, neki nisu itd.. Međutim, što je zanimljivo? Zanimljivo je da mi sad ispred sebe imamo Zakon o državnom inspektoratu koji je dio nacionalnog programa reformi za 2018. Znači to je nešto što smo mi dugo iščekivali jer u ovoj 2018. nismo imali puno primjera reformi osim evo mirovinske koja sutra dolazi. I dakle mi nešto staro što vraćamo nazivamo reformom ove godine i onda pred nas dolazi zakon koji je pun praznina a ustvari ustrojavamo tijelo koje smo nekad imali. Znači ako smo mi Državni inspektorat nekad imali, ako je on funkcionirao kao takav već su se nakon nekog niza godina mogle uočiti prednosti i nedostaci rada takvog inspektorata i onda današnji zakon nikako ne bi mogao biti ovakva gruba radna verzija puna praznina i nedostataka. Ja ću probati u ovoj svojoj raspravi navesti neke koje smatram da su stvarno velike, velike rupe, praznine pa ću moliti predlagatelja da pojasni zbog čega je to tako ostalo. Naime, vi ovim zakonom povezujete 17 inspekcija iz 8 ministarstava. I tu je u članku 4. točno navedeno na koje se to inspekcije odnosi. E sad što meni ostaje nejasno, zbog čega vi unutar te inspekcije a radi se o gospodarskoj inspekciji, člankom 3. je naveden djelokrug Državnog inspektorata, zbog čega vi unutar te inspekcije nemate recimo prometne inspektore? Zbog čega nemate ribarske inspekcije a imate inspektore hrane i poljoprivrednu i veterinarsku inspekciju? Onda ako tu polemiziramo građevinsku inspekciju i zbog čega tu nemate katastarske inspekcije? Tako da, očito je da je ovo kao reforma rađeno navrat na nos i da je nama došao jedan vrlo šturi i nedorađeni oblik zakona. Pa bih molila predlagatelja da se očituje jasno zbog čega navedene inspekcije nisu u zakonu. Nadalje, kolege s desne strane hvale kako je u ovom zakonu strogo navedeno nadležnost svake pojedine inspekcije, kako j
Zahvaljujem potpredsjednice. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Klub <PARTY>-a Hrvatske podržat će Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Kraljevine Švedske o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka kao i Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Finske o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Naime, RH je tijekom 2006., 2007. i 2008.godine donijela zakone iz područja informacijske sigurnosti kojima je osigurana primjena potrebnih mjera i standarda u razmjeni klasificiranih podataka između RH i drugih zemalja te je započet proces sklapanja međunarodnih ugovora kojima se razmjenjuju i štite klasificirani podaci. Donijet je niz zakona, Zakon o sigurnosno-obavještajnom sustavu RH, Zakon o sigurnosti provjerama, Zakon o tajnosti podataka, Zakon o informacijskoj sigurnosti kao i niz podzakonskih akata. Npr. Zakonom o sigurnosno-obavještajnom sustavu RH obuhvaćena je međunarodna razmjena i zaštita klasificiranih podataka. Zakonom o informacijskoj sigurnosti utvrđen je pojam informacijske sigurnosti, mjere i standard informacijske sigurnosti, područje informacijske sigurnosti te nadležna tijela za donošenje, provođenje i nadzor mjera i standarda informacijske sigurnosti. Definirana su i tijela na koji se zakon primjenjuje pa se isti odnosi na državna tijela, tijela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave te na pravne osobe s javnim ovlastima koje u svom djelokrugu koriste klasificirane i neklasificirane podatke. Tim zakonom predviđeno je i ustrojavanje posebnih fondova za klasificirane podatke koje RH preda druga država odnosno međunarodna organizacija ili institucija s kojom RH surađuje. RH potpisnica je i članica niza konvencija i međunarodnih ugovora kojima se regulira suradnja država u cilju razmjene podataka i informacija u borbi protiv korupcije, organiziranog kriminala, sprečavanju pranja novca, financiranju terorizma, procesuiranju ratnih zločina ali i u niz civilno
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče <PARTY>, poštovani potpredsjedniče Vlade RH, ministrice i ministri, uvažene kolege i kolegice. Pitanje ću kako je i rečeno postavit potpredsjedniku vlade i ministru hrvatskih branitelja. Naime, u proteklom razdoblju spominjali ste kako će izgradnja prvog od četiri veteranska centra biti gotova do kraja ove godine. Imajući u vidu sam značaj i potrebu veteranskih centara zanima me u kojoj je to fazi i jednako tako me zanima kada će biti gotovi odnosno uspostavljeni ostali centri, planirani veteranski centri? Evo, zahvaljujem. Zahvaljujem vam se poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre hrvatskih branitelja na odgovoru. Naravno suglasna sam i podržavam ovo sve što je izrečeno jel neosporno je kako je upravo ova Vlada poduzimala i poduzima značajnu brigu za braniteljsku populaciju i rješavanje brojnih poteškoća s kojima se svakodnevno suočavaju, to je pokazala i na niz poduzetih konkretnih mjera i kada je riječ o Domovinskom ratu i dignitetu i kada je riječ o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Na tome vam naravno zahvaljujem, no istovremeno i apeliram na dodatni iskorak, dodatni angažman budući je činjenica, a to ste i sami naglasili kako su upravo sami ti veteranski centri uz adekvatnu strukturu i organizaciju te profesionalno vođenje istih kvalitetno rješenje za složene probleme s kojima se braniteljska populacija suočava. Stoga je naravno vjerujem i vama je u interesu stavljanje u funkciju i otvaranje tih veteranskih centara nužno učiniti čim prije i uvjerena sam da će tako i biti. Zahvaljujem.
Dakle, pozdravljam ponovno gospodina predsjedavajućeg, kolege i kolegice gospodina državnog odvjetnika. Ja sam drugačije bio pripremio svoju raspravu na ovu temu, naravno ne kao profesionalac, nego kao građanin i predstavnik građana u Saboru. No međutim tijek rasprave me malo skrenuo sa toga na neki drugačiji put. Pa evo i zašto i na temelju čega ovo svoje govorenje ću temeljiti. Prvo, čini mi se da raspravljajući o izvješću državnog odvjetnika, odnosno Državnog odvjetništva u radu u protekloj godini više vremena se posvećuje Državnom odvjetništvu, odnosno državnom odvjetniku nego temi samog izvješća i onome što u izvješću piše. S obzirom da je državni odvjetnik u svom uvodnom izlaganju kazao da je izvješće napravljeno po određenim pravilima igre, po zakonu i da u tom smislu izvješće ne može biti drugačije od onakvog kakvo je, a statistički podaci koji su unutra uneseni su jednostavno pokazatelji onoga što se kroz to razdoblje jedne godine događalo. Komentari su izneseni nešto u zaključcima. Naravno mi smo tu da komentiramo i samo izvješće i ono o čemu izvješće govori. No međutim nešto što je izuzetno bitno u ovome trenutku pristupa, odnosno nastojanja da Hrvatska čim prije pristupi europskim integracijama, to je pitanje onoga kako Europa gleda na nas i u svemu tome skupa mogu i svjedočiti u raznim razgovorima koji su bili, najveće pohvale svemu skupa ipak dobiva Državno odvjetništvo za radu koji je. I sad ako je Državno odvjetništvo jedna od institucija Hrvatske i ako ima jedan svoj dignitet kojeg se vani prepoznaje i tako priznaje, neobično, ali mislim i štetno je da o tom nečemu što drugi prepoznaju kvalitetu mi ovdje jednostavno poništavamo misleći da u tome nema nikakve vrijednosti. Kolega Pupovac je kazao da se bitno ne razlikuje ovo izvješće od prošlog i može bit da to tako i je, nisam pravio prispodobu jednog i drugog izvješća, ali vidim ove neke brojke koje su pokazane manje-više, jednaki broj delikata, krivičnih djela, osuda i čak i strukture krivičnih dje
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je za potpredsjednika Vlade ministra uprave gospodina Kovačića. Naime, do danas imamo u Hrvatskoj osnovanih preko 180 agencija, zavoda i fondova i drugih oblika pravnih osoba s javnim ovlastima a koje troše i više milijardi kuna godišnje te zapošljavanju na desetke tisuća ljudi. Problem je upravo u tome što ne postoji jasni definirani kriterij za osnivanje ovih agencija kao ni za određivanje njihovih radnih mjesta a samim time dolazimo i do toga da koeficijent složenosti poslova za obračun njihove plaće nije ujednačen sa tijelima javne i državne uprave. Da bi problem bio i gori upravo ove agencije su te koje samostalno određuju i donose razne parafiskalne namete kako za poduzetnike tako i za građane. Dakle moje pitanje je namjeravate li poduzeti nešto po pitanju ove jedne vrlo problematične situacije? Hvala.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, citiram, tokom ranijeg popisa stanovništva bilo mi je teško posebno kada sam morao dati izjavu o nacionalnoj pripadnosti što je u meni izazivalo osjećaj nelagode i straha, nadam se da će ovaj popis biti bez straha i pritisaka da se slobodno možemo izjasniti onako kako se osjećamo, kraj citata. Ovo je izjava jedne, jedne osobe našeg sugrađanina Srbina iz Istre koji nam se javio izražavajući nadu da ovaj puta neće biti straha i nelagode od pojedinih pitanja iz popisnice. Inače, do kraja popisa ostalo nam je svega par dana ukoliko ne dođe do produženja do kraja 10. mjeseca. Nažalost i ovaj put informacije sa terena nisu bajne. Ljudi se obraćaju institucijama prijavljujući brojne nepravilnosti, negoduju jer se pojedini popisivači nisu pridržavali pravila popisa i uputstava koje je izdao Državni zavod za statistiku. Iznijet ću neke od njih. Tako na zahtjev popisivane osobe da ima na uvid dovršenu popisnicu vidjela je, vidjeli su da im je polje narodnost već ispunjeno. Pogrešno ispunjeno, namjerno ili slučajno, međutim ovaj čovjek je imao dovoljno hrabrosti i tražio je objašnjene, a ono i nije baš bilo suvislo. Rečeno mu je da program prilikom izjašnjavanja o državljanstvu automatski povlači podatke i ispunjava polje narodnosti odnosno da su hrvatski državljani automatski Hrvati po narodnosti te da osoba mora samostalno tražiti ispravak ukoliko je narodnost drugačija od državljanstva odnosno da nije dužnost popisivača pitati o narodnosti. Slijedeći primjer je jednog starijeg gospodina koji nam se također javio koji je iz Zagreba, kaže da mu je, popisivačica ga nije niti pitala za narodnost i kada ju je ponovo sreo u istoj zgradi pitao je zašto ga to nije pitala i što je upisala, ona je rekla da je on Hrvat. Na njegovo traženje da se to ispravi rečeno mu je da je zaključana popisnica. Nadalje, u Karlovačkoj županiji pojedini popisivači sa sobom nose laptope za koje kažu da su u kvaru i sve informacije o popisivanj
Javna rasprava je bila otvorena. Ja znam tko su ovlašteni predlagatelji, ali u javnoj raspravi su svi ovlašteni da daju svoje prijedloge. Pardon, da daju svoje prijedloge. A druga stvar, što se tiče ovoga o čemu vi govorite, pa ja sam na to i upozoravao jer ima previše nekih sličnih stvari. Ne govorim u državi, ne govorim ali nekih tendencija. Ja znam da ste vi mene razumjeli ono što sam ja pričao, ja sam apsolutno siguran u to ali mi je drago što ste i vi sad to ponovili. Ne da sam ja provocirao bilo koga ali mislim kao što sam i rekao jer i ja sam pročitao upravo ovo što ste vi čitali da je to opasno i vi ste isto sada to rekli. Tako da vam hvala na ovome što ste primijetili na mojoj sugestiji. Poštovani gospodine Tuđman vi znate da sam ja u ovome mom iznošenju ako ste bili jutros, a mislim da jeste, mislio na ono što je jedan zastupnik sugerirao da trebamo da izbacimo pitanje ZAVNOH-a iz ovoga. Dakle, to je prva stvar. To je bila moja namjera prva. A što se tiče ovoga što ste vi govorili, ja ne znam, ja nisam siguran ali znam da su neki i danas se procesuiraju neki zločini, ne znam kako. Mi znamo da se radi istraga, čini mi se nad boljkovcem, možda i ne, ne znam, nisam siguran ali ako se radi onda znači da se neke stvari mogu procesuirati. Da li to nije dovoljno, da li je ustvari a bila je sigurno želja kluba <PARTY>-a da se i te stvari nađu u ovome nacrtu izmjena Ustava. Meni je možda s jedne strane krivo vjerojatno samo zbog toga, govorite da nećete podržati ove izmjene. Ali ima i drugih stvari di se Ustav mijenja di bi sigurno ja volio da ste vi rekli da, to je to, to je ono što i mi tražimo ali nijednom nisam čuo takvu potvrdnu informaciju. Vratit ću se na ovo, ne znam ali mislim da su se neka suđenja dogodila. Ako je trebalo to više onda ne znam zašto se ovi pravni stručnjaci nisu više trudili pa čak i Ustavni sud, odnosno suci Ustavnog suda pa da kažu da i to treba biti u Ustavu. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjeni gospodine državni tajniče. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Članstvo u Europskoj uniji jedan je od temeljnih prioriteta unutarnje i vanjske politike Vlade Republike Hrvatske. U tome postoji kontinuitet u hrvatskoj politici i suglasnost svih relevantnih političkih snaga. Cilj je Hrvatske da što prije započne i završi pregovore te postigne razinu spremnosti potrebnu za punopravno članstvo u Europskoj uniji. Od institucionaliziranja odnosa s Europskom unijom putem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Hrvatska je čvrsto zacrtala put svog približavanja Europskoj uniji. Potpisivanjem sporazuma uspostavljen je pravni i sadržajni okvir odnosa između Republike Hrvatske i Europske unije. Njime je započeo i sveobuhvatni posao provedbe preuzetih obveza te provjera sposobnosti Republike Hrvatske za ispunjavanje uvjeta za punopravno članstvo u Europskoj uniji. Perspektiva članstva kao i pripreme za njega dodatni su poticaj u ubrzanju reformskih procesa i transformacije države ali i pokretač novih sveobuhvatnih prilagodbi u tranzicijskom razdoblju. Dobivanjem statusa države kandidatkinje proces integriranja u Europsku uniju postao je još intenzivniji. U cilju potpore i pomoći Republici Hrvatskoj u postizanju reformi potrebnih za članstvo Europska unija usvojila je u listopadu prošle godine pred pristupnu strategiju kojom je utvrđen okvir njezinog pristupnog procesa i potreba te visina i oblici pred pristupne pomoći Europske unije. Osim mogućnosti korištenja financijske i tehničke pomoći Europske unije putem korištenja tri financijska instrumenta <PARTY>ARE, ISPA i SAPARD pred pristupna strategija je utvrdila i mogućnost sudjelovanja u tzv. programima zajednice. Riječ je o programima iz različitih područja poput istraživanja i obrazovanja, socijalne politike, energetike i transporta, zaštite okoliša, kulture, javnog zdravstva koji predstavljaju integrirani niz aktivnosti koje usvaja Europska zajednica ili Unija
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Pupovac svi oni koji žele pojednostaviti pitanje ćirilice u RH kao argumenta za uvođenje ovog pisma u razna mjesta diljem Hrvatske znaju reći kako je ćirilica i hrvatsko pismo. Povijesno gledano rekli bismo da je to točno. Međutim, mnoge stvari u prošlosti izgledale su potpuno drugačije nego što sada izgledaju. A i značenje mnogih stvari potpuno se promijenilo. U sadašnjem trenutku ćirilicu ne možemo gledati samo kao obično pismo bez ikakvih značenja, bez emocija u nekom znanstvenom diskursu. Pitanje pisma odnosno ćirilice daleko nadilazi bilo kakvu znanstvenu raspravu jer je postalo prvorazredno političko pitanje, odnosno pitanje simbola koji su itekako važni za svaki narod i državu. Recimo što znači zastava? Pa nije to dio tkanine. Što znači himna? Nije to dio neke pjesmice. Tako isto i pismo. Netko će reći da uvođenje ćirilice u neka hrvatska mjesta nije ugrožena latinica. Ponovno se vraćam na pitanje simbola. Ako ovo pitanje gledamo kao simboliku onda ćirilica itekako ugrožava same temelje Hrvatske države. Netko će možda reći da je ovo prejak izričaj. Jesmo li u pravu kada to tvrdimo? Odgovor možemo naći vrativši se u Vukovar 1991. godine. Ni uzdignuta tri prsta ne moraju značiti ništa, ali pri padu Vukovara u simboličkom smislu ćirilica i uzdignuta tri prsta značila su rušenje temelja same hrvatske državnosti. U životu svakog čovjeka i društva općenito simbolika itekako znači. Hvala.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice, poštovana gospodo državni tajnici, gospođe i gospodo. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom s Konačnim prijedlogom zakona podupirem kao i većina zastupnika koji su raspravljali o ovom prijedlogu zakona. Naime, na temelju podataka koje smo dobili prema popisu stanovništva Republike Hrvatske iz 2001. godine u provedenom istraživanju o invalidnosti 9,7 ukupnog stanovništva Republike Hrvatske su osobe s invaliditetom, od čega je 11,5% muškaraca i 8% žena. Također u evidenciji Hrvatskog zavoda za zapošljavanje ukupno je evidentirano oko 2,5% odnosno 7 i pol tisuća osoba s invaliditetom a u udjelu Republike Hrvatske 7,4% osoba s invaliditetom u radnoj dobi su koji su stalno zaposlene dok ostali primaju pomoć u sustavu socijalne skrbi. Rehabilitacija i zapošljavanje jedan je od važnih načina borbe za puno uključivanje osoba s invaliditetom u zajednicu te promicanje njihovog neovisnog života i dostojanstva. Osobito su tu važni članci 7. i 13. koji govore o zapošljavanju osoba s invaliditetom pod općim i posebnim uvjetima te samozapošljavanje, osnivanje obrta, djelatnosti slobodnog zanimanja, djelatnostima poljoprivrede, šumarstva i slično. Uz sve potrebna je i snažna podrška države, ministarstava i lokalne samouprave, porezne olakšice, povoljna kreditna ali i nepovratna sredstva, savjetodavne službe i slično. Za učinkovitije provođenje predloženog zakona ulažemo i tri amandmana na članke 10., 13. i 27. Naime, u članku 10. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja propisana je razdioba doprinosa za zapošljavanje za velike poslodavce, kako to proizlazi iz obrazloženja Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom, zbog čega predlažemo da se donese izmjena da svi poslodavci, osim poslodavaca iz članka 10. stavka 2. predloženog zakona dužni s
Vrlo kratko. Opet u duhu tog zajedništva i edukacije a ovaj put kada govorimo o ravnopravnosti spolova ono što ja mogu posvjedočiti kada je riječ o toj vrsti poljoprivredne grane posebice vinarstvo i muškarci i žene, a posebice žene svaki dan sve više sudjeluju u onim lijepim stvarima koje su vezane na … booking raznih vina, što možda čak nije uobičajeno u ostalim dijelovima Hrvatske, … ako odemo u Zagorju i kod sebe onda nam naša žene sve manje daju ući u podrume a sve više one vode glavnu riječ. To govorim zbog toga što taj dio poljoprivredne proizvodnje i usuđujem se reći ukupne ljepote kao takve je jedinstven pa čak jednim dijelom u Hrvata ali svih onih mladih i starih i dama i gospodo i veseli me da je ova moja tema potaknula ovakvu vrstu rasprave ali opet u konačnici vezanu na našu potporu koju dajemo iz vlade, što je Vlada prepoznala kada govorimo upravo o toj temi vinarstva i vinogradarstva i kapitalna ulaganja u vremena koja su bila i što je to u konačnici a i svih sugovornika koji su to danas rekli dalo i rezultata.
Gospodine potpredsjedniče, na vašu principijelnost mi ćemo odgovarati odgovarajućom principijelnošću, pa se nadamo d ćemo svi biti zadovoljni. Hvala vam lijepa, Hrvatska je očito tranzicijska zemlja, to je zemlja koja iz jednog partijskog sustava prelazi u višestranački pluralizam. I ona se mjeri osnovnim principima političkih doktrina a to je da je država onoliko stabilna, a jednako tako i društvo koliko su zadovoljni njezini građani onim institucijama koje ta država ustanovljuje. Jednako tako se taj princip može protegnuti pa reći da su građani ili članovi društva onoliko zadovoljni koliko im politička zajednica omogućava da se samoorganiziraju u zadovoljavanju svojih interesa ili svojih potreba. A zašto je tome tako? Zato što je zapravo po svemu sudeći država u četvrtoj fazi svoga razvitka od države vladateljice, države upraviteljice, države asistentice sada zapravo već pomalo prelazi u državu intervencionističku koja intervenira u ime zajedničkih interesa protiv nekih prenaglašenih ili hipostaziranih partikularnih interesa koji su se uspjeli nametnuti. Civilno društvo je onaj okvir u kojem se građanima omogućava da svojom samoorganizacijom zadovoljavaju svoje društvene interesa ili zajedničke potrebe. U tom smislu je civilni, je građansko društvo jedna paradoksalna institucija u kojoj se od države traži da potpomaže ne državne, odnosno ne vladine organizacije da bi one mogle proizvoditi okolnosti koje omogućavaju državljanima da budu zadovoljni. Građansko, oprostite, civilno društvo je dakle onaj okvir, da ponovim još jedanput, koji omogućava svakome, i jednakom i različit6om, i bijelom i crnom i žutom i vjerniku i agnostiku i ateistu da zadovoljava u svojim udrugama svoje specifične potrebe, a da pritom te specifične potrebe nikom ne nameće nego da koegzistira s ostalima, da tolerira različitosti, da jednako tako uči od drugih da sudjeluje mnogo više nego surađuje, bez nasilja i bez nametanja, a sve to zapravo država treba štititi i omogućavati. U tom pogledu j
Ja moram replicirati gospodinu Rebiću i slažem se s njima da ovo Povjerenstvo nije radi istine nego radi politikantstva jer to je u uvodu on kazao, da bi zaključio da se nada da će se ipak utvrditi istina. Usput moram kazati, Niko, ti si valjda punog srca govorio o Čačićevim dionicama u raznim poduzećima. E vidiš, rukovodstvo <PARTY>-a stanuje u kućama i stanovima u kojima je ... stanovalo i 89. Nije bilo na državnim plaćama 89. kao neki, 89. koji nisu imali za gemišt, a danas imaju kuće u Zagrebu, Washingtonu, stanove u Splitu i Dubrovniku i nitko im neće da pogleda i neće da potpiše to povjerenstvo da istraži odakle novac za kupnju tih kuća i stanova. Da li od plaće ili eventualno od špilanja pornografije za listove koji su izlazili u Hrvatskoj i bivšoj Jugoslaviji.
Radi se o potpunoj distorziji mojih riječi. Ja jesam rekao da brod možete naručiti u Kini ali sam rekao da Hrvatska to neće raditi, da se mora prilagođavati novonastalim uvjetima i da ne može raditi kao Kina nego da mora raditi drukčije brodove, pa to ste čuli. Ako ste željeli replicirati idemo razgovarati. Ja vam sada odgovaram ni na šta. Dakle, da brod možete naručiti u Kini možete i hranu naručiti u Kini ali bez hrane ne možete. Bez broda u najgorem slučaju se čak može. Bez hrane ne možete to kao liječnik znate bolje od mene. Što se tiče brodova mi moramo tu biti konkurentniji. Nije nužno u Kini sve najjeftinije i Kina postaje iz godine u godinu koji sa ovakvim stopama rasta sve više država srednjeg sloja. Ljudi više ne žele raditi za 100 dolara, uskoro će htjeti raditi za tisuću u prosjeku, a onda ti brodovi ako nemaju ekstra vrijednost prestaju biti konkurentniji i Lesi se vraća kući. Možda na američke navoze, možda na švedske možda na hrvatske opet u nekoj novoj kvaliteti i to je ta priča. A mi od brodogradnje nećemo odustati ako hoćete iz prkosa jer smo jedina slavenska maritivna država to ponavljam uporno ali mi jako puno znači. Dakle mi smo more, Hrvatska srednjovjekovna država, kasnije … država vezana uz more. Nitko drugi to nema. Gradili smo brodove i gradit ćemo brodove drukčije nego do sada. Dakle ne možemo konkurirati onome što Kinezi mogu napraviti ali gledajmo malo u budućnost kineska roba uskoro neće biti tako jeftina, a onda će morati biti bolja od švedske, a onda se stvari mogu vratiti kući još za života i aktivnog staža ove generacije. Znači non … osvećujem se onima koji su nam dali puno glasova. To ste sad rekli. Kako se možemo osvećivati, upravo ste insinuirali da se možda osvećujemo ljudima za koje ste prije toga utvrdili da su našoj koaliciji dali puno glasova. To nema smisla. Dakle jasno je da to ne radimo. Kad govorite da se odnosim s prijezirom prema selu i životu na selu onda ja mogu odgovoriti da je vaš odnos prema ljudima za koje mislit
Hvala lijepa g. predsjedniče, g. predsjedniče Vlade, ministre sa suradnicima, dakle, meni je jako teško danas govoriti, ja sam spremio u svom stilu jedan žestoki govor, al kad pogledam kolege ovdje na klupi, s njima sam radio, s nekima sam prijatelj, neki su mi bili šefovi, neki su mi bili zapovjednici i to je jako teško govoriti, međutim, pokušat ću biti najobjektivniji što mogu jer, recimo što je kolega Bačić sad govorio to je bio EPP <PARTY>-ov, ali ništa o temi nije rečeno. Dakle, bit ću potpuno iskren, a pokušat ću biti što korektniji. Dakle, trenutak i vrijeme časnog odlaska nepovratno su za nama, ostaje agonija bez kraja, političko cipelarenje i zbijanje šala i pošalica oko provedbe mogućeg novog natječaja i neke nove uloge, vaše uloge stare uloge iz nove u tome. Radi se o političkoj odgovornosti, ne o kaznenoj, ne o osobnoj jer gospodin Krstičević stalno se poziva na ratnu vojsku, ali o tome nikada nije ni bilo riječi. Mogu možda dati nekakav savjet zašto potpredsjednik i ministar nije ponudio ostavku jer to je dio političke odgovornosti koju je imao nakon ovoga fijaska koji se dogodio s nabavkom aviona, a onda premijer po običaju je trebao reći da ne prihvaća tu ostavku i možda bi na taj način stvari puno drugačije bile. Kaže se tko je kriv? Nabraja se okolnosti, ne znanje, ne razumijevanje, slučajnost, viša sila bilo što, možda Srbi, možda oni što nisu nikad željeli Hrvatsku, sve to nije važno. Važno je da je u najvećoj poslovnoj akciji natječaj u hrvatskoj povijesti doživljen fijasko milenijskih razmjera i netko za to mora odgovarati. Tko? Glavna osoba. I tu nema ništa drugo, opravdanja tipa ništa nije ostavljeno, ništa nije izgubljeno ostavite za neku vašu izbornu kampanju jer to je stvarno samo nešto što puše vjerni glasači, svi ostali znaju za pojmove ugled, vrijeme, troškovi, putovanje, sastanci, dnevnice, savjetnici, jelo, piće. Onu sliku prepotentnu napadnu sliku sa Oluje da i ne govorim. Ponavljam, generale vaše ratne zasluge nikad ne dovodimo u pi
Gospodine državni tajniče dopustite da primijetim da su sredstva koja su na ovoj poziciji premala da se osigura kontinuirano obrazovanje i odvoženje i dovoženje djece na mjesta gdje postoje najbliži bazeni u Sisačko-moslavačkoj županiji. Naime ako možda neznate, tamo škole nemaju bazene, a jedini koji postoji je gradski bazen. Prema tome ovdje se radi o dodatnim sredstvima koje je potrebno osigurati radi prijevoza djece i organizacije njihovog učenja plivanja. Moram priznati da predložena sredstva mislim da nisu dovoljna niti za tu županiju, a niti za ostale županije u državni Hrvatskoj. Tražim glasovanje.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, Klub zastupnika <PARTY>-a tražio je stanku zbog problema na koji smo upozorili na konstituirajućoj sjednici Sabora. Naime, zbog činjenice da će ukoliko naša Vlada najhitnije ne reagira za tjedan dana preko 500 osoba s invaliditetom ostati bez osobnog asistenta. Problem leži u činjenici da će 28.10. završiti jednogodišnji projekt kojim je u protekloj godini osigurano preko 25 milijuna kuna iz europskog socijalnog fonda za usluge osobnog asistenta za preko 500 osoba s invaliditetom, a novi natječaj još uvijek nije raspisan unatoč brojnim i blagovremenim upozorenjima uglednih udruga osoba s invaliditetom poput Saveza društava multipleskleroze, CDP-a Zagreb i prošli petak Udruge „Zamisli“ čije letke ste imali na klupama. Problem je tim većim zbog činjenice da čak i kada bi natječaj bio raspisan danas, kada se uzme u obzir nužno trajanje natječaja, pa evaluacija prijava i priprema za provedbu projekata prošlo bi više od 8 mjeseci prije nego što bi se osobni asistenti mogli vratiti radu s osobama s invaliditetom. Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege neki među nama dobru znaju što ova činjenica znači i koliko je katastrofalna za osobe sa invaliditetom kojima je osobni asistent potreban. Ipak, dozvolite mi da vam pročitam nekoliko osobnih svjedočanstava korisnika usluga osobnog asistenta kako bismo bolje razumjeli situaciju u kojoj se nalaze. Usluga osobnog asistenta vrlo mi je važna jer sam kroz asistenta dobio mogućnost kreirati vlastiti život, te određivati svoj svakodnevni tempo. Do uključivanja osobnog asistenta u moj svakodnevni život, odlazak u teretanu, knjižnicu ili u šetnju bio je nezamisliv. Zahvaljujući asistentu dobio sam mogućnost planiranja i organiziranja vlastitog slobodnog vremena izvan fakulteta i opterećivanja roditelja. Ljudima je općenito jako drago i lijepo čuti nešto o nama i našim uspjesima, našoj pozitivi i borbenosti k
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dozvolite da ja počnem na malo drugačiji način, obzirom da vjerujem da moje kolege znaju, jer je već i kolegica Lukačić rekla, danas je Međunarodni dan osoba sa invaliditetom i ovom prigodom bih najprije pročitala članak 24. Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom, jer Hrvatska je među prvima potpisala tu konvenciju i naravno preuzela je obvezu provođenja te iste. I mi smo posebice što se tiče djece s teškoćama u razvoju da je to jako, jako bitno. Naravno da je bito i za Republiku Hrvatsku, jer ako izvješće bude, odnosno ako ne dobijemo, ako nam izvješće ne bude prihvaćeno možemo odgovarati zbog toga, odnosno biti kažnjeni. Inače što se tiče same terminologije, da kaže djeca sa teškoćama u razvoju. Dakle, kada se govori terminološki, kada se govori djeca sa posebnim potrebama, onda se govori djeca s posebnim obrazovnim potrebama, bez obzira da li se radi o nadarenoj djeci, odnosno ako se radi o djeci s teškoćama u razvoju kaže se djeca s teškoćama u razvoju s posebnim obrazovnim potrebama. Inače članak 24. Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom govori o obrazovanju. Kaže: "Države stranke priznaju pravo osoba sa invaliditetom na obrazovanje. U cilju ostvarenja ovog prava bez diskriminacije i na osnovi jednakih mogućnosti. Države stranke će osigurati uključivost obrazovnog sustava kao i cjeloživotno obrazovanje usmjereno na puni razvoj ljudskog potencijala i osjećaja dostojanstva i vlastite vrijednosti, osnaživanje, poštivanje ljudskih prava, temeljnih sloboda i ljudskih raznolikosti. Razvoj osobnosti osoba sa invaliditetom kao i njihovih talenata i kreativnosti te mentalnih i tjelesnih sposobnosti u njihovom punom potencijalu. Omogućivanje djelotvornog sudjelovanja osoba sa invaliditetom u slobodnom društvu. U ostvarivanju ovog prava države stranke će osigurati da osobe sa invaliditetom ne budu isključene iz općeg obrazovanog sustava na osnovi svojeg invaliditeta te da djeca sa teškoćama u razvoju ne budu isključena iz bespla
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena ministrice, već smo u raspravi čuli da je projekt nastao kao odgovor na neadekvatno postavljeni okvir tijekom planiranja europske financijske perspektive 2014./2020. Naravno na štetu pet slavonskih županija. Tada je ovih pet županija pripalo istoj statističkoj regiji kontinentalnoj Hrvatskoj kao i grad Zagreb. Stopa razvijenosti je bila u prosjeku od 30 do 35% dok je grad Zagreb bio na 108%. Da odgovor na to nije bio ovaj projekt Slavonija, Baranja i Srijem gdje bi se tek onda našle ovih naših pet slavonskih županija.
Hvala gospodine potpredsjedniče. U prijedlogu zakona se uvode uredbe EU o zaštiti životinja koje propisuju zabranu uporabe stupica na području država članica EU, te mogućnost unošenja krzna određenih divljih životinja, vrsta i drugih proizvoda od tih životinja iz pojedinih država a koje ne koriste stupice u hvatanju životinja ili druge metode protivno međunarodnim … standardima. Uvjete za odmorišta za životinje, na kojima u trajanju od najmanje 24 sata i dulje borave životinje, zaštitu životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka, zabranu stavljanja na tržište uvoza ili izvoza s područja EU krzna mačaka i pasa, te proizvoda koji sadrže takvo krzno, stavljanje na tržište i unošenje na područje EU proizvoda od tuljana, zaštitu životinja koju uzgajaju ili drže radi proizvodnje hrane, vune, kože, krzna u vrijeme usmrćivanja. O samom zakonu i nekim detaljima zakon u ime Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata govorio je moj dragi kolega gospodin Ivica Mandić, a meni je želja o cijeloj problematici pristupiti nešto drugačije, pa ću ponoviti naime jednu od svojih ranijih rasprava. Naime, važno je govoriti osim o krizi u gospodarstvu i krizi u društvu, i o nama, o nama kao ljudima, o nama ko pojedincima koji živimo u zajednici s drugim pojedincima, pojedinkama. Važno je govoriti o nama i našim nastojanjima da živimo u uređenom društvu, društvo u kojem možemo realizirati osnovne talente i ostvariti svoje ambicije. Sve se rađamo, ne baš svojom voljom, kao slobodni pojedinci, pojedinke s pravom na život, s pravom na sigurnost, s pravom na slobodu i pravom na sreću. Kao punoljetne pojedinke, odnosno pojedinci mi smo se dobrovoljno odlučili da želimo živjeti u uređenoj zajednici, želimo živjeti u državi. Ona, država je tu da nam osigura sigurnost, da nas štiti od nas samih i od ugroza izvana. Država imam zadatak osigurati nam jednako pravan okvir u kojem svi jednakopravno ostvarujemo svoje želje i svoje ambicije shodno našim osobnostima, talentima u okvir
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je Konačan prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, treći u nizu za koji smo svi unisono suglasni da radi izuzetne poboljšice u našem pravosudnom sustavu. I mislim da je nebitno da li se u poboljšanju kvalitete slažemo u prijepodnevnim ili kasnijim večernjim satima ako oni na ovako kvalitetan način zadiru u jedan važan segment i stup društva kao što je pravosuđe. Zakon o Državnom sudbenom vijeću donesen 2010.godine bio je značajan iskorak u demokratizaciji sudske vlati. Naravno to se sve skupa događalo u procesu ispunjavanje uvjeta za zatvaranje poglavlja 23., kada je to da pojednostavljeno kažem konsekventno sprovedeno načelo da su suci ti koji biraju, unapređuju i kažnjavaju suce. Time je sudstvo steklo zakonodavni imunitet od utjecaja izvršne vlasti, a dvije izmjene zakona o Državnom sudbenom vijeću tijekom 2011.također su bile na tragu ispunjavanje uvjeta za zatvaranje poglavlja 23. Prvom izmjenom u 2011.godini riješila se nadležnost odlučivanja o imunitetu sudaca, inkompatibilnost u obavljanju radnji člana u Državnom sudbenom vijeću u postupcima kada su kandidati ili suci srodnici, bračni drugovi u odnosu skrbnika posvojitelja ili slično, kao i postupak ocjenjivanja kandidata kada bi se na taj način osigurao kvalitetan izbor. Dakle te prve izmjene bile su na tragu jačanja neovisnosti sudbene vlasti, spriječile su mogućnost sukoba interesa i otvorile preduvjete da izbor bude što kvalitetniji. Druge izmjene Zakona o Državnom sudbenom vijeću bile su isto tako razlog ispunjavanja uvjeta za zatvaranje poglavlja 23., a išle su u pravcu racionalizacije sudovanja i ostvarile mogućnost privremenog rasporeda sudaca iz jedan u drugi sud kada postoji potreba zbog povećanog priljeva predmeta. Ova treća izmjena Zakona o Državnom sudbenom vijeću je sukladna obvezana Republike Hrvatske preuzetima u procesu praćenja i izvršenja njenih obveza nakon priv
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa ja bih u svojoj raspravi vezano za izmjene ovog zakona htjela nešto reći vezano uz dva članka koja smatram bitnima i mislim da je ovaj zakon i izmjene da su iznimno bitne iz sljedećih razloga. Naime, što se tiče zakona dobro je što su porezni doprinosi, odnosno što je neto plaća koja se isplaćuje radnicima također je na neki način uvrštena, odnosno da se ne može osnovati poslovni subjekt ako nije znači isplatio i neto plaće svojim radnicima. Međutim, ja ovdje ću reći o jednom konkretnom problemu koji postoji i u praksi i koji ovim zakonom se svakako neće riješiti. Naime, ovim zakonom je uvedena znači obaveza da poduzetnik prije nego što osniva novo poduzeće mora uz ostale dokumente koji su znači već potrebni i koje propisuje za otvaranje tog poduzeća i koje ono dostavlja Trgovačkom sudu mora znači dati i ovjerenu javno-bilježničku ispravu o tome da ne duguje, odnosno da nema dugove sa naslova poreza doprinosa i sada ovih neto plaća koje su dodane ovim izmjenama. Ta izjava se znači ovjerava kod javnog bilježnika, on to daje po svojoj materijalnoj i kaznenoj odgovornosti i time odlazi u Trgovački sud i osniva novo poduzeće. Međutim, što se događa u međuvremenu? Problem je sljedeći. Naime, u razgovoru sa mnogim obveznicima poduzetnicima koji su mi se direktno obraćali i pitali su me pa kako je to moguće, eto ja posjedujem poduzeće, imam postojeće dugove, imam dugove na postojećem poduzeću, riječ je o mladim poduzetnicima koji očito još uvijek ne snalaze se u tom prostoru i nisu moram reći premazani svim mastima, kaže i mene je javni bilježnik poslao uz moje dokumente i akte koje dostavljam Trgovačkom sudu, dostavio mi je već izjavu da ja ne dugujem Poreznoj upravi poreze i doprinose. I taj poduzetnik je jednostavno uplašio se, kaže ja to ne mogu potpisati jer ja sam dužan Poreznoj upravi. To je stvar koja je zaista za koju ne možete vjerovati da postoji, a postoji. Gd
Dobar dan! Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Zakon o kreditnim institucijama u zemlji gdje je 70% gospodarskog rasta temeljeno na kreditu, temeljeno na potrošnji ima posebnu važnost. U zemlji gdje je nikad manja pokrivenost iz uvoza izvozom, gdje je od 99. godine nikad manja likvidnost prisutna, u zemlji gdje se ljudi zadužuju za osobnu potrošnju, a pola milijuna ljudi živi ispod granice siromaštva, gdje je u padu i investiranje u građevinskom sektoru, gdje padaju i počele su padati i zaduženja i cijene samih nekretnina zbog viših kamatnih stopa i gdje je počeo rasti broj kredita za osobnu potrošnju. U istoj zemlji Hrvatskoj, banke su u prošloj godini i iz godine u godinu ostvaruju rekordnu dobit. Taj podatak je za hrvatske građane utoliko važniji ukoliko i sami iz uvoda zakonika iščitamo podatak da je 90,41% bankarske aktive u stranom vlasništvu. No, međutim, to su i nekakvi svjetski trendovi i ja bih se vratio na sam prijedlog zakona. Ono što klub <PARTY>-a pozdravlja u svjetlu ovog zakona je usklađivanje sa direktivom 2048. capital requiements directive koja za nužnost usvaja okvir za uvođenje tog najvećeg supervizorskog standarda, bazel 2 standarda, a u svjetlu najboljih svjetskih iskustava, no o njima ću nešto reći kasnije. Također uvođenje Direktive 2001/24 tvz. „windig up“ direktiva i preformulacija samog Zakona o bankama u svjetlu mijena i svijetlu iskustava koji su se događali u tom bankarskom sektoru. Uvođenje supervizora HNB-a također pozdravljamo, to je uvođenje dodatne regulative i ja osobno ne bih htio vjerovati, ali na to pitanje će nam odgovoriti netko od državnih tajnika, da li će trošak dodatne regulative ići na teret krajnjeg korisnika, znači na teret onih koji koriste usluge bankarskog sektora. To je ono što je uvijek otvoreno pitanje. No, međutim, između toga da nemamo dobru regulativu i da imamo regulativu u ovom smislu u kakvom sada je, ja sam u svakom slučaju pristaša ove bolje regulative i mislim da je monetarna pol
Poštovani kolega, ja mislim da ovdje mi raspravljamo o dvije važne razlike. Ja također podupirem ovaj prijedlog zakona, ali što ste i sami govorili da je i Odbor za zakonodavstvo imao primjedbe na članak 36. i to na stavak 5., 6., 7., 8. i 9. za koji ja smatram zaista da se trebaju preformulirati ili čak da su i nepotrebne kod izričitih odredbi članka 36. da se vlasniku, tj. gradu Dubrovniku vraća što? Gradske zidine grada Dubrovnika, a ne grada Senja ili moje ili vaše nekretnine. Prema tome, zamislite kolega da vi imate svoju kuću, date je nekom na upravljanje, živi u njoj, podstanar, da to tražite nazad i da onda kažete e ovaj hoće meni konfiscirati. Dakle, to je jedno bilo društvo koje je upravljalo. E sada vidite, sad stanimo tu kod toga. Vi se jako borite za to udruge neka upravljaju, to je sloboda udruživanja. E sad ja vama kažem možemo mi sačekati i ovo što je ministar Linić najavio kontrolu da da civilnom životu. Da, on će se tek onda rasplamsati kada bude kontrola nastupila i u udrugama pogotovo u ovom konkretnom slučaju, kada to društvo prijatelja koje je organizirano kao udruga, znamo da smo imali i mnoge naši slavni nekada slavni nogometni i košarkaški klubovi bili su udruga građana. A šta je građanin imao od toga? Da je jedno malo društvo upravljalo time. Dakle, ta Udruga civilnog društva, prijatelja kako sebe nazivaju, svaka čast su radili kako su radili. Sad će oni prodati dokumentaciju pa ćemo mi vidjeti kako su radili, koga su donirali i tako. Pa ništa to neće biti tajna! Ne trebate se zbog toga. Ma ne treba se toga bojati, to je sve čisto. 50% su bili dužni uložiti u zidine, dakle oni upravljaju imovinom molim vas od 50 milijuna kuna i vi smatrate da ne treba to biti transparentno, da ćemo to pustiti tek tako. Prema tome, bilo oni ostali kao udruga ili će doći do konačnog prijedloga zakona koji će se naravno i popraviti sugestijama našim ovdje da on bude što kvalitetniji, ali na tom tragu upravo i da ostane, dakle da se vidi gdje je drugih 50% novc
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Naravno da, evo ja ću probati skratiti ovu raspravu na vašu preporuku budući da je kao što ste i sami rekli već puno toga rečeno, pogotovo što bih u svakom slučaju ako nismo zaboravili ono što je u ime kluba <PARTY>-a rekla naša cijenjena zastupnica su one sitne manjkavosti ili veće manjkavosti koje ova strategija kao ono što bi trebalo biti strategija već ima. Pa da samo ponovim da ono najozbiljnije što, kada, tko i za koliko novaca nekako nije, 'ajde rekli ste nam da će to biti nekako potvrđeno akcijskim planovima, ali u svakom slučaju i u jednoj ovakvoj strategiji barem naznake nečega od onoga trebalo imati da bi ona opravdala naziv kao što je strategija. Vi ste na početku svoga izlaganja rekli da mi u Hrvatskoj bi trebali i ova strategija tako jest napravljena da bi svoj daljnji razvoj u Hrvatskoj trebala pretočiti u viziju održivog razvitka. Nadalje, rekli ste da je kroz ovu kratku analizu postojećeg stanja onako kako je ovdje navedena, da bi se iz toga trebali izvući i nekakvi konkretni potezi za jedno dugoročno djelovanje. Tu bih se u načelu možda mogao složiti s vama, ali evo neću govoriti kada, tko i za koliko, prvo ću govoriti o što. Kako je ona kao strategija zaista načelna ja ću se nekih stvari u tom načelnom, mogli bi načelno govoriti i razgovarati jako puno. Probat ću se na neke stvari samo osvrnuti da vidim možda malo iz jednog drugog kuta gledanja da li se tu nešto da popraviti ili promijeniti. Najprije kada govorimo u ovom općem, uvodnom dijelu, kada govorimo da strategije utvrđuju smjernice dugoročnog djelovanja definiranjem ciljeva i utvrđivanjem itd. i onda se kaže da strategija objedinjuje tri sastavnice održivog razvitka i onda se kaže gospodarski rast, socijalnu ravnotežu i okoliš. Ja bih volio kada bih ovdje, to je ono što je disonantno možda pa vam se neće svidjeti, umjesto gospodarskog rasta da je samo navedeno ekonomska, socijalna i ekološka konstatacija čime bi se umjesto