EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala vam lijepa. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Čestitam Dan Europe i možda je ovo najljepši poklon Hrvatske Europi Zakon o medicinskoj oplodnji je europski zakon i napokon ulazimo i sa tim zakonom u krug europskih država. Dakle, još jedanput čestitke i napokon ulazimo u europski kontekst. Zašto? Zato što je ovo zakon o liječenju neplodnosti, zato što je ovo zakon koji se isključivo i samo pravi medicinskom oplodnjom, isključivo i samo želi pomoći svim onim parovima, svim ženama koje nažalost imaju dijagnozu neplodnosti. Stoga je to zbilja današnji dan da napokon i Hrvatska uđe u krug europskih zemalja, krug europskih zemalja koje su na taj način i tu metodu odnosno metode medicinske oplodnje implementirale u svoje europsko zakonodavstvo. Zakon je naravno prvenstveno medicinski, ali znamo i sami da "javna rasprava" traje točno 84 dana, zato što se osim medicine otvara cijeli niz drugih etičkih, bioetičkih, pravnih, socioloških, kulturoloških pa i civilizacijskih pitanja. Osobno sam ispred Ministarstva zdravlja ponosan na ovaj zakon, ponosan zato što on u potpunosti se temelji na 6 sljedećih načela: načelo optimalnog liječenja, načelo izbora, načelo zdravlja žene i djeteta, načelo pravednosti, načelo dostupnosti i 6. načelo participacije nevladinih udruga u povjerenstva izvršne vlasti. Pa idemo redom. Načelo optimalnog liječenja, dakle zakon je jedan od najboljih europskih medicinskih zakona koji pruža cijelu paletu cijeli niz postupaka, 6 postupaka u skladu sa najboljom europskom i svjetskom kliničkom praksom. Drugo je načelo izbora, dakle postoji 6 različitih dijagnostičkih i terapijskih postupaka i nitko, nitko to je naglasak, ne nameće jednu od tih metoda. Poštuje se načelo izbora. Sukladno stanju dakle medicinskom stanju žene odnosno para i sukladno njihovim načelima. Treće načelo je načelo zdravlja i žene. Rekao sam već medicinski najbolji europski zakon temeljen na medicini, temeljenoj na dokazima koji pruža optimalnu
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Dame i gospodo zastupnici, najprije želim zahvaliti svim zastupnicima koji su govorili i u ime kluba i u pojedinačnoj raspravi o ovome što smo predložili u ime buduće Vlade i dopustite nekoliko komentara i osvrta na prijedloge, prigovore i eventualne primjedbe. Gospodin Kajin je u ime kluba <PARTY>-a zaželio kao i većina drugih dobar početak i plodan rad ove Vlade i ja na tome želim zahvaliti i želim reći da je buduća hrvatska Vlada za koju se nadam da ćete nam dati danas potporu, apsolutno kao načelno svoje stajalište iznijela i iznosit će razvoj svih hrvatskih krajeva. Ne vidim i nismo vidjeli potrebe posebno isticati, ali ću reći kao Dalmatinac da imam poseban senzibilitet za Istru. Da je Istra naš ponos kao što su to i drugi hrvatski krajevi. I za druge, i ti si, javit ću se, doći ću i na vaše izlaganje kolega zastupniče. Da je odluka antifašista Istre iz 1943. godine o pripojenju Istre i otoka matici zemlji povijesna odluka na koju smo svi ponosni. Primjedbe ćemo sve, i vaše gospodine Kajin i svih ostalih, razmotriti. Velik dio klubova sam čuo što su rekli, velik dio i pojedinačnih izlaganja ali ćemo uzeti i fonograme i savjesno ih proučiti i vidjeti što od toga možemo usvojiti u našem programu. Slažem se sa predsjednikom <PARTY>-a gospodinom Tomčićem kada je rekao da je ekonomska politika u središtu pozornosti i vaše stranke, ali i cjelokupne javnosti i naše Vlade. Slažem se s takvom ocjenom i podržavam je kao što i prihvaćam da nas svi zastupnici i hrvatska javnost i ocjenjuju prema jačanju gospodarstva, a u sklopu toga ono što ste naglasili i jačanje proizvodnog sektora. Dakle bez toga nema ni sveukupnog jačanja gospodarstva. Želje da Hrvatska ima stopu gospodarskog, stopu rasta od 8-9% kao što ima takvih primjera u Europi su i naše želje i neka to ostane naš zajednički cilj kao što je i činjenica da GDP od 10 tisuća dolara po glavi stanovnika može biti dostižan cilj. Znam da može biti jer su neke zemlje
Zahvaljujem gospodinu Liniću što je rekao danije matematika 2 i 2 uvijek 4. Jer upravo kolega iz prošle Vlade je govorio da ja nemam pojma o matematici. To je prva činjenica. DRuga činjenica kada govorimo o svemu ostalome, o pitanju Viktora Lenca o pitanju željezare u Sisku onda moramo govoriti i o programima koji su uvijek postojali znači o samozapošljavanju radnika, poticanju na obrtništvo, poticanju na malo i srednje poduzetništvo. U što ste se u svojim programima, gospodine Linić, zajedno sa svima iz bivše Vlade hvalili, o postignućima koji ste imali. Da, na zasadama Hrvatske demokratske zajednice iz 1996. godine, kada su startali ti programima i kada se oformili ti programi za zapošljavanje poduzetnika, za subvenciranje poduzetnika, a nadam se da u jednoj Rijeci postoje veliki interesi za takve stvari i normalno da bi dio radnika onda iz "Viktora Lenca" prešao i zaposlio se u poduzetničkim firmama. Hvala.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Jurjević je netočno ustvrdio da je ova Vlada kočila istragu. Naime, ova Vlada je pozivala nadležne državne institucije da provedu istragu i to do kraja. To su činjenice. Ako je u vrijeme vaše vlasti vaša Vlada provodila istrage, onda to dovoljno govori o načinu funkcioniranja tadašnje vaše vlasti. Druga stvar, rekli ste da je cinizam, da će biti cinizam ako se gospodin Vukelić ne smijeni i ne razriješi danas. Znate što je cinizam? Cinizam je kada vi u <PARTY>-u nakon pravomoćne presude suda, nakon pravomoćne presude suda osobu koja je prodavala nezakonito državno zemljište i to milijun, preko milijun četvornih metara državnog zemljišta …
Kolega Korenika, ova sredstva koja ovaj fond dijeli ne dijeli za ukupno informiranje za prijenos županijskih skupština. Ovo su projekti, recimo ako je riječ o Nikoli Tesli koju ćemo napraviti jednu seriju emisija. Molim lijepo to je znači taj projekt koji će se emitirati na tim i tim radijskim postajama i on se plaća. Ne plaća se prijenos županijske … Plaća se jedan konkretan projekt. Drugo, vi ste, vi govorite neki lokalni mediji. Ne može se govoriti tako općenito. Mi smo ovdje u Saboru. Treba reći konkretno: jedan, taj i taj. Jer pada ljaga na mnoge druge lokalne medije. Znam kakvo je stanje kod, u takvim medijima i oni zavrjeđuju daleko više pozornosti i poštivanja nego što im često upućujemo.
Hvala lijepa. Kolega Liniću govorili ste o socijalnoj pravednosti, a mi doista ovdje unutar <PARTY>-a se zalažemo za socijalnu pravednost i nitko u nijednom trenutku nije rekao da rasterećenjem ne treba pomoći onima koji su najugroženiji. Ali ono što ste vi u svojoj raspravi govorili i ono što ministar ne želi priznati je upravo rasterećenje na leđa lokalne samouprave. Pa gospodine ministre rekao sam vam morate kao država krenuti od sebe, od svojih rasterećenja a to je i govorio i gospodin Linić i stoga sam siguran da je uvreda kada govorite, a bilo je danas riječi i o tome je govorio i gospodin Linić da se prebacio teret na lokalnu samoupravu i da se okrivljuje lokalna samouprava. Pa da li smo mi krivi u Požeško-slavonskoj županiji što naš udio dohotka u našem proračunu sudjeluje od 8% do 17 ili 18%? Jel smo mi zato kažnjeni što se uklapamo u ono što država propisuje? Pa gdje je to povećani ukupni prihodi za milijardu kuna, ja bih volio doista vidjeti koje su to jedinice lokalne samouprave koje tako imaju povećane prihode. Što to znači? To znači da gospodarstvo u lokalnim sredinama cvjeta, da broj nezaposlenih je sve manji, a mi u konačnici imamo suprotno, broj nezaposlenih je sve veći, ukupni prihodi jedinica lokalnih uprava se smanjuju i onda se postavlja pitanje kako ćemo opstati, na koji način ćemo opstati. I naravno da nam se trpa u usta povećanje komunalnih djelatnosti. Pa ja bih volio vidjeti kada će upravo državni proračun krenuti od sebe i rasteretiti sebe, a ne jedinice lokalne samouprave. Najlakše je prebaciti odgovornost na druge i krivit nas sutra da nismo sposobni voditi jedinicu lokalne samouprave.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Državni tajniče, pomoćnice ministrice. Pred nama je prvo čitanje Zakona o muzejima i vjerujemo naravno u pozitivne ishode ovoga zakona od koje ću neke pobrojiti. Osim što će se dakle promijeniti naziv upravnog tijela muzeja, vraća se i naziv upravno vijeće te se propisuju i uvjeti za članove upravnih vijeća koji mogu biti ubuduće samo visokoobrazovni te se definira rad stručnoga vijeća. Jača se također i upravljačka uloga ravnatelja muzeja propisivanjem uvjeta pri izboru ravnatelja za zanimanja izvan muzejske struke. Prvi se put u zakon uvodi i središnje matično tijelo za muzeje, organizacijski oblik sustava muzeja, Muzejski dokumentacijski centar ustanova kojoj je osnivač RH i kojoj se daje uloga i organizatora i koordinatora rada muzeja unutar organizacijskoga sustava. Također se planira završiti i proces invertarizacije cjelokupne muzejske građe u RH do kraja 2020. godine, u skladu s informatičkom i tehničkom razinom pismenosti suvremenoga digitalnoga doba, a s ciljem postizanja konačnoga učinka. Utvrđuje se također i stvarni broj muzejskih predmeta i muzejskih zbirki koje su u pohrani u muzejima RH, a koji do danas nije ažuriran, te njihova registracija kao kulturnoga dobra RH, a koji će odgovoriti na pitanja stvarne količine i vrste nacionalnoga kulturnog dobra, kao i na pitanje vlasništva muzejske građe u svim muzejima u RH. Svjedoci smo danas rasprave u Hrvatskome saboru o ovome Zakonu o muzejima koja nekako nažalost, i kad je pitanje kulture, kad je pitanje Zakona o muzejima, ima primjese defetizma, nečega negativnoga i kao da zapravo ne volimo u nečemu biti dobri. Ako se možemo u RH pohvaliti ičim, onda je to sigurno naša kultura i baština i cijeli sustav muzeja i takve djelatnosti u RH, pa sam se na trenutak osjetila kao da sam u danskom ili slovenskom parlamentu jer je kod njih sve idealno, a kod nas ništa ne valja. Da tomu nije tako govore i statistički podaci broja posjetitelja u hrvatskim muzeji
Hvala potpredsjedniče Sabora. Prije svega, ako se vratimo u povijesnu perspektivu shvatiti ćemo da su ovi ugovori sklopljeni kao što sam rekao na odboru za vanjske poslove u prvim godinama hrvatske državnosti. To je bilo vrijeme kada je i Sveta Stolica kao subjekt međunarodnog prava, zagovarala hrvatsku samostalnost i odigrala jednu konstruktivnu ulogu. U takvim uvjetima, naravno da i pregovori o praktičnim stvarima koji su bili važni za Katoličku crkvu u Hrvatskoj su nalazili na blagonaklonost i naše strane. I nekad je ta blagonaklonost išla i predaleko u odnosu na mogućnosti našeg proračuna ili općenito na državne financije i način kako urediti državu i društvo u ovoj zemlji. No, eto, imamo Vatikanske ugovore, oni su plod okolnosti onog vremena kad su sklopljeni, odigrali su svoju ulogu, no mi jednako tako možemo danas reći kao zastupnici građana RH u ovom visokom domu i u Saboru, da su se okolnosti i promijenile i ne vidim razloga zašto bi se to bojali reći, posebice ako imamo odnos sa jednim prijateljskim subjektom međunarodnog prava kako je li, se to međunarodno tretira otvoriti raspravu o pitanjima koja nas muče i koji će možda i biti dočekana na dobar način sa ove druge strane, znači, s našeg ugovornog partnera. Prema tome, ne vidim nikakvih štetnih posljedica, niti diplomatskih, niti političkih ako otvorimo sa drugom ugovornom stranom pitanja koja nas muče. A pitanja koja nas muče nisu pitanja religije, nisu pitanja koliko je tko dobar ili loš katolik, kako se moglo čuti danas u raspravi. Dakle, oni nemaju veze sa duhovnošću, oni su ustvari praktična pitanja za koja je nadležna država, jel budimo na čisto, u svakoj hrvatskoj stranci, pa i u ovim parlamentarnim, postoji pregršt članova koji su praktični vjernici i nitko nema stvarno nikakvu želju niti potrebu obračunavati na takav neki način bilo s Katoličkom crkvom, bilo sa religijom ili vjerom. Ponavljam još jedanput, stvar je samo u onim praktičnim stvarima koje su u nadležnosti države. A da je revizija mo
Hvala predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade s ministrima. Moje pitanje ide prema ministru uprave gospodinu Kuščeviću. Svi smo svjedoci kako je 2012. godine tadašnja Vlada Zorana Milanovića Izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj upravi unijela određene promjene koje su unijele određene i nerede u funkcioniranje lokalnih jedinica. Stvorila se politička nestabilnost koja je kasnije rezultirala i lošim, lošim organizacijama projekata, brojnim prijevremenim izborima i možda najbitnijim nedefiniranim odnosima između predstavničkih tijela i samih čelnika. Ovih dana u medijima čitamo kako je u vašem ministarstvu u tijeku priprema novih Izmjena i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi i područnoj samoupravi. A moje pitanje odnosi se upravo na te najavljene izmjene, odnosno promjene koje možemo očekivati a zanimaju naše lokalne čelnike. Na koji način mislite popraviti sami sustav i ispraviti nastale greške te omogućiti bolje funkcioniranje lokalnih i područnih samouprava? Hvala. Ja bi se zahvalio ministru na odgovoru, zadovoljan sam s odgovorom i činjenica je da određenih propusta ima i drago mi je da u vašem ministarstvu ima i želje da se ti isti propusti isprave. Hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici! Prilikom rasprave o Prijedlogu zakona o oružju u lipnju ove godine klub <PARTY>-a pozdravio je nastojanje da se ovo područje uredi u skladu sa zakonodavstvom Europske unije, odnosno da se na kvalitetniji način urede pitanja koja su važna za osobnu sigurnost svih naših građana. Također je tada klub <PARTY>-a dao konstruktivne i konkretne prijedloge za koje smo se nadali da će se usvojiti ali nažalost, čitajući ovaj konačni prijedlog zakona vidimo da naši prijedlozi nisu usvojeni. Izgleda samo zato što dolaze iz oporbenih redova što smatram da nije dobro, jer svi su ti prijedlozi upućeni radi povećanja sigurnosti građana ove zemlje. Nažalost, ne sviđa nam se situacija u ovom segmentu. U međuvremenu je još više eskalirala, pa smo i dalje svjedoci okrutnih i krvavih ubojstava koja se događaju oko nas. Čitamo dnevne novine, u većini slučajeva s ilegalnim oružjem nabavljenom na crnom tržištu. Statistika nam govori da se u posljednjih 20.-tak godina u 99% slučajeva kod upotrebe oružja u kaznenim djelima upotrijebljeno oružje koje je ilegalno nabavljeno i neregistrirano ili oružje zabranjene vrste. I usprkos tim crnim … činjenicama Vlada Republike Hrvatske i resorno ministarstvo i dalje odbijaju naše prijedloge o dodatnom pooštravanju kazni za ilegalno držanje, nošenje i nabavljanje oružja, odnosno kako smo predlagali da se ukine novčana kazna za osobe koje budu uhićene kako ilegalno posjeduju i nose oružje te se za njih uvede isključivo zatvorska kazna. Jer borba protiv kriminalnog miljea koji funkcionira na taj način nema prevelikog smisla ukoliko se takve ljude ostavlja, ukoliko se za takve ljude ostavlja mogućnost novčane kazne. Oni će vrlo lako tu kaznu platiti i opet će počiniti takva prekršajna djela, kao što čitamo svaki dan u novinama. A naša Vlada spava i naš državni tajnik spava i ne sluša nas šta ja govorim i odbija naše prijedloge. Pooštravanjem sankcija možemo spriječiti širenje ovih neželjenih
Poštovani gospodine predsjedniče. Prvo, muški svijet. Ja sam rekao, spomenuo muški svijet ne u kontekstu da se dijeli muški i ženski svijet, nego u kontekstu stvaranja osobnosti djeteta kad se, kad dijete koje je zapostavljeno od oca, koje je maltretirano od oca ne može se s tim poistovjetiti i ne može se uključiti u očev muški svijet. Znači, ne dijelim muški i ženski svijet. A što se tiče bolesti, dragi prijatelju Robert Špicer je skinuo, bio glavni koji je skinuo tu bolest pred 30 godina iz američke liste o bolestima. Međutim, on je danas kompletno promijenio mišljenje. Od 200 ljudi koje je imao u tretmanu više od 64% je sklopilo brakove i postalo heteroseksualno i sretno živi u braku. Oni su spremni svjedočiti. Znači, postoji mogućnost konverzije i zbog toga ne bi diskutirao o tome je li to bolest ili nije.
Članak 209. apsolutno se … /Govornik isključen pa ponovo uključen./ … Članak 209. apsolutno se gospodin Linić nije držao Poslovnika, ispravljao je nešto što nije istina. Ispravljao je i govorio da je Vlada pomogla dolazak "Benettona". Vlada je podmetala pod njegovim vodstvom noge "Benettonu" ne bi li ne došao, jer bi to bio rezultat uspjeha lokalne vlasti. ... moje pravo poslije, moje je pravo poslije pa ću sve iskoristiti za govornicom. Poslije, poslije svih ispravaka navoda ja ću za govornicom.
Hvala potpredsjednice. Kolega Šuker, ja se slažem u velikom dijelu vaše diskusije kada ste govorili vezano za Croatia osiguranje da je nužno utvrditi stvarnu vrijednost Croatia osiguranja, jer ako tu tvrtku dajemo na tržište onda bi morali i znati da li ćemo na tom poslu profitirati ili ćemo izgubiti. Ali nešto drugo s čime se ne slažem i što je bit moje replike, a to je onaj dio vašeg govora vezano za obavezno mirovinsko osiguranje gdje ste naznačili da bi trebalo vidjeti da li sadašnjih 5% u drugom stupu trebalo bi povećati vezano za opstojnost drugog mirovinskog stupa i tih fondova. Prvenstveno mislim da je to jedna tema o kojoj treba vrlo ozbiljnije razgovarati, a imajući određena iskustva povećanje izdvajanja za drugi stup jer mi ovdje govorimo o obaveznim fondovima, a imamo privatno upravljanje u većini zemalja nije došlo do povećanja, nego maltene do smanjivanja stope vezano za taj drugi stup. Jasno neki ga ni nemaju. Osim povećanje je došlo u Rumunjskoj i Bugarskoj, dok neke zemlje praktično ukidaju taj drugi stup kao Poljska, Mađarska i Slovačka. Zato ne slažem se u tom dijelu da dajemo takve paušalne ocjene da bi trebalo povećati stopu, a sa druge strane imamo vezano za proračun kada je u pitanju mirovinska izdvajanja itekako veliki deficit, pa je to jedna puno veća i opširnija tema o kojoj bi trebalo razgovarati, a nisam za to da se na neki način licitira kolika stopa bi trebala biti povećanje za taj drugi mirovinski stup.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. U ime kluba <PARTY>-a, <PARTY>-a i RI-ja želim se osvrnuti na prijedlog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu. Odmah na početku moramo reći da sam dojma kako se radi samo o uljepšavanju postojećeg zakona te da se novim zakonskim rješenjem neće bitnije promijeniti polaganje pravosudnog ispita. No što se tiče stjecanja uvjeta za polaganje pravosudnog ispita, tu ima promjena na bolje što svakako pozdravljam. Dobro je to što se novim zakonskim rješenjem osobe sa završenim studijem prava zaposlene u državnoj upravi, tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne samouprave) i pravnim osobama, više nemaju kao uvjet za pristup ispitu uz potrebne godine rada i obavljanje prakse na sudu u trajanju od 9 mj. To je zaista bilo gotovo neizvedivo za takve osobe jer ne znamo kako bi netko zaposlen uz svoj, u tijeku radnog vremena, prisustvovati i raspravama na sudu a svi znamo da se rasprave provode u jutarnjim satima i to radnim danom. Upravo zato pozdravljamo promjenu koja će uvelike olakšati polaganje pravosudnog ispita onim osobama koje nisu zaposlene u odvjetničkom i javno bilježničkom uredu kao i u pravosuđu. Kada govorimo o pravosudnom ispitu, složit ćemo se svi da se to radi vjerojatno o najtežem državnom ispitu u Hrvatskoj koji se sastoji od polaganja pisanog djela ispita koje traje čak 3 dana i to svaki dan po 8 sati, a nakon toga u polaganju usmenog djela koji prosječno traje 5 sati. Što se tiče promjena u odnosu na trenutno važeći zakon, izdvojio bih slijedeće. Važećim zakonom se usmeni dio ispita sastoji od 5 grupa predmeta a novim zakonskim rješenjem usmeni ispit se neće više sastojati od 5 već od 6 grupa predmeta. Osim toga, mijenja se i način bodovanja pismenog djela ispita na način da je umjesto prijašnjih 30, sada na pismenom moguće steći maksimalno 15 bodova, dok je na usmenom djelu umjesto prijašnjih 70, sada moguće steći m
Uvažena zastupnice Ahmetović prije svega vam hvala na ovako dubinskom razumijevanju i kako ste to prezentirali. Ono što me interesira jest, formalno mi potpisujemo ovo što vi kažete sporazumijevanje. Ali nas sadržajno nema na terenu. Evo vam jedan primjer. Francuska i Grčka su nedavno potpisali vojni sporazum. Opet je bila isporuka, nešto slično sa rafalima. Međutim, taj sporazum stvarno ima smisla. Oni su se stvarno spojili međusobno. Vi vidite recimo prije nekoliko mjeseci u Njemačkoj, evo baš govorim ta jedna vojna vježba oko Rusije i oko njihovog preuzimanja onog poluotoka tamo to je bio jedan poziv cijeloj Europi dakle na potencijalnu opasnost što se vidi i u državama koje su nam susjedne gdje sami nemamo nekakvu strategiju, osim što naš predsjednik Vlade na ukrajinskom izgovara rečenice koje mogu imati veliku implikaciju na susjedne zemlje. Evo pa čisto me interesira vaš pogled.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Dozvolite mi da vam se obratim sa nekoliko riječi, a vezano na temu Izvješće Hrvatske narodne banke za razdoblje 1. do 6. mjesec 2007. godine i normalno odmah uz opasku da je trebalo bolje razgraničiti obrazloženja uvažavajući samu temu, točku ovog dnevnog reda, a to je šestomjesečno izvješće uvažavajući i napomene za ostali dio godine a koje se na tu temu odnose. Konkretno, dakle odmah možemo primijetiti da u okviru gospodarske aktivnosti i njegovih odnosa na društveni brutoproizvod možemo konstatirati da nakon blagog ubrzanja gospodarskog rasta sa 4,3% u 2005. godini na 4,8 u 2006. činjenica je da je u promatranom razdoblju za prvih šest mjeseci 2007. godine on 6,8% ili nešto manje ukupno do kraja godine što svakako je odraz jednog zamjetnog porasta kako osobne potrošnje, ali isto tako snažnih rasta izvoza, snažnijeg rasta bruto dodane vrijednosti i s tim odmah u svezi i u skladu sa tom gospodarskom aktivnošću u prvom polugodištu 2007. godine ostvarena su zaista pozitivna kretanja na tržištu rada i da smanjenje stopa registrirane nezaposlenosti sa 16,7% u 12. mjesecu 2006. na 14,1% u promatranom razdoblju, prvih šest mjeseci 2007. godine, ili nominativno sa 293 tisuće nezaposlenih na 249 na, sa 147 na prvih šest mjeseci. Isto tako zabilježen je i realni rast bruto i neto plaće isplaćenom u tom razdoblju. S tim u vezi inflacija samih potrošačkih cijena na kraju 2006. godine iznosila je 2% gdje je za primijetiti da je domaća stopa inflacije u tom periodu ostvarena samo za 0,1% već u onoj euro zoni u promatranom razdoblju te se ona snizila do kraja šestog mjeseca na 1,9%. No, svakako činjenica kao što je ovdje primijećeno da je u 3. i 4. tromjesečju primijećen rast, ali je važno za primijetiti kao što je ovdje utvrđeno da je na rast cijena inflacije bitno utjecalo kako cijene energenata tako i cijene poljoprivrednih proizvoda, pa je zgodno za konstatirati da vas i nas podsjetim da je ud
Dame i gospodo. Gospodin potpredsjednik Arlović je govorio o sredstvima od ostvarenim od privatizacijom. Ja ovdje želim kolegijalno reći to je uvijek bio problem. Međutim, sada će to biti osobiti problem, jer MMF će ovu Vladu jako stegnuti u vezi sa svakom cifrom i svakom decimalom koja u ovom aranžmanu stoji. Barem je to moja ocijena. A u ovom trenutku, mi nismo ni blizu deficitu od 4,5% za ovu godinu. Grubo, ja nemam uvida u detalje. Ja mislim da u ovom trenutku fali više, fali oko 2,5 milijarde najmanje. Da bismo ostvarili deficit od 4,5%. To će biti vrlo teško i pitanje kako ćemo ovu godinu dovesti do kraja. Drugo, ja ponovo kažem, bila vam je loša strategija gospodo. Ona je bila pokažimo što veći deficit u 2003. godini, pa ga smanjimo za nešto na decimali, pa će on još uvijek biti dovoljno visok tako da mi možemo 2004. savladat. To nije dobro, s time smo ne Račanovoj vladi, nego Hrvatskoj navalili na vrat terete zbog kojih vas je lako MMF stegao za vrat i rekao, toliko i ti podaci. Tvrdim, ovaj aranžman će već u ovoj godini biti vrlo teško ostvariti i sumnjam da je on na taj način ostvariv, a ne znam što to dalje znači. Vlada vjerujem ima rezervna rješenja i zna što će. Bilo bi dobro to znati u narednim danima i oko proračuna itd.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Pa evo uvažena kolegica i liječnica medicine rada zaista u svom govoru 25 puta je rekla da se ukida zavod. Zavod se ne ukida i to nije točno, to je neistina, neću drugu riječ upotrijebit. On se pripaja administrativno Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje. Djelatnost koju je obavljala medicina rada, pripaja se, ne ukida se, obavljat će i dalje, a Pravilnik o medicini rada donijet će se zajedno sa komorom. To bi trebali biti informirani i morali bi znati to. Prema tome, ne možete tvrdit da se nešto ukida ako će sredstva biti 100% povećana na 600 milijuna kuna.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Drago mi je da naša Vlada ipak ovog puta sklapa memorandum, sporazum što li već jeste, sa Vladom Sjedinjenih Država koju zastupa zapovjedništvo a ne sa zapovjedništvom kao što je prošli puta bio slučaj. Suradnja sa našim partnerima pogotovo sa partnerom takve snage i veličine kao što su Sjedinjene Američke Države zapravo uopće nije upitna, ali je upitno to da li se radi o suradnji ili se radi o dva sasvim neravnopravna partnera pa se suradnja svodi na to da jedan partner postavlja uvjete, a drugi partner kaže da, imate pravo. Pitanje je recipročnosti, gdje se takve vježbe hrvatskih snaga odigravaju na tuđem teritoriju, jer slučajno se takve vježbe hrvatskih snaga mogu odigravati na nekom američkom teritoriju i je li ta mogućnost uopće negdje spomenuta da bi se tako nešto moglo dogoditi. No, htio bih reći par riječi o problemu slunjskog poligona, dolazim iz tog kraja pa mi je to nekako najbliže. Naime već par puta smo u ovom Domu postavili pitanje što se događa sa slunjskim poligonom i sa zahtjevima, apelima lokalne zajednice koja ne vidi mogućnosti razvoja toga kraja preko vojnog poligona pogotovo ako to bude internacionalizirani vojni poligon već vidi neke sasvim druge perspektive. Naime, zašto je internacionalni karakter tog poligona štetan za sam poligon? Ma ne zbog toga što dolaze neki stranci koji će eventualno napraviti 2-3 saobraćajke ili eventualno nekoga pogaziti pa od toga nikom ništa, a to su oni incidenti koji statistički ne znače puno, koji su se događali u prošlosti, nego zbog toga što se korištenje poligona internacionalizacijom umnogostručuje i umnogostručuju se sve moguće štetne posljedice takvog postupanja takvih poslova na jednom kraškom kraju što slunjski poligon definitivno jeste. Stavovi lokalne samouprave tu su jasni. Gotovo sve jedinice lokalne samouprave eksplicite su se izjasnile protiv internacionalizacije pa i protiv postojanja poligona ako to ikada bude moguće. Stavovi regionalne samouprave otprilike su j
Svašta je gospodin Šuker neistinitoga izrekao, uključujući i ovo zadnje da sam ja potpisivao nekakve ugovore nakon isteka mandata, pa onda ste me trebali uhapsiti gospodine Šuker da je to točno ali to je apsolutno laž. Laž ali lažete na Šukerovski način pa vam se može oprostiti. Ali da se vratimo na ovo drugo. Pa vidite, molim vas, opomenite svoga ministra, ako nećete opomenuti, ja ću se sam pobrinuti za sebe. Ali protiv vaše neostaljinističke metode su dobro poznate u <PARTY>-u. Evo ispričavam se ako sam nekoga ovako demokratski orijentiran u ovoj stranci optužio. To je neutralno bilo upotrijebljeno u neutralnome značenju. Kao politolog mogu to koristiti. Ali kada kaže gospodin Šuker da bez argumenata optužuje nekoga. Pa gospodine Šuker valjda ste mogli …/Govornik se isključio pa naknadno uključio./… Što se tiče brze ceste Zadar- …/Govornik se isključio pa naknadno uključio./… u travnju Uzeli ste mi vrijeme. Podnijeta je kaznena prijava. Mogao sam već završiti. Do dana današnjega od te kaznene prijave nije bilo ništa.
Uvaženi dame i gospodo, uvaženi zastupniče Stazić. Ovaj zakon ne rješava presudnu stvar, a to je da i dalje se za mizerne dugove mogu raditi ovrhe. Znači vi možete za dug od jedne kune opet pokretati ovršni postupak i opet će biti veliki ovršni troškovi. Zašto? Pa zato jer je dug mizeran i samim time kakvi god ti troškovi bili oni su višestruko veći od samog iznosa duga. Zakonodavac je to mogao riješiti na jednostavan način tako da troškovi ovrhe u iznosima do 20 kuna idu na teret ovrhovoditelja i riješen problem. Nitko više ne bi utjerivao dug od pet kuna ili jedne lipe, 30 lipa itd., ali zakonodavce evidentno nažalost da to nije briga. Hvala.
Hvala poštovani potpredsjedniče, ja bih govorio o aktualnoj situaciji u školstvu, vezano za jučerašnji prosvjed učitelja i nastavnika, koji su nezadovoljni kolektivnim ugovorom, a nikako ne uspijevaju dočekati sastanak sa ministricom, a kamoli sa Vladom. Znači svjedočili smo jučer činjenici da na ovoj polarnoj, gotovo hladnoći smo imali prosvjed, znači učitelja, imali smo čak i činjenicu da je ministrica izviždana i da sve ove priče o nekakvoj reformi obrazovanja koja se događa da prave reforme obrazovanja nema bez poboljšanja statusa učitelja, nastavnika i profesora, koji su stup bilo koje reforme. Dok god imamo činjenicu da učitelji ne, da samo imaju loše plaće nego imaju i loše materijalne uvjete općenito, ali nemaju niti osnovna sredstva za rad. Vrlo dobro znam, da mnogi moji kolege sami fotokopiraju testove, vježbe za učenike i bez tih osnovnih sredstava za rad, naravno da nema ni nikakve reforme obrazovanja. Sjetimo se znači kako je ne tako davno bilo lagano u ugodnom i toplom kabinetu donijeti odluku o kupovini skupih mobitela i luksuznih automobila i zato postavljam pitanje zašto ni jedna reformu obliku povećanju materijalnih prava učitelja i profesora. Zašto se sve reforme prelamaju preko njihovih leđa, kada su u pitanju demografija i obrazovanje, uvijek se postavlja pitanje gdje je novac i kako namaknuti potrebna sredstva, a novac se troši za stvari koje su apsolutno nepotrebne i curi naravno na sve strane. Učitelji i profesori ne traže samo svoja materijalna prava već i zasluženo mjesto u našem društvu, jer bi trebali biti ne kao što sam rekao samo stupovi obrazovne reforme, nego bi bili trebali biti stupovi našeg društva kao što su nekada bili, a ne vječno izvrgnuti dvostrukim mjerilima i pod povećalom raznih inspekcija i birokrata. Administracija kojom su izloženi učitelji i nastavnici, sve ono što moraju pisati od priprema, razno raznih izvješća, svakim danom sve više i više se povećava njihova materijalna prava i plaće ne raste nego se i smanjuju i mi
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovani kolega Kovačević. Meni nije jasno zašto grad 400 eura skuplje. Zašto? ja bih htjela da se to kaže javnosti zbog čega grad je skuplji 400 eura? Upravo iz tog razloga što sam stanovnik grada Zagreba, starosjedioc grada Zagreba, što su moji korijeni tisuću godina ovdje. Ja hoću znati upravo zbog toga što u četvrti Brezovica je priključak na vodoopskrbu 11 tisuća kuna, a sada Grad Zagreb opet povećava kvadrate stanova. Zbog čega? Hoću odgovor od mjerodavnih, hoću odgovor od gradonačelnika Grada Zagreba da kaže kome pripada i kome će se ta sredstva dati, tih 400 eura što se povišuje. Druga stvar, druga stvar, kolegice samo malo. Moji preci su tisuću godina na ovim prostorima. Druga stvar, institut socijalni stanovi pazite imam podatke i imam mjerodavne podatke da institut socijalni stanovi koji se dijele u gradu Zagrebu da to nitko ne dobije od onih ljudi, od onih obitelji koji su stvarno u socijalnom statusu, koji ne mogu obezbjediti stambenom i riješiti stambeno pitanje, nego se dijeli po modelu ako se član <PARTY>-a dobit ćeš u gradu Zagrebu socijalni stan. To vam je istina. A za vrijeme Jugoslavije isti model, ako si član Komunističke partije dobit ćeš stan. Božica Šolić ga nije dobila ni za vrijeme one države, a za vrijeme svoje domovine stalno dajem. I to vam je istina. I nemojte prodavati maglu.
Hvala lijepo. Ministrice, toliko ste toga nabrojili znam da Slavonija ima potencijal na razini jakih europskih regija npr. Bavarske u Njemačkoj, međutim činjenica je da poljoprivredno zemljište ostaje prazno, činjenica je da šećerana krahirala, činjenica je da su proizvođači šećerne repe u problemima, naši poljoprivrednici, naši mljekari sve je u problemima. Ovaj projekat nema operativni plan, ovo je skup svih projekata koji nema nikakve bodove na osnovi fizičke i pravne osobe nego je ovo tablica popisa projekata koji su iz europskih fondova i to je to. Ovo je PR projekat, tako ste ga nazvali, da bi mogli sebi kupovati buduću vlast. Ako je u Slavoniji ovako kao što ste vi rekli onda ja ne znam o čemu mi raspravljamo.
Hvala lijepa predsjedniče. Dakle, slušajući kolegu saborskog zastupnika o kvalitetnom poslu koji je odrađivan u periodu koji je iza nas nisam mogla ne uključit se. Dakle, koliko je to bio kvalitetan posao govore i posljedice katastrofe koju je Slavonija, odnosno Posavina proživjela. Ja moram iskoristiti priliku pa postaviti pitanje bivšem ministru tko je zapravo odgovoran za ugibanje životinja, odnosno ne spašavanje istih tih životinja čak 3 dana? Znači 3 dana su životinje stajale u vodi do vrata sa njuškicom iznad glave i čekale smrt. One koje nisu uginule tada su uginule od posljedica pothlađivanja u toj ledenoj vodi. Jedna potpuno promašena politika spašavanja spasila je možda petinu tih životinja a da se odreagiralo na vrijeme a moglo se samo da se drugačije pristupilo problemu spasiti možda čak i sve te životinje. Isto tako me zanima i da li je bivši ministar svjestan toga da mnogi poljoprivrednici odnosno stočari sa tog područja još uvijek nisu dobili odštete za uginula stada. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici Ministarstva poljoprivrede, kolegice i kolege. Sredstva za zaštitu bilja su konačni oblici aktivnih tvari dakle tvari ili mikroorganizmi kao i pripravci koji služe za zaštitu bilja i biljnih proizvoda od štetnih organizama. Utječu na životne procese bilja, čuvanje biljnih proizvoda kao i uništavanje neželjenog bilja dakle korova. Radi se dakle o posebnoj kategoriji kemijskih i bioloških pripravaka, biljnih ekstrakata, ulja i slično kojima se primarna biljna proizvodnja, usjevi i nasadi štite od štetnih organizama i korova kako bi se spriječilo propadanje prinosa. Međutim kako pojedina sredstva za zaštitu bilja spadaju u određene skupine otrova ona mogu imati i nepovoljne učinke na proizvodnju bilja kao i rizik i opasnost za ljude, životinje i okoliš. Posebice tlo, podzemne vode i slično. Pogotovo ako bi se dopustilo korištenje bez prethodnog službenog testiranja i odobrenja od nadležnog državnog tijela kao i primjena na nepropisan način. Naravno ovdje se radi o interesima proizvođača, sredstava s jedne strane, u igri je veliki profit, korisnika tj. poljoprivrednih proizvođača s druge strane. U igri je također zarada izravno ili neizravno. Ali prije svega i na prvom mjestu svih stanovnika dakle javnosti s obzirom na utjecaj kemijskih sredstava na tlo, zrak, podzemne vode, konačni proizvod poljoprivredne proizvodnje i slično. Zato je ovo vrlo važno područje i vrlo važan zakon po kojem su sve države, a pogotovo članice Europske unije uvele jedinstvena pravila i postupak registracije sredstava za zaštitu bilja. U Republici Hrvatskoj ovo je područje do sada bilo regulirano što izravno što neizravno sa četiri zakona; Zakon o zaštiti bilja, Zakon o otrovima, Zakonom o otrovima, Zakonom o kemikalijama kao i Zakonom o hrani. Zakon o zaštiti bilja uglavnom je usredotočen na zaštitu bilja, a samo manjim dijelom usklađen je i usredotočen na sredstva za zaštitu bilja. U Europskoj uniji ta dva područja
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege! Danas razmatramo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi gdje je evidentno da je Republika Hrvatska država sa vrlo kratkom tradicijom uređivanja tog područja. Ipak i za tako kratko vrijeme primjene vidljivi su učinci koji se javljaju kao posljedica uređenja sistema javnih nabava u praksi. Ovaj zakon svakako je jedan od zakona za koji vlada veliki interes šire društvene a pogotovo gospodarske javnosti onih koji su obveznici primjene propisanih postupaka kod nabave roba i usluga ili kod onih koji se javljaju kao ponuditelji navedenih roba i usluga. Posao na izradi Zakona o javnoj nabavi podijeljen je u dva dijela. U prvom dijelu su tu njegove izmjene i dopune, a u drugom dijelu to je prijedlog novog Zakona o javnoj nabavi kojeg očekujemo u proceduri do kraja godine. Svakako će se usvajanjem izmjena i dopuna zakona omogućiti pretpostavke za donošenje Vladinih uredbi koje će operacionalizirati njegove odredbe. Od novog zakona očekujemo da omogući pojačavanje transparentnosti samoga postupka javne nabave, zaštitu svih sudionika postupaka kao i njegovo pojednostavljenje. Na Odboru za gospodarstvo, razvoj i obnovu bila su različita stajališta o potrebi donošenja ovoga zakona po hitnom postupku da ili ne. Moje osobno mišljenje je da ovaj zakon treba ići u proceduru po hitnom postupku. Pojavom ovog zakona načinjen je jedan bitan odmak od dotadašnje prakse sklapanja ugovora između države i privatnog sektora. A zakonskim uređenjem toga područja pokušala se postići veća konkurentnost, omogućiti jednaki uvjeti svih ponuditelja te postići veću transparentnost poslovanja kod naručitelja. Ne smijemo zanemariti da se učinci javnih nabava istovremeno odražavaju i na druga značajna područja za funkcioniranje države ali i učvršćuje povjerenje javnosti prema radu države i sprječavanje korupcije. Svakako moramo biti objektivni pa reći da se izmjene i dopune Zakona o ja
Nije točno da je predlagatelj ovdje demonstrirao između ostalog i bahati odnos prema raznim udrugama kao što je rečeno. Naime, u svom uvodnom izlaganju ministar je doslovno nabrojio sve one udruge s kojima je razgovarao, dogovarao i dobio podršku i nije točno da treba li retoričko pitanje, šutjeti o smanjenju prava bolesnika. Naravno da ne treba, ali ovdje se uopće ne govori o smanjenju prava jer je košarica ponavljam osnovnih zdravstvenih usluga ostala ista, jedini smo s listom besplatnih lijekova i ne ukida se ni jedna socijalna beneficija našim građanima.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Upravo je pred nama jedan Prijedlog zakona o obalnoj straži Republike Hrvatske. Ja bih rekao jedan povijesni prijedlog zakona iz jednostavnog razloga što Hrvatska ima najdužu obalu u Jadranskom moru – kopneni dio dužine 1880 km i otočni dio 4398 km. Naravno da treba ponavljati i to da je Hrvatska zemlja od 1242 otoka i otočića i da na njima živi 130 000 stanovnika. Ovaj prevažan dio konačno nakon 17 godina od postojanja novoutemeljene hrvatske države imamo nešto što je doista važno kazati, a to je Zakon o Obalnoj straži Republike Hrvatske. Vrlo jasne koncepcije. Vrlo jasno i razlozi koji su za donošenje po hitnom postupku naglašeni su i navedeni i važno je da na kraju ova koncepcija koja je modernija najprije u upravljanju i koja je iskoristila najracionalniji način za usmjeravanje i nadzor tijela za nadzor i zaštitu prava interesa Republike Hrvatske, gdje je ustrojena Središnja koordinacija za nadzor potom koje je predstavnike nadležnih ministarstava u Središnjoj koordinaciji imenuje Vlada. Također je važno naglasiti da Središnjom koordinacijom predsjedavaju naizmjenično na rok od godinu dana predstavnik ministarstva nadležan za obranu, za unutarnje poslove i za pomorstvo. I na kraju izbor, čini mi se najvažnije čovjeka jest upravo zapovjednika Obalne straže, on je časnik Hrvatske ratne mornarice, a imenuje ga i razrješava predsjednik Republike na prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Dakle i izbor i način imenovanja vrlo precizno i jasno naveden. A ovo posebno iz razloga što će nam s time biti još sigurnija plovidba, što je traganje i spašavanje biti učinkovitije i što će doista zaštita morskog okoliša prirodne i kulturne baštine u cijelosti biti poštivana. Naravno ne treba zanemariti niti nadzor morskog ribarstva, što kažem od 1. siječnja 2008. stupit će naša ona davno priželjena zaštićena ekološko-ribolovni pojas koji će moći doista nadzirati jedino Obalna straža. Ono što treba pozdraviti jes
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana predsjednice Vlade, poštovani ministri. Dakle, samo nekoliko riječi još o ovom proračunu koliko mi je vremena ostalo. Dakle, svaki proračun, a ovaj 2011. godine posebno i njegova efikasnost mjeri se sa učinkom na dvije stvari. Prvo je gospodarski rast u ovom slučaju govorim o oporavku, drugi je fiskalna konsolidacija. To su dva ključna makroekonomska cilja koja opterećuju Hrvatsku u ovom trenutku. Ključno je pitanje da li ovako postavljen proračun doprinosi realizaciji ova dva cilja. I moja uloga u ovih pet minuta je odgovoriti na ta dva pitanja. Vrlo kratko i jasno. Zadržavanje proračunske potrošnje što čak nemamo ništa ni protiv u ovom trenutku, ali nismo zadovoljni sa nekim drugim stvarima, a to je prije svega struktura te potrošnje je nešto što zasigurno neće doprinijeti u ovoj godini gospodarskom rastu, jer da raste potrošnja onda bi doprinijela gospodarskom rastu. Da se mijenja struktura proračuna, onda bi također doprinijela gospodarskom rastu, kada bi ta struktura išla od neproduktivne, tekuće potrošnje, prema kapitalnim ulaganjima, prema proaktivnim mjerama kakve su koristile mnoge ove europske zemlje o kojima je ovdje danas bilo riječi. Na žalost mi niti dovoljno, niti snažno, niti jako, upravo obrnuto kada gledate tri zadnja proračuna hrvatska onda ćete jako lijepo vidjeti kako se mijenja struktura u pogrešnom smjeru. Taj smjer jeste jačanje tekuće potrošnje na račun kapitalnih ulaganja i potpora, dakle transfera poduzetničkom sektoru. Na žalost svi smo mi uvjereni da je razlog tome visoki deficit i brzo rastući javni dug. I nemojmo tu biti toliko skloni kako bih rekao umivati tu situaciju. Ne. Na žalost novih 15 milijardi eura, odnosno pardon kuna i idućoj godini deficita dovest će javni dug, zajedno sa garancijama, jamstvima koje će u najvećem dijelu biti protestirana, dobro znamo što piše u papirima, brodogradnja je ta koja će nas koštati i to moramo ovdje jasno ljudima reći. Radi se više od 10 milijardi kuna
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo! Pa evo jedan kratki osvrt na ovo izvješće. Slažući se sa svim onim što je manje-više do sada rečeno ja bih ipak naglasio da je ovo izvješće dobro, da je ono korak naprijed u odnosu na izvješća koja smo imali do sada. Svakako, radi se o jednom vrlo važnom segmentu tehnološkom, gospodarskom, jednom važnom segmentu tržišta koji treba ja bih rekao možda potpunije i dublje razumjeti nego što je to moguće kroz ovakva izvješća. Na početku bih se prisjetio nekih rasprava u Republici Hrvatskoj u proljeće 1999. godine. Tada je postojalo tzv. Predsjedničko vijeće za strateške odluke. Tada u to vrijeme pokojni predsjednik je rekao privatizacija Telekoma vjerojatno je jedna od najtežih odluka koju trebam donijeti. Svakako, bila je to ključna, važna, dugoročno posebno važna odluka. No međutim, svakako važne strateške odluke teško je donijeti bez kvalitetnih savjetnika, svih onih koji oblikuju takvu odluku da bi ona dugoročno bila najisplativija i najbolja. Nisam siguran reći ću to i sada, sedam godina nakon svega da je tada donesena najbolja i najkvalitetnija odluka, pored Deutsche telekoma bilo je još nekoliko tvrtki koje su konkurirale na tom tenderu. Pored toga, tada je dominirala i naša diplomacija Kinker, Granić, Škegro, Mudrinić itd. oblikujući to strateško partnerstvo čije današnje rezultate imamo priliku vidjeti sa svim dobrim ali isto tako i sa lošim stranama. Ja sam sudjelujući tada u radu tog Predsjedničkog vijeća za strateške odluke konzultirao se i sa kolegama normalno na Fakultetu elektrotehnike i računarstva. Jedan od konkurenata bio je vezan uz konzorcija Telija Telenor. Mnogi su tada tvrdili da nam treba strateško partnerstvo sa velikim globalnim igračem, no međutim u tim konzultacijama na inžinjerskoj razini mislili smo da itekako ima smisla stvarati strateško partnerstvo ne sa velikim, ne sa prevelikim igračima nego sa igračima s kojima Republika Hrvatska ima dugogodišnju suradnju u tom području, Ericsson, Te
Nakon ovoliko pametnih riječi kroz cijelo jutro i cijeli dan ja više nisam siguran da bi ja mogao nešto pametno kazati. Ali, moram nešto ipak reći. U Ministarstvu javnih radova, ne znam kako se zvalo još u nastavku, je postojalo povjerenstvo za izbor izvođača radova i za izbor projektnih kuća, projektanata, dakle izbor nadzornih organa i u svakom od tih povjerenstava je sjedio predstavnik Hrvatske udruge poslodavaca. Mislim da to nitko nije spomenuo iako piše to u ovom izvješću. Dakle, kao jedna od zainteresiranih strana. Naime, velika većina poduzetnika su u članstvu Hrvatske udruge poslodavaca i dakle to je na neki način bio i nadzor i kontrola šta se radi pri ugovaranju radova koje je ministarstvo radilo. Na kraju svega što se dogodilo od ukupno 100%, da ne govorim o brojkama 3 milijarde i nešto ili koliko je već milijardi bilo, došlo se do toga da se posumnja u 2,62% ili 225 milijuna. Zanimljivo kako se došlo do te brojke od 2,62% ili 2,56%. Zašto nije nekome palo na pamet i ono drugo kontrolirati. Mislite da je jedino moguće kroz firme, kroz vlasništvo firme uzeti novac. Pa znaju mnogi koji su uzimali novce i oni koji nisu nikad bili vlasnici niti im je pomisao bila da budu vlasnici firmi. Ja ne mislim braniti gospodina Čačića, on je dovoljno jak i snažan. Gospodin Čačić je za razliku od mnogih drugih bio gospodin prije 1990. On živi u kući koju je izgradio prije 1990., koju je imao i 1989., dakle kuću nije mijenjao. A mnogi bi se trebali pogledati u ogledalo i promisliti gdje su živjeli do 1990., gdje su stanovi do 1990. a šta danas imaju. To bi bilo vrlo dobro, mnogi vjerojatno i od nas. Usput vam moram reći, da ono što ja poznajem rukovodstvo, kompletno rukovodstvo Hrvatske narodne stranke nije mijenjalo ni kuće ni stanove od 1990. do danas. Imali su i ona, imaju i danas. Treću stvar koju sam htio kazati. Zanimljivo je i zadatak ovog povjerenstva kojem je dato šest točaka i inicijativa koja je potekla u svoje vrijeme prije nego je zadatak formiran, izglasan
Gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, pomoćni zamjenici, ministri, kolegice i kolege zastupnici. Zasigurno danas nismo očekivali ovu sjednicu ali ja odmah u uvodu uz pozdrave želim reći da je dobro da je ona danas. Jer i ovim sazivom i svim onim riječima koje smo izgovorili prije današnje sjednice uz suosjećanje sa obitelji žrtava ali odlučnošću koju smo izrekli na koji način se želimo uhvatiti u koštac sa izazovima koji su pred nas stavljeni šalju i vjerujem da će poslati adekvatnu poruku. Jer zadnjih nekoliko dana stvarana je dilema. Propitivalo se i ispitivalo imamo li mi svi snage i ovo tijelo i naša Vlada i sva ona tijela koja se moraju boriti protiv zla da se s time uhvate u koštac ili će pokleknuti, popustiti ili ne daj Bože u sebi izgraditi osjećaj nemoći. Zbog toga potezi koji su vučeni, prijedlozi koje smo primili i brzina djelovanja u meni a vjerujem ne samo u meni i ne samo u mojem klubu nego među nama ukupno, među našom javnošću poručuje odlučnost da se s ovim što je prelilo čašu a to je pitanje sigurnosti naših građana ulovimo u koštac. Jer što mi od njih tražimo? Mi od njih tražimo povjerenje. Da bi od građana imali povjerenje i političko i programsko i sveukupno mi njima moramo jamčiti i određenu sigurnost i ne samo sigurnost posla i ne samo sigurnost obrazovanja nego ovu temeljnu sigurnost življenja sa svojom djecom, u svojoj obitelji, u svojoj lokalnoj sredini. Brojne su do sada bile i pojave i ekscesi i ono što danas možemo okarakterizirati i zločini koji su se događali. Brojke koje je danas iznio premijer ovdje govore o tome koliko je procesa i otvoreno. Koliko je procesa vođeno ali nemojmo se zavaravati. Na ovoj aktivnosti nema završnog procesa. Mi samo možemo i dalje ustrajati na generalnoj poruci prema korupciji, prema kriminalu, prema mafijaškom organiziranju radi zločina tolerancija je nulta. A težnja naša mora biti učinkovito djelovanje da bi prema tome išli svjesni toga da je to u konačnosti kao takovo neostvarivo. Ali zasigur