EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Za mene je Izvještaj o korištenju predpristupnih fondova samo zapravo jedan dio velikog izvještaja. Taj veliki izvještaj se zove priprema Hrvatske za Europsku uniju i naravno taj izvještaj se jednako tako zove i kvalitativna a ne samo kvantitativna iskoristivost fondova. Ja bih volio kada bismo jednog dana i to vrlo uskoro ustanovili kako su korištena sredstva. Ne koliko je sredstva iskorišteno nego kako su korištena sredstva i šta je s njima sve učinjeno a što smo vjerovali da je učinjeno a možda u nekim slučajevima nije bilo učinjeno. U sustavu obrazovanja se meni čini da postoji cijeli niz propusta. Postoji niz propusta od toga kako su sredstva korištena i koja su sredstva korištena a koja sredstva nisu korištena ili uopće nisu došla na početak dnevnog reda? Stoga bih ja volio kada bismo razgovarali o toj cjelini dakle kada bi ova, ovaj kvantitativni izvještaj bio popraćen još jednom kvalitativnom analizom i na taj način nam pokazao gdje stojimo u faktičnom pripremanju za korištenje europskih fondova. Drugo, mi koristimo već jedan dio europskih programa i tu se također postavlja pitanje da li ih dobro koristimo? Dakle kvalitativno pitanje je li ih koristimo onako kako je to sada slučaj i postavlja se pitanje da li smo izabrali primarne programe tj. oprostite prioritetne programe umjesto onih koje smo izabrali? Reći ću vam jedan primjer. Postoji nešto što se zove program za razmjenu studenata, nastavnika i administratora na Sveučilištu. Tek smo sada ušli u pilot projekt. A da bismo počeli implementaciju programa trebat će nam još dvije a možda i tri godine. Kasnimo jer su sve zemlje koje su imale period priprema recimo 4 do 7 godina koristile program razmjene da bi, prije nego što su postale članice. Ja sam imao čast, ajde da to tako kažem, sudjelovati u pregovorima u sustavu obrazovanja pa smo iz Bruxellesa donijeli poruku da eto postoji neiskorišten dio Fonda za cjeloživotno učenje od 13,17 milijuna EUR-a koji je rezerviran za Hrvatsku i Tursku. I kada smo donij
Netočan je navod kolege Leke da je zadaća i smisao ovog povjerenstva bila utvrditi da su preplaćeni kamioni, nego je zadaća jesu li. Vi ste ušli u ovo povjerenstvo sa predrasudama. Ne vi kao uvaženi kolega Leko, nego kao <PARTY>. Pa kolega Stazić je i prije osnivanja povjerenstva vikao ovdje u Saboru, raspravljajući o sasma desetim temama, kriminal vezan za kamione. Zadaća povjerenstva je da li su, a ne zašto su, kao što vi kažete, jel nisu. Vi se obraćate hrvatskoj javnosti. I ja se obraćam, kolega, hrvatskoj javnosti i hrvatska javnost je prepoznala. U gradu u kojem ja živim moja stranka je dobila 45% na zadnjim izborima, a vaša 6,7. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Vijećnički mandat je neopoziv. I to je postavka od koje trebamo u svakom slučaju krenuti kada raspravljamo o izborima i o izabranim vijećnicima u tijela jedinice lokalne samouprave odnosno područne ili regionalne samouprave. Zašto ovaj zakon treba biti donesen? Upravo iz razloga što smo, a trebamo se toga prisjetiti imali burnu raspravu ovdje u sabornici nakon lokalnih izbora koje smo provodili u svibnju 2005. godine. Tada su pljuštale optužbe sa svih strana o kupovini zastupnika i zastupničkih mandata. Tada se često puta znalo optuživati i lijeve i desne kako pokušavaju izvrnuti volju birača i formirati kroz koalicijske vlasti neprirodnim koaliranjem vlast kakva nije po volji birača. I u tom dijelu sigurno je da i ovakav zakon bez obzira što u cijelosti ne može regulirati naše ponašanje ili ponašanje vijećnika u jedinicama lokalne samouprave ipak će na neki način suziti prostor onima koji žele manipulirati voljom građana. Teoretski se uvijek može postaviti pitanje kada smo raspravljali o tim bianco ostavkama, kako je moguće da na jednu sjednicu vijeća dođu dva vijećnika sa jednim mandatom. Jedan vijećnik koji je legalno izabran, ali čija je politička stranka donijela bianco ostavku i praktično ga stavila izvan vijećničkih klupa i drugi vijećnik kojeg je stranka imenovala, ali koji nije izabran i koji ne može biti izabran na sjednici vijeća kao predstavnik te političke stranke, jer je mandat prvog vijećnika neopoziv. Upravo iz tog razloga Vlada Republike Hrvatske i Središnji ured državne uprave i predlaže ovakav zakon s kojim će se regulirati upravo ta dvojba koji je od ova dva vijećnika legalni vijećnik u tijelima jedinica lokalne, odnosno područne ili regionalne samouprave. Polazeći od toga još jednom ću ponoviti da je mandat legalno izabranog vijećnika bez obzira na činjenicu da on želi, hoće i može
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. VEć u samoj uvodnoj ocjeni predlagatelja zakona kao najveći problem navodili su se sudski postupci u zemljišnim knjigama da traju predugo. Prijedlozi za upis u zemljišno knjiškom postupku podnosi se nepotpuno te nema dovoljno prostora i informatičke opreme. Sve u svemu ocjenu koju ne naveo predlagač dakle ministarstvo pravosuđa ne izgleda najsjanijie a može se reći, neučinkovito poslovanje u zemljišnim knjigama. Budući se navodi i neusklađeno zemljišno knjiško i katastarsko stanje, moglo bi se reći i ne netransparetno upravljanje u prometu nekretninama. Ovaj problem očito nije novijeg datuma, a poznato je daje u našim prostorima uredila katastarske planove i zemljišne knjige tadašnja stara austrijskas država još početkom 19. stoljeća. Tadašnji katastarski planovi i uređenje zemljišnih knjiga nisu uređeni da bi se rjeašvali sporovi oko granica već da bi se pravilno ubirao porez. Naravno da je tijekom skkoro dva stoljeća došlo do mnogo promjena okje nisu ucratne ili su pogrešno ucrtane u katastarske planove, a katastarski su se planovi više puta precrtavali iz raznih razloga oštećenosti. Ili zbog promjena jezika države. Npr. u županiji Istarskoj je to bila stara Austrija, Italija, Jugoslavija i napokon Hrvatska. Samim time su se katastarski planovi postali su neusklađeni sa zemljišnim knjigama, to je azpravo ta netransparetnost u prometu nekretnine i činji se da smo samo trebali nastaviti tijek procesa znanja i tehnike tadašnje Austsrije i danas problema ne bi bilo. No na nama je zapravo sada da popravimo cijelokupnu učinkovitost državne administracije, pa tako i u zemljišnim knjigama, kako bi korisnici usluge, dakle naših građana, napokon bili zadovoljni. Oni to zapravo zaslužuju jer te usluge uvijek plate ili unaprijed iil na licu mjesta. Dakle zaista država nije fer u ovolm slučaju prema građanima. prije nego su zapravo naši građani došli na sud, odnosno u popularnu gruntov
Poštovane kolege i kolegice nisam mislio da ću se javljati za završnih 5 minuta, međutim slušajući vaše ispravke netočnih navoda, ja mislim da je potrebno da pojasnim nekakve stvari. Prvo bih rekao nekoliko riječi o vanjskom dugu, jer sam rekao u svom izlaganju da je ministar Šuker jedan od najodgovornijih ljudi za tako visok vanjski dug. Do 2000. godine znači u vrijeme kada se ova država stvarala, kada se moralo plaćati oružje na crnom tržištu po višestrukim cijenama, kada je država bila u ratu, kada je trebalo skrbiti o mnogim prognanicima i izbjeglicama iz BiH država se zadužila 10 milijardi eura. 2000. godine dolazi pokojni Ivica Račan na vlast i zadužuje za dodatnih 9 milijardi eura. S tim da moramo ovdje napomenuti da je riješio problem nelikvidnosti u državi. Veći dio toga duga je otišao na plaćanje državnih dugova iz '90.-ih godina. 2003. godine zajedno smo i ja skupa s vama hodali u kampanji <PARTY>-a, dijelili jamstvenu karticu na kojoj je jedna od bitnijih stavki bila, smanjit ćemo vanjski dug, smanjit ćemo zaduženost države. Ja sam nakon toga otišao vi ste ga dobro uspjeli smanjiti, tako da danas iznosi 43 milijarde eura. Isto tako prodajete da tako kažem muda pod bubrege, smanjujete vanjski dug na način da se država više ne zadužuje u inozemstvu, već tamo šaljete domaće banke da se zadužuju u svojim centralama, donose te strane kredite u svoje proračune da bi prosljeđivale kredite državi. To se ne računa kao vanjski dug države, iako je to očito da je to samo šminkanje i uljepšavanje statistike. Kada bi realna stavka bila, taj dug bi bio i veći od 43 milijarde eura. Što se tiče nelikvidnosti, pa nisu ta gospodarstva, mala poduzeća koja ne isplaćuju plaće svojim radnicima, koja su blokirani od strane države, nisu oni pokretači nelikvidnosti. Pokretači nelikvidnosti su na prvom mjestu država, HEP, INA, Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste i to je sve rezultat lošeg gospodarenja hrvatskim novce, državnim novcem i hrvatskim proračunom. Trošite više nego što re
Hvala vam lijepo. Poštovana gospođo pravobraniteljice, ja ću vam još jedanputa ponoviti, a sada ste i sami na neki način to rekli. onako kako se shvaća Ured pravobraniteljice za djecu pa i svi ostali uredi, ja bih rekla da je pravobraniteljica za osobe s invaliditetom najhrabrija, najviše je u medijima. voljela bih obzirom na osjetljivost na djecu za koju se kunemo da su naša budućnost, ali ona su i naša sadašnjost, da se vi kao pravobraniteljica puno više pojavite u medijima, da se jednostavno izborite za svoj medijski i da ukazujete. Na neki način sam sada shvatila kada govorite o ovoj demografskom problemu koji imamo u Hrvatskoj, da hoćete reći da je to trend i u nekim visoko, ne bih ja to rekla da je trend. Znate pravobraniteljice, ne radi se ovdje o trendu, ovdje se radi o našoj egzistencijalnoj nesigurnosti. I to vam je, to je, a nije to trend da netko ne želi imati djecu. Ja ću vam reći, pa evo ja imam dijete od 30 godina, nije, ne ženi se, ne osniva obitelj, ali nije on sam nažalost, nije sam, nego cijeli jedan krug. A znate zašto? Jer svojom plaćom ne može platiti kredit za svoj stan, plaća je njegova ili njezina nedostatna da bi još uz sebe imao svoju suprugu i svoje dijete kojem bi osigurao. Ima nas roditelje, ako nas ima koji možemo a što je sa onima koji nemaju. Znači nije to trend, to je egzistencijalna nesigurnost. Ali ja vas molim da vi progovarate, jednostavno progovorite o svemu, ne bojte se nikoga. Sada je ova vlast, već iduće godine neće više biti ova vlast nego neka druga, jednako se ponašajte.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče cijenjeni htio bi postaviti jedno pitanje da li će inspekcija i kroz ovaj zakon i dalje imati sve ovlasti kao što dosada su imali da svojim kaznama jednostavno ucjenjuju i reketiraju praktično privrednike na neki način ako su ili nisu dobro podobni ili nekome smetaju? A to bi mogao navesti jedan od neki dan primjer iz moga grada gdje jedan privrednik ima zaposleno 11 ljudi i 35 klijenata i dolazi inspekcija i nalazi mu radnika da nije prijavljen. Primjer 28.12. je primljen radnik, 4.1. je prijavljen radnik, dolazi inspektor pravi zapisnik, kaže 35 tisuća kuna kazna ukoliko odmah ne platite onda je 50 tisuća, ukoliko i platite vama zatvaramo objekat i 35 ljudi koji, pitanje jednog staračkog doma, mi vam ga zatvaramo. Pa postavljam pitanje ovdje u Saboru je li to radi inspekcija, je li to red da se jednom privredniku koji znači, nova godina, to je pitanje 3 dana, prijavljena radnica za stalno a ja sam osobno imao sličan slučaj kao privrednik gdje sam jedan dan svoju kćer nisam prijavio i išao sam sucu za prekršaj. A sve sam obaveze prema državi platio. Samo postavljam pitanje ovdje u Saboru da li privrednici trebaju strepiti kod najmanje greške i odmah je kažnjen ili ga treba upozoriti i dat mu nekakvo vrijeme da riješi taj svoj problem? Ja smatram da ovo drugo bi trebalo biti korektnije. Privrednici nisu lopovi, nisu svi privrednici kriminalci i nisu svi privrednici oni koji varaju državu a hvala Bogu čitamo po novinama i vidimo koji su ti koji varaju, koji nisu platili poreze a ništa im se ne dešava u ovoj državi a mi koji valjda plaćamo poreze i redovno sve radimo smo nekakvi protivnici bilo čega. I nadam se da će ova inspekcija, ovaj Zakon o inspekciji doradit se da inspektori baš takve ovlasti nemaju i takav represivni istup nemaju prema poslodavcima i da se tu počne korektno raditi i vidjeti tko stvarno je pošten a tko nije. Hvala vam.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice slaže se s mišljenjem Vlade Republike Hrvatske i podržava ga, dakle ne podržava ovu inicijativu za izmjenu područja županija, gradova i općina u onom dijelu u kojem se to odnosi na promjenu granica, seljenja dakle naselja Štefanec iz općine Mala Subotica u grad Čakovec. Suština protivljenja je u tome što je istaknut veliki broj po Hrvatskoj sličnih zahtjeva i Vlada priprema jedno cjelovito rješenje, ali isto tako i lokalni razlozi koji su nastali a to je da ova inicijativa nije dobila prethodnu suglasnost Vlade Republike Hrvatske koja je po zakonu predviđena. Isto tako ova inicijativa je bila na županijskoj skupštini. Županijska skupština po zakonu utvrđenom postupku izjasnila se da nema ništa protiv u slučaju da se izjašnjavanje građana provede na zakonom predviđeni način pod uvjetom da ga organizira općina Mala Subotica. Dakle to je treći elemenat koji je izostao u ispunjavanju svih zakonskih uvjeta za pravilnost i legitimnost zahtjeva. Želja samog naselja da se izdvoji naravno ima i argumente koji se mogu kontra ovih argumenata koje je predlagateljica iznijela, njezini argumenti, odnosno argumenti oni koji su nositelji inicijative ističu nemaju veze sa lokalnom samoupravom. Prvo tu je župa, škola, znamo da je u organizaciji županije, zaposlenje. Jedino šta ima veze sa upravom to je da je glavni inicijator preselio svoje prebivalište iz Šenkovca u Čakovec i sada želi svoje naselje preseliti sa sobom u Čakovec. Dok su oni drugi konkretni argumenti koji ovise o lokalnoj samoupravi, a to su vrtići, KUD-ovi, groblja itd. još uvijek i zauvijek zajednički pa dakle logično je da i ostanu raditi u ovom mjestu. Ono što želim posebno istaknuti za ove lokalne prilike, to je da općina Mala Subotica je općina na izlazu iz autoceste zvanom Čakovec, dakle glavnom međimurskom izlazu i što je ona pred desetak godina imala izdvajanje naselja, tri već nasel
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovana gospođo pravobraniteljice. U ime kluba <PARTY>-a Liberalnih demokrata želim odmah na početku ovoga obraćanja reći da ćemo podržati izvješće kao što smo to činili ranijih godina jer visoko cijenimo napore Ureda pravobraniteljice i osoba koje rade u tom sustavu, osobito njihov proaktivni pristup u razmatranju i rješavanju problematike rodne neravnopravnosti u Republici Hrvatskoj. Ta proaktivnost je ono što nas posebno veseli jer toliko je još toga ostalo za učiniti da se čini da nekoliko generacija političara, uključujući i sazive Hrvatskoga sabora imaju što raditi i na prilagodbi propisa, ali ponajprije na uvođenju nove pozitivne prakse koja će dokinuti diskriminaciju, neovisno o tome prema kojemu spolu postojala. Ono što želimo posebno istaknuti i što se provlači kao jedan trajni problem, nažalost koji se uopće ne rješava nego čak se čini da se i svake godine pogoršava, to je uloga medija u osvješćivanju problema rodne neravnopravnosti i jedan poseban pristup, osobito kod tabloidnih medija koji podcrtavaj i one slučajeve koje bi valjalo prikazati kao negativne u svjetlu koje je zapravo senzacionalistički i koji gotovo u 100% slučajeva završava po štetu rodno neravnopravne strane u tim situacijama. Dakle senzacionalizam, prikazivanje osoba u svjetlu koje ne ističe njihovu osobnost, njihova prava, njihovu privatnost nego ih tretira kao robu nije samo posljedica općeg konzumerizma nego je i posljedica jedne sklonosti da se skandalima privlači pažnja, bez obzira na to koja šteta se čini i kako se vrijeđa dostojanstvo ljudske osobe. Još je uvijek jako mnogo prostora i u politici zapošljavanja i o tome su nešto govorili i drugi kolege u ime drugih klubova, očito je da se problem vidi, očito je da on postoji, očito da se ne rješava dovoljno brzo i da naprosto pred nekim problemima kao da zatvaramo oči i toleriramo situacije u kojima je neravnopravnost gotovo normalna u nekim sustavima neovisno o tome radi li se o poslovnima ili
Naime, predloženih 15 milijuna namijenjenih izradi projektne dokumentacije za nove poslovne objekte KBC-a Rijeka treba povećati za ovaj iznos budući da je za izradu, da izgradnju novih objekata KBC-a već izrađeno idejno rješenje, a gradsko vijeće Grada Rijeke je još na svojoj sjednici 27. listopada prošle godine usvojilo i detaljni plan uređenja područja novog sveučilišnog kampusa i KBC-a na Trsatu. Zato predlažem ovo povećanje što je i u skladu s obećanjem gospodina ministra za vrijeme svoje posjete Rijeci u jesen prošle godine. I dalje, samo ovaj drugi dio amandmana, samo u proteklih mjesec dana otkazalo je u KBC-u 5 rendgen uređaja što je izazvalo kaotično stanje i čekanja u radiološkoj dijagnostici. Slično je stanje sa opremom na odjelu kardiologije dok je uređaj za magnetsku rezonanciju također izvan pogona. Predviđene hitne intervencije iz državnog proračuna od 1,3 milijuna kuna je nedostatna i zbog toga … glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine premjeru, štovani, ministre, kolegice i kolege. Pitanje postavljam, ministrici vanjskih i europskih poslova, a pitanje se odnosi na rješavanje problema sa granice, sa Republikom Srbijom, kako vodenim tijekom, odnosno, Dunavom, tako i u kopnenom dijelu. Prema podacima koji se čuvaju u Državnoj geodetskoj upravi, područni ured za katastar, ispostavu Beli Manastir i Vukovar, sa lijeve strane Dunava, … strani nalazi se oko 9600 hektara površine. Za usporedbu sa katastarskom općinom Osijek, koja površina iznosi 6500 hektara, iz tog podatka može se vidjeti o kojoj površini se radi. Naglašavam kako Republika Srbija, nema nikakve službene evidencije, bilo knjižene, bilo grafičke o tim prostorima, koji su u vlasništvu RH. Istovremeno Republika Srbija je uključila ovaj teritorij u svoj gospodarski potencijal, te iskorištava poljoprivredno i šumsko zemljište. Podsjetiti ću da je problem Hrvatskog razgraničenja, bio dotaknut 1995. g. za vrijeme … i privremenog upravitelja Jacques Paul Kleina. Tada je to riješeno na jedan đentlmenski način, da je RH pristala u odnosu na upravitelja UN-a Jacques Paul Kleina da se granična crta preko rijeke Dunava vuče sredinom same rijeke Dunava i na to je pristala Jugoslavnenska strana, ali to je bilo privremeno rješenje. Moje pitanje glasi, što je Hrvatska poduzela i učinila u posljednjih 20 g. nakon … integracije, vezano uz rješavanje problema razgraničenja između Hrvatske i Srbije, naročito kada se uzme u obzir da. Naročito kada se uzme u obzir da su ovdje danas stigle poruke iz Bruxellesa, kako se više nitko neće pridružiti EU, ukoliko se taj problem granica, tih država koje ulaze u EU, ne riješe u pregovorima. Hvala. Pa mogu bit zadovoljan sa odgovorom međutim, iskreno se nadam da neće proći još 20 godina da se riješi granični spor ili da se riješe neriješeni problemi i granične dileme sa Republikom Srbijom. Duboko vjerujem da bi se ova Vlada trebala potruditi da taj problem riješi u što kraćem moguće
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajnici. Klub <PARTY>-a će podržati u prvom čitanju izmjenu i dopunu Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Znamo da već niz godina planeri i svi koji se bave prostornim podacima bore se nepotpunim i netočnim bazama prostornih poslova. Također došlo je na dobar odaziv i na dobru sugestiju onaj zakon koji je donesen 2013. godine kao pilot projekt, ali trebalo bi sam zakon koji se donese ne može on sam nastupati da nama što kvalitetnije … da podaci budu lako dostupni, točni i ažurni. Naravno da sam zakon kao takav nije dovoljan i trebat će poraditi na njegovoj primjeni što znači imati jednostavan pristup katastru, ali njihovi podaci nažalost nisu već desetljećima ažurirani, nažalost i onda dolaze do određenih problema. Ovim izmjenama navedenog zakona detaljnije definiraju teme prostornih podataka, skupina 1, 2 i 3, preciznije se definiraju registri nacionalne infrastrukture prostornih podataka, kao i registar izvornih prostornih podataka i njihov sadržaj, pristup izvorima podataka za tijela javne vlasti čiji poslovi imaju utjecaj na okoliš te se detaljnije razrađuju ograničenja javnog pristupa prostornim podacima. Znači sve ovo se mora prilagoditi europskim direktivama i to je jasno i nemamo primjedbu na prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona, iako ima jednu primjedbu pa možda do drugog čitanja molimo za objašnjenje. A radi se o stavku 3. iz članka 4. ovog zakona gdje je ograničenje javnog pristupa prostornim podacima. Znači navode se razlozi za ograničenje pristupa iz stavka 1 2 ovog članka, procjenjuju se restriktivno za svaki slučaj pojedinačno uzimajući u obzir javni interes u čiju se svrhu omogućuje pristup izvorima prostornih podataka. U svakom pojedinom slučaju, javni interes kojemu služe otkrivanju, uspoređuje se s interesima, koji služe ograničavanja ili uvjetovanje i pristupa. Znači, što konkretno znači u slučaju, kad zatražite neki poslovni podatak i kako će vijeće, znači naci
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, poštovani predsjedniče i glavni tajniče Hrvatskog olimpijskog odbora. Već ionako velikom ugledu hrvatskog sporta u 2008. godini sportaši su ponovo pridonijeli nizom velikih rezultata, osvojenih naslova i medalja. Iako odličja pripadaju sportašima kvaliteti materijala od kojih su iskovana u mnogome je doprinio upravo Hrvatski olimpijski odbor krovna nacionalna sportska udruga. Sustavna briga o sportu na svim razinama od školskih preko gradskih i županijskih do vrhunskih nagrađena je snažnim omasovljenjem hrvatskog sporta na temeljnoj razini ali i vrhunskim rezultatima koji su često neopravdano jedino mjerilo uspjeha sportskih zajednica. Kao što smo čuli sa osvojenom 271 medaljom na europskim i svjetskim prvenstvima i kup natjecanjima te na olimpijskim igrama hrvatski su reprezentativci daleko nadmašili standarde koji bi nas sukladno svjetskim statistikama temeljili na broju vrhunskih sportaša u populaciji svrstali u prosjek. Sve navedeno još potvrđuje i činjenica da je u 2008. godini čak 3 tisuće 364 sportaša zatražilo kategorizaciju a time i uvrštenje na popis vrhunskih. Rješenje je dodijeljeno čak 2 tisuće 871 sportašu. Odluka da se cjelokupna briga o sportu a naročito njegovo financiranje povjeri Hrvatskom olimpijskom odboru svojevremeno je izazvala mnogo prijepora, međutim svjedoci smo činjenice kako je u 2008. godini Hrvatski olimpijski odbor opsluživao 81 sportski savez. Od toga je 66 saveza predviđeni program koji je temelj za preraspodjelu novca realiziralo sa 95 i više posto. Pokušamo li ovo usporediti s drugim nesportskim udrugama i organizacijama koje financira država dolazimo do podatka kako je sport državnim novcem raspolagao daleko kvalitetnije i ekonomičnije od svih ostalih pod okriljem države. Istovremeno, rast izdvajanja za programe lokalnog sporta ... programa u posljednjih pet godina je gotovo 500% narasla. Navedene programe Hrvatski olimpijski odbor razvija u suradnji sa sportskim zaj
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče guvernera HNB, kolegice i kolege. Ja ću u svoju raspravu ograničiti samo na poglavlje 3. ovog izvješća HNB, dakle na poslovanje banaka. Za vrijeme studija ekonomije naučila sam jedno pravilo, reći ću čak i jednu zakonitost, dakle nema dobrih banaka bez dobrog gospodarstva, kao što nema dobrog gospodarstva bez dobrih banaka. To pravilo naime naglašava logičnu povezanost realnog sektora s bankarskim, povezanost koja podrazumijeva da banke dijele sudbinu gospodarstva. U Hrvatskoj, međutim to pravilo ne vrijedi ili ekonomija više nije ono što je bila. Naime, hrvatskom gospodarstvu, a onda posljedično i hrvatskim građanima, i odlično kaže kolegica Dalić, HNB postoji radi hrvatskih građana, dakle nažalost je sve lošije, a banke kao da nemaju nikakve veze s tim. Banke nisu servis hrvatskom gospodarstvu, nisu ni zainteresirane da to budu, jer imaju jednog savršenog sigurnog klijenta, državu. Iako najveći dio sredstava za svoje plasmane alimentiraju upravo iz štednje građana i iz depozita hrvatskih poduzetnika. Da banke ne dijele sudbinu hrvatskog gospodarstva ni hrvatskih građana pokušat ću dokumentirati nekim podacima koji se mogu iščitati iz teksta ovoga izvješća. U 2009. godini na vrhuncu krize kad je gospodarstvo palo 6%, neto dobit banaka iznosila je 3,5 milijarde kuna. U 2010. gospodarstvo je palo daljnjih 1,2%, neto dobit banaka porasla je na 4,3 milijarde kuna, dok je u 2011. godini koja je za gospodarstvo godina stagnacije, dakle imamo nulti rast, neto dobit banaka raste daljnjih 10% i iznosi 4,7 milijarde kuna. Jednak trend nastavlja se i u ovoj 2012. godini, dakle na prijelazu iz 2011. u 2012., preciznije u 4 kvartalu 2011. i prvom kvartalu 2012. ponovno uzastopno, nažalost imamo negativne stope gospodarskog rasta što znači da je gospodarstvo ponovno palo u recesiju, čim imamo 2 uzastopna razdoblja negativan rast. Bruto dobit gospodarstva u prva 3 mjeseca 2012. bila je manja čak za 73% u od
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice Burić, ovakve izjave koje možemo čuti sa one strane sabornice upravo su temelj politike onih koji provode sustavno gaženje prava Hrvata u BiH i onaj tko razumije politički duh Daytona, tko razumije političku situaciju u BiH i pri tome drži do sebe, ne bi probleme Hrvata tako relativizirao. I pojedine rasprave danas ovdje vidim i kao ismijavanje problema našeg naroda u BiH ali ja ih ne krivim, pa češće je i Angelina Jolie bila u BiH nego pojedini iz ovog Sabora. Hvala.
Hvala predsjedavajući. Ima onog u ovom prijedlogu Zakona što je dobro. Međutim ostaje puno više onog što nije dobro i po mišljenju struke, a pročitat ću vam sve ono što su poslali. Postoji opravdani strah da će stanje ovakvim Zakonom biti ili isto ili gore. Ja nemam problem s tim uopće što vi niste prihvatili niti jednu našu sugestiju. Ja nemam problem niti s tim što možda mislite da ste pametniji od svih onih ljudi koji su podnijeli određeni amandman i vjerujem i želim sreću da ovaj Zakon, onako iskreno, kao čovjek poluči rezultate i učini onu skupinu koja bi trebala biti mjerilo naše Hrvatske, točnije, njene snage, da oni najslabiji bude puno, puno manje slabi jer samim time bi onda i Hrvatska trebala biti jača. A vjerujem da ćete sa jednakim žarom i prihvatiti eventualnu odgovornost u slučaju da ovaj Zakon ne poluči zacrtane ciljeve. Ono što je struka kao takva zamjerila dakle ovom prijedlogu Zakona je prije svega nedostupnost kao posljedica određenja i popisivanja socijalnih usluga u samom Zakonu. Dakle predlagatelj i u ovom prijedlogu Zakona ima tendenciju popisivati socijalne usluge. Tako je sa ranijih 10 usluga popis socijalnih usluga narastao na 15 usluga, čl. 71 prijedloga Zakona, no time nije učinjena kvalitativno značajna promjena jer pristup primijenjen u nacrtu Zakona ne samo da ne daje zamašnjak razvoju socijalnih usluga nego sputava razvoj onih usluga koje nisu uvrštene. Također se tu javlja problem u slučaju da spoznamo nekakve nove socijalne potrebe i odlučimo se ponuditi jednu novu socijalnu uslugu jer smatramo da one kao takve ne bi trebale biti definirane u ovom zakonu. Ono što predlažemo je da temeljni akt definira Klastere usluga prema svrsi, dakle usluge smještaja izvan vlastitog doma, usluge podrške u zajednici za uključivanje u obrazovanje, zapošljavanje i sami život zajednice i usluge za psihosocijalno osnaživanje korisnika uz naglasak dakle i samih usluga asistencije za funkcioniranje u svakodnevnom životu i pomoć u domu korisnika. Slijede
Poštovani gospodine predsjedniče Sabor i Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na 26. sjednici održanoj 17. studenog 2004. godine razmotrio je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu koji je Hrvatskom saboru podnjela Vlada Republike Hrvatske aktom od 12. studenog 2004. godine. Raspravom je obuhvaćen isključivo dio Prijedloga Državnog proračuna koji se odnosi na Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo obrane te tijela sigurnosnog sustava. Odbor je u nazočnosti ovlaštenih predstavnika Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva obrane i sigurnosnih službi, protuobavještajne agencije, obavještajna agencija, vojnosigurnosna agencija i Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost razmatrao proračunske stavke kojima se predlaže financiranje navedenih tijela državne uprave. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno u dijelu koji se odnosi na unutarnje i sigurnosne poslove te poslove obrane odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Državnog Proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu u tekstu kako je predložen od predlagatelja. Hvala lijepo.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle, strategija je načelan dokument koji predviđa niz mjera i određenih aktivnosti koje će se realizirat kroz akcijske planove. Svakako da ponovno apostrofiram lokalnu samoupravu kao područje gdje je utvrđen visok korupcijski rizik i gdje će ova strategija svakako kroz akcijske planove predvidjeti određene aktivnosti. Vjerujem i da će kroz današnju raspravu se iskristalizirati i da ćemo vidjeti nekakve možda još prijedloge koji su konstruktivni i koji idu u tom smjeru jačanja transparentnosti i efikasnijeg i učinkovitijeg upravljanja u lokalnoj samoupravi. Ne bih konkretno ulazio u pojedinačni slučaj u gradu Varaždinu, niti u tom trgovačkom društvu budući da je to u nadležnosti JLS, no svakako transparentnost i otvorenost, ali i to korporativno upravljanje u lokalnoj samoupravi nešto što će biti fokus i ove strategije, ono što je u fokusu ove strategije, ali isto tako što je u fokusu, što će biti u fokusu akcijskih planova i mjera i aktivnosti u tim akcijskim planovima. Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, stečajevi i stečajni postupci kao takvi dodatno su odnosno posebno su apostrofirani u ovoj strategiji. Jučer je na javno savjetovanje stavljen niz odnosno paket zakona iz područja trgovačkog prava, među njima to je i Stečajni zakon koji ide u tom smjeru većeg nadzora i kontrole nad stečajnim upraviteljima na njihovim imenovanjem, nad njihovom edukacijom, a isto tako i sa dodatnim ubrzanjem samog stečajnog postupka i pogotovo zaštite radnika u tim stečajnim postupcima. Tako da vjerujem da ćemo kroz taj paket izmjena propisa koji se odnose na područje stečaja stvoriti jedan kvalitetan zakonodavni okvir gdje ćemo izbjeći određene negativne posljedice koje proizlaze iz stečajnih postupaka, a koje proizašle su možda iz lošeg upravljanja samim stečajem ili postupanjem samih sudova. Hvala.
Hvala lijepo. Kolega Pandek ovo je pravi panegirik državnom upravljanju zadružnim savezom tako bismo rekli. Dakle, putem centra i upravnog vijeća toga centra koji ima pet članova jel', a plus u rukovodstvu tog centra ima ravnatelja i zamjenika, dakle sedam ljudi koje treba platiti za svoj rad. Niste nijednom riječju obrazložili otkud će se platiti ti ljudi, otkud novci za rad toga upravnog vijeća i 5-godišnjeg mandata ravnatelja. Pet godina je prijedlog, jel'. Dakle, vi vjerujete da će taj centar sve ovo učiniti što ste rekli za zadrugarstvo u Hrvatskoj. A vidimo iz svega kako vodite ovu državu 2,5 godine tako ćete voditi i zadrugarstvo ako se taj centar osnuje. Dakle, jednako uspješno kao što se vodi i ova država ove dvije godine. Nadalje, zadrugarstvo je jedan oblik ili vid privatnoga poslovanja, privatnog interesa, privatnog gospodarstva. Vi branite tezu da je dobro da tom privatnom interesu bude na čelu centar a zapravo produžena ruka države. Gdje je tu vaša liberalna opcija koju propagira premijer Milanović? I na kraju kad me već neki vuku za jezik, a nema gospođe ovdje, za onaj bećarac. Dakle, mili Bože zadrugarstvo tema, centra ima, a zadruga nema. Jer će nestati na ovakav način rada.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predstavnici ministarstva, pa evo prije svega bi htio izraziti zadovoljstvo što danas na klupama imamo drugo čitanje ovog iznimno važnog zakona. Žao mi je što on nije ugledao svjetlo dana još prije nekoliko godina jer mislim da bi itekako bio od pomoći hrvatskim proizvođačima u ravnopravnim pregovorima sa trgovcima, prije svega mislim na strane trgovce iako ni ovi domaći često puta u tim situacijama nisu toliko blagonakloni prema domaćim proizvođačima. Ono što bi htio prokomentirati, a vezano je i za vaše zadnje rečenice je pozicija AZTN-a u ovoj cijeloj priči, prije svega izražavam zadovoljstvo što se oni ovdje nalaze ovdje kao tijelo a dobro da tu nije u pitanju prekršajni sud jer bi sigurno osobe koje žele izvrgnuti ili zaobići pravila ovog zakona, koristile sporost našeg pravosudnog sustava. Međutim ono što me zabrinjava je podkapacitiranost AZTN-a koja je prisutna po mom uvjerenju već danas, dakle vidi se da imaju premalo stručnjaka zaposlenih u svojim redovima i bojim se da ovih 6 osoba koje oni planiraju zaposliti nikako neće biti dovoljno za provođenje jednog ovako važno i sveobuhvatnog zakona. Suočeni smo s tim da nemaju dovoljno osoba koje mogu raditi na terenu, suočeni smo s tim da čak i da njihove vodeće osobe očigledno nedovoljno pripremljene izjavljuju svakakve netočne informacije u ozbiljnim hrvatskim medijima, zbog toga mislim da bi se i sa strane vašeg ministarstva upravo radi provođenja ovoga zakona trebalo inicirati veće zapošljavanje u AZTN-u, znam da to nije vaš posao ali mislim da može biti jedna dobronamjerna, drugarska i kolegijalna kritika prema njima i pomoć na kraju krajeva da pojačavanjem ljudskih kapaciteta ovaj zakon na terenu doživi pravu primjenu. Hvala.
Hvala lijepo. Ispravio bih od čitavog niza netočnih navoda jedan kolege Dragovana koji kaže da je Hrvatska 2004. godine bila bliže Europskoj uniji nego danas što naprosto nije točno. Hrvatska nikad nije bila bliže Europskoj uniji i buduća Vlada Vlada gospođe Jadranke Kosor će problem blokade sa Slovenije sigurno riješiti. Međutim, dragi kolega Dragovac ni Vlada premijera Sanadera a ni Vlada Jadranke Kosor za razliku od Vlade vašeg premijera nije bila spremna niti će biti spremna trgovati sa teritorijem da bi ušla u Europsku uniju.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani gospodine saborski zastupniče zahvaljujem na vašem pitanju. Početi ću sljedećim riječima i sljedećim informacijama, odnosno brojkama. Potrošnja plina u Republici Hrvatskoj za ovu godinu biti će na razini, za prošlu godinu, biti će na razini od oko 3,3 milijarde metara kubnih. Oko 60% svih potreba za plinom, Hrvatska namiruje vlastitom proizvodnjom, a 40% svojih potreba mora namirivati uvozom. To je jedna od karakteristika našeg plinskog sustava, odnosno plinskog tržišta. Druga velika karakteristika koju valja spomenuti je činjenica da imamo velike razlike u sezonskim potrošnjama. Tako na primjer, potrošnja u zimskim mjesecima je i do 4 puta veća nego potrošnja u ljetnim mjesecima, a kad govorimo o tzv. zaštićenim kupcima, dakle tarifnim kupcima, prije svega domaćinstvima, bolnicama, školama, vrtićima, onda je ta razlika u potrošnji čak i 1:10, odnosno 10 puta veća u zimskim mjesecima u odnosu na ljetne mjesece. Hrvatska 40% potreba za plinom uvozi i na žalost, do nedavno smo imali samo jedan dobavni pravac i to je bio dobavni pravac preko Rogateca kojime je plinski transportni sustav Republike Hrvatske povezan zapravo na tranzitne plinovode koji plin dovoze, prije svega iz ruske federacije, odnosno tog dijela svijeta. Jedan od najvažnijih segmenata nove energetske strategije koju pripremamo jest naravno i onaj koji se odnosi na plinski biznis i tamo smo se vrlo jasno opredijelili prema tome što želimo činiti, što želimo izgraditi u doglednom periodu. Prije svega, energetska strategija, implementacija energetske strategije mora nas dovesti do energetske neovisnosti Republike Hrvatske, a tu energetsku neovisnost osigurati ćemo si ako, pod a izgradimo nove dobavne pravce. Upravo stoga potpisujemo uskoro, odnosno vlade dvije zemalja Mađarske i Republike Hrvatske potvrditi će sporazum između operatera transportnih sustava kojim će se spojiti transportni plinovodni sustavi Mađarske i Hrvatske kod Donjeg Miholjca i taj bi posa
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Sokol, otvorili ste jako važno pitanje, Zakon o kaznenom postupku u našem pravnom sustavu iznimno je važan. Osjećamo svi na neki način nezadovoljstvo kada vidimo ove velike kaznene postupke koji se vode u važnim predmetima koje su izložene u javnosti, vidimo da gotovo ništa od toga ili mali broj je samo završen, a većina toga je u tijeku. Mnogi sudionici i tužitelji i odvjetnici, pa i sami suci kažu da nam je taj normativni okvir poprilično loš i s te strane mi smo spremni ući u promjenu cijelog zakona. Ovo što sada smo ga mijenjali od 2009. g. pa do sada, sada idemo u 9 promjene, to je vrlo često bila i posljedica i implementacije direktiva EU. Mi smo sastavni dio, članice smo EU, i s te strane moramo primjenjivati i zakonodavstvo EU. Ove izmjene koje su sada najavljene, one su prvenstveno također i implementacija jedne europske direktive, vezano za prava osumnjičenika, koje moramo implementirati u sustav. Međutim, kod tih izmjena želimo zapravo vidjeti da u nekakvom krećem postupku koji nam je predviđen za izmijene ovog zakona, također idemo u izmjena i nekih instituta, koji zapravo se u praksi, vrlo često koriste za opstruiranje postupka i produžuju ga. I zato će u okviru radne skupine, koja postoji u Ministarstvu pravosuđa, dakle i branitelji i suci i tužitelji, imati prilike o tome nešto reći. Nakon toga, ta radna skupina, koja je sastavljena od svih dionika postupak, ona, malo ćemo revidirati sastav radne skupine i možemo nastaviti i nastaviti ćemo n a izradi novog Zakona o kaznenom postupku. Ovo što ste rekli i sami prije 10 g. kada smo donijeli novi Zakon o kaznenom postupku, to je bila zaista ogromna reforma jer smo napustili sustav sudske istrage i prešli na sustav državno odvjetničke istrage. To danas imaju sve zemlje članice EU, osim Slovenije. Slovenija se također odlučila da pređe na takav sustav i na kraju krajeva u današnjoj organizaciji pravosuđe na razini EU gdje imamo Ured europskog javnog tuži
Hvala lijepo, potpredsjednice. Predstavnice Vlade, uvažene kolegice i kolege. Evo, ja ću se danas javiti za ovu raspravu o izmjenama Zakona o kulturnim vijećima koji su zapravo još u prethodnim sazivima bili prihvaćeni u Saboru, a naposljetku i mijenjani odnosno čak je donesen i novi Zakon o kulturnim vijećima u prethodnom mandatu. I to je de facto bio zakon o novom načinu odlučivanja u kulturi kojim su se zapravo stotine ljudi našle u poziciji da i oni sami odlučuju o kulturi. I što se događalo dalje, odnosno kako se rješavao odnos politike i kulture i istodobno osiguravalo funkcioniranje ukupnog kulturnog sustava od zaštite kulturne baštine muzeja i galerija do festivala i smotri. Svakako, osnivanje kulturnih vijeća su velike novine i sve su zapravo na tragu stvaranja autonomije kulture, dakle smjera koji kulturu zapravo izdvaja iz politike tj. vraća kulturu kulturnim djelatnicima u smislu njihove materijalne i političke nezavisnosti odnosno suodlučivanja. Ovim današnjim izmjenama Zakona o kulturnim vijećima briše se potreba osnivanja vijeća za film i kinematografiju i to radi odredbi Zakona o audio-vizualnim djelatnostima prema kojima je osnovan i Hrvatski audio-vizualni centar. A Hrvatsko audio-vizualno vijeće predlaže ministru kulture Nacionalni program promicanja audio-vizualnog stvaralaštva. I upravo ova izmjena čini mi se da je rezultat ostvarenja ciljeva ministarstva kulture, a to je reforma audio-vizualnih djelatnosti i poticanje kulturnih industrija, jednako kao i unapređenje sustava zaštite kulturne baštine. Naime, zakon propisuje osnivanje kulturnih vijeća i u svim većim hrvatskim gradovima čime se naravno pomoglo u demokratizaciji i decentralizaciji odlučivanja u kulturi. Sljedeća izmjena je da novim zakonom od izbora u svibnju nema više poglavarstava, kako je to već i rekao kolega Matušić, pa će poslove dosadašnjih izvršnih tijela jedinica lokalne i područne samouprave obavljati gradonačelnik ili župan, u skladu s ovom izmjenom članka 8. koji će zapra
Zahvaljujem predsjedniče. Evo, drage kolegice i kolege, željela bi iskoristiti ovu priliku da se osvrnem na zabrinjavajuće izjave koje se ovih dana mogu ćuti u javnom prostoru i medijskom prostoru. Pročitati ću vam sad par citata i par izjava koje se u nepunih tjedan, dva, moglo čuti i vidjeti. Da Poreč ima pravu politiku, ne bi pitao politiku, ne bi pitao žene što misle o nečemu, već bi osigurao svim ženama da rade, da odgajaju zdravu djecu, koja su primjer dugima, da paze svoje muževe kako priliči jednom braku. Stoga, kada se neće milom prestati s nasiljem nad ženama i obitelji, djelujući slobodno prema načelima i normama, zdrave, humane i kršćanske etike onda će se mora prestati silom, tj. strahom od progona i kaznenih sankcija. Stoga kada se neće milom prestati s nasiljem nad ženama i obitelji, djelujući slobodno prema načelima i normama zdrave, humane i kršćanske etike, onda će se morati prestati silom, tj. strahom od progona i kaznenih sankcija. Je li je to korak naprijed u poboljšanju čovjekove naravi ili korak unatrag? U svijetu kršćanske etike, jednoznačno je to korak unatrag, jer kršćanin nije primio duha robovanja da bi se bojao, nego duha posinstva, da bi slobodno i radosno živio i djelovao snagom darovane slobode djeteta božjeg. Žene za prvog djela ciklusa kad je estrogen dominantan, boljeg su raspoloženja, u progesteronu su malo mirnije, onih par dana prije menstruacije, kada su u PMS-u uhvati ih malo testosterona, e onda, su da ne ulazim sad u tu temu, hormoni utječu na raspoloženje i osjećaje. Ove skandalozne izjave se posljednjih dana mogu ćuti u javnom prostoru i strašno me brinu, ukazuju da određene interesne skupine i pojedinci, žele dikreditirati žene i maknuti ih iz javnog prostora, želi nas se vratiti natrag u patrijarhat, smjestiti nas u kuće i kuhinje, prikazati nas nesposobnima, za politiku, za posao ili za neke odgovorne funkcije. Godinama su se žene borile za pravo glasa, da ih se vidi i čuje. Čini mi se da je danas više nego ikada ranije
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče. Predložene izmjene i dopune Zakona o policiji, sustavno mijenjaju nekoliko ne tako beznačajnih segmenata iz tog zakona. Kao što se vidi izmjene i dopune se odnose na prvenstveno civilni nadzor policije, odnosno uspostavljanje povjerenstva na pritužbe građana u svim županijama. Odredbom se propisuju poslovi Ministarstva unutarnjih poslova koje obavlja radi stvaranja uvjeta rada policije, odnose se na međunarodnu suradnju policije, na europsku suradnju, te predstavljanje i sudjelovanje u radu tijela Europske unije kao i upućivanje policijskih službenika na rad u inozemstvu. Predlaže se izmijeniti navedenu odredbu na način da se rješenje o izboru kandidata kao i na rješenje o imenovanju policijskih službenika na radno mjesto žalba ne odgađa izvršenje. Također u tu odredbu dodano je rješenje o prijemu budući je u dosadašnjoj praksi uočeno da se na izvršenost rješenja o prijemu u slučaju žalbe čeka iznimno dugo, te postupak prijema gubi smisao jer i u slučaju potrebe žurnog popunjavanja radnog mjesta ovaj postupak može trajati neprimjereno dugo. Predlaže se da se od obveze oglašavanja slobodnih radnih mjesta rukovodećih policijskih službenika izuzmu radna mjesta potkategorije niži rukovoditelj budući da se radi o velikom broju radnih mjesta što predstavlja veliko opterećenje prilikom provedbe postupka izbora na ta radna mjesta. Predlaže se obveza objave slobodnih radnih mjesta, propisati samo u slučaju popune radnih mjesta na osobni zahtjev i to na određeno vrijeme. Također predlaže se i uskraćivanje propisanih rokova za podnošenje zamolbe i rokova za njihovo rješavanje. Predlaže se izmijeniti odredba članka 120 stavka 1. točke 1. Zakona o policiji kojim je propisan prestanak službe po sili zakona utvrđivanjem prava na mirovinu a radi usklađivanja s propisom iz područja mirovinskog osiguranja. Dalje, predlaže se odgoditi stupanje na snagu odredbe članka 21. stavka 1., 2. i 3. Zakona o policiji koji bi trebali s
Hvala lijepa. Kolega Tadić je kazao da nulta stopa generirala neplaćanje poreza da je kroz nju moglo biti provučeno sve i svašta. Netočno je da je ona generirala neplaćanje poreza, onda je generirala sadašnje stanje u turizmu kakvo imamo. Znači napredak u turizmu koji je evidentno rezultirao i boljom i kvalitetnijom naplatom poreza. A u prilog tome ide i teza da ovaj, ova diferencirana stopa koja se uvodi znači veća stopa od nulte stope ne generira povećanje državnog proračuna nego smanjenje sredstava u državnom proračunu za 100 milijuna. Prema tome nešto je tu nejasno.
Zahvaljujem. Potpredsjednice, poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo, gospodin ministar je u svom izlaganju rekao da je zaista i u prvom čitanju došlo do apsolutnog konsenzusa glede izmjena i dopuna Zakona o socijalnoj skrbi. Ja bih rekla da je to samo jedan dio dokle je inače socijalna skrb sa svojom rekordnom uznapredovala. I gotovo da je ovo doba prekretnica u socijalnoj skrbi. Socijalna skrb jednostavno što je pod vodstvom ministra Ljubičića i Vlade doveli su do programa decentralizacije sustava socijalne skrbi, utemeljili su socijalnu skrb na programima prevencije institucionalizacije, utemeljili su socijalnu skrb na temeljima deinstitucionalizacije. A da bi sve ovo mogli implementirati u praksi neminovno je bilo da do nekih promjena i da dođe do izmjena i dopuna Zakona o socijalnoj skrbi. Dakako da smo došli i do razmišljanja i već se počinju utemeljivati kako referalni centri i metodološki centri diljem Hrvatske koji će preuzeti funkciju edukatora za sve ostale one koji nedovoljno još prihvaćaju novine u području socijalne skrbi. Da bi se oslobodilo centre za socijalnu skrb, znamo koliko imaju tih do sada, ima se … pravo iziskuje svoj jedan administrativni postupak da bi se jednostavno oslobodilo te djelatnike koji toliko vremena troše na administriranju došlo je do smanjivanja ovoga objedinjavanja svega na sedam prava. I ako još k tome dodamo i osmo pravo a to je roditelj njegovatelj. Na taj način se smanjila administracija, na taj način su dobili više vremena da se posvete onom korisniku kojima je socijalna skrb neophodna u određenom trenutku da ga potpomognu i što više i što prije vrate u društvo i kao vrijednog i ravnopravnog člana zajednice u kojoj žive. Pored ovog kažemo da smo sva ta objedinjavanja će još više biti uspješnija i još bolje će se provoditi znamo li da smo uveli program informatizacije svih centara za socijalnu skrb. Ne samo da će oni biti međusobno povezani nego će biti i povezani sa svim onim institucijama koje će pomoći u rješavanju
Uvaženi zastupniče Mrsić, hvala vam na ovo pitanje jer nisam bio, imao vremena da odgovorim na njega. Gospodo, dragi građani, radnici koji sad ovo gledate vaš problem je rješiv. Rješenje koje sam ponudio od 16,8 milijardi kuna rješava vaš problem u godini dana. 1,4 milijarde kuna nisu problem, jer država je dužna, potpisala je to i mora to izvršiti. I ne samo to. Od ove mase koju sam nabrojao 16,8 milijardi kuna pored 1,4 milijarde kuna radnicima kojima se na temelju ovog ugovora koji se ne ispunjava treba riješiti moguće je i druge skupine pomoći. Jedna milijarda kuna mogla bi se transferirati umirovljenicima jer imaju mizerne mirovine. Obrazovanju, zdravstvu i vojsci moglo bi se transferirati po pola milijarde kuna. I sve skupa kad to zbrojimo to je 3,9 milijardi i još 6,1 milijarda ostaje samo od ovoga iz HNB-a što se treba povući. Ali to nije novac za bacanje kroz prozor. Taj ostatak mora se formirat poseban fond koji će se ulagati u projekte koji su isključivo tržišno opravdani, kojim će se poticati poduzetništvo i razvoj ovog gospodarstva. Ovo su potezi za Hrvatsku. Ne premještanje iz kućice u kućicu, ovo su potezi za Hrvatsku. Uvažena kolegice zastupnice, što se tiče gospodina Vrdoljaka ne mogu komentirati njegova predviđanja. On je inače inženjer, ja ekonomist, pa oni možda bolje malo optimističnije mogu procijeniti rast. A on je inače malo onako cijenim. Nekad treba biti malo nabrijan da imate malo jače stope rasta. Što se tiče vaših podataka o rastu ovome, onome naravno vi ste u pravu. U pojedinim sektorima postoje pozitivna kretanja i to nitko ne dvoji. Međutim, evo ja javno ako se ostvari ovaj rast u sljedećoj godini ja i vas i oni koji su govorili ja vas pozivam za sljedeći Božić na ručak ili večeru o mom trošku. Ja na žalost ne mislim tako, ne zbog toga što sam zločest i što sam kako se to kaže katastrofičar ne, nego samo me život naučio, dakle da budem realan. U tom smislu bih ovdje rekao da možemo još nešto uštedjeti. Evo vidite zašto su prihodi Vlad