EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Gospodine potpredsjedniče, ispravio bih niz netočnih navoda kolegice jer dolazim iz te županije. Činjenica je da smo mi jedna od najsiromašnijih županija i da to nije ova Vlada učinila nego Domovinski rat, jedna trećina okupiranog područja i duž rijeke Save granica sa Bosnom i Hercegovinom. Kad je u pitanju vodovod i odvodnja to nije stvar državnog proračuna nego grada Slavonskog Broda a možemo kazati da u Slavonskom Brodu vlast obnaša <PARTY>. U protekle četiri godine u Brodsko-posavsku županiju iako to nije dostatno je uloženo više sredstava nego što je uloženo u proteklih petnaest godina, a čamac o kojem vi kolegice govorite vi njime kormilarite i budite uvjereni da se neće nadvožnjak raditi, vodovod i kanalizacija kad nemate ni generalnog urbanističkog plana vašeg grada odnosno nažalost mi ga donosimo putem županije da bi kroz županijske institucije mogli nešto uraditi u Slavonskom Brodu. Prvo morate svoj grad dovesti u red. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa replika se odnosi na, djelom izlaganja se u većini slažem uvažene kolegice Ljubice Brdarić ali i drugih kolega i kolegica. Mislim da smo takli danas jedno vječito pitanje, jedan vječiti odnos između muškarca i žene. Znamo to i od Starog zavjeta a kad je riječ o određenim poslovima što može tko obavljati itd., mi u Dalmaciji kažemo kako bi to izgledalo da pošaljemo da miša malt. … Međutim, uopće kad je riječ o odnosu, nasilju obitelji ja ću sad nešto otcitirati jednu misao svetog Pavla iz jedne od niza njegovih poslanica kad je govorio o muškarcima i ženama i to bi bio lijek za današnje društvo a to znači ovako: "Muževi ljubite vaše žene, žene ljubite vaše muževe." Mislim da bi to bio odgovor na nasilje u obitelji i da to jedino u jednom zdravom i dobrom odnosu između muškarca i žene to pitanje može biti riješeno, a inače će se on raspravljati i danas a možda i za 10, 20 godina i u Hrvatskom saboru ali i u drugim parlamentima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, hvala lijepa gospodine saborski zastupniče. Da, mogu se složiti s vama da podatak da je pokrivenost uvoza izvozom u ovome trenutku ne 43, nego evo u srpnju, koncem zapravo srpnja bila 45,7%, nije nešto što bi nas trebalo činiti zadovoljnim. Ali činjenica je da poduzimamo niz aktivnosti koje će vjerujem u dužem vremenskom periodu dovesti do toga da ta pokrivenost uvoza izvozom bude puno veća nego je to u ovome trenutku. Ja ću spomenuti samo neke od mjera koje su u nadležnosti Ministarstva gospodarstva. Vi znate da negdje oko 40% direktnog izvoza, ako dodamo tome i izvoz kroz dakle, brodogradnju negdje oko 60% gotovo izvoza ostvaruju mala i srednja poduzeća u Republici Hrvatskoj. Mi imamo program poticanja razvoja malih i srednjih poduzetnika za koje smo u ovoj godini osigurali kroz dva ministarstva 350 milijuna kuna direktnih bespovratnih dakle, financijskih potpora, a uključene su u to i subvencije po kamati dakle, po kreditima. Preko 5 milijardi je kapital, dakle, kreditni potencijal osiguran u HABOR-u i plasiran prema takvim poduzećima. 350 milijuna bespovratnih potpora će biti isplaćeno u ovoj godini i upravo smo ovih dana pri kraju sa, dakale, analizama i ocjenjivanjem svakog pojedinog projekta. Po prvi puta u ovoj godini radno intenzivnim gospodarskim granama koje su prije svega pod opterećenjem i pod pritiskom konkurencije s Dalekog istoka, kao što je tekstilna industrija, kožarska, obućarska osigurali smo 200 milijuna kuna, nešto ispod 200 milijuna kuna direktnih potpora u skladu sa strategijama za svaku od tih pojedinih industrijskih grana. Natječaje, naši tekstilci, evo konkretno za koje smo osigurali 100 milijuna kuna mogu očekivati tijekom 9 mjeseca i svi oni koji zadovoljavaju uvjete mogu se javiti i ja ću biti sretan kada isplatimo u ovoj godini te novce, jer će im to sigurno biti itekako potrebno ali itekako veliki podstrek za daljnje aktivnosti jer znamo da kod naših tekstilnih tvrtki npr. preko 95% svega što proiz
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine guverneru, nema ga trenutno, sa suradnicima, kolegice i kolege već smo danas zaista dosta čuli o ovoj temi i vrlo kvalitetnih rasprava koje su doista bile usmjerene na ključne stvari i ja bih rekao korak naprijed u odnosu na ovo izvješće. Dakle, aktualne stvari koje muče naše građane, gospodarstvo i sve oni koji se evo već 2 godine bore sa krizom. Naravno kriza je globalni problem, kriza je Covid pandemija, dakle ta rupa koja je stvorena prošle godine je nešto što je potaknulo i ove procese o kojima danas razgovaramo, a to je prije svega ovaj veliki inflacijski pritisak kažem koji ima globalne razmjere, ali koji nije zaobišao niti Hrvatsku. Mi smo svjesni da je taj pad BDP-a u prošloj godini kao i jedna nužna reakcija na zaključavanje na lockdown u uvjetima pandemije bilo zapravo sasvim suprotno onome što smo gledali prije 10-tak godina ili više kad smo imali onu veliku financijsku ovaj i gospodarsku krizu svjetskih, isto tako svjetskih razmjera kada je praktički cijela politika bila usmjerena ka štednji, ka restrikcijama pa tako i monetarnim restrikcijama, sada smo imali potpuno drugačiji pristup, dakle vlade gotovo svih zemalja svijeta su se odlučile za velike fiskalne poticaje, a sve to bilo je podržano direktno od monetarnih vlasti. Dakle, jednom dosta izraženom ekspanzivnom monetarnom politikom koja je u uvjetima kažem te rupe koja je stvorena u uvjetima krize na strani ponude prije svega zbog objektivnih ograničenja, kidanja tih dobavnih lanaca, problema s transportom, opskrbom, ključnim sirovinama, pa i zbog sasvim direktnih razloga kao što je taj turistički recimo uslužni sektor koji nije mogao funkcionirati u takvim uvjetima. Znači došlo je do disbalansa između ponude i potražnje. Potražnja je održana zahvaljujući kažem ovim intervencijama na relativno visokoj razini, a ponuda je imala problem. Dakle, tu su ključni poremećaji i mislim da je to guverner danas u uvodom dijelu i spomenuo. E sad vidite št
Hvala vam lijepa. Gospodine zamjeniče Hrvatskoga sabora, gospodine Popijač sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovo izvješće o kojem danas raspravljamo apsolvirali su odbori još prije ljetne stanke. Došlo je u proceduru u 5. mjesecu ove godine za 2008. godinu. Ja se nadam da gospodin Popijač koji nije bio u situaciji da odgovara za to da će barem primiti poruke da je to malo prekasno za nešto što se može mijenjati a evo i na kraju smo u krajnjoj liniji kvartala kada će teme predsjedničke kampanje imati jedan svoj tempo kojim ćemo mnogo toga pokušati kompenzirati. Ova tema nije tema ženska i muška, tema ravnopravnosti spolova i rodne ravnopravnosti, rodne osviještenosti i provođenja nečega što se već davno zove "Gender mainstreaming" je tema od društvenog značaja. Tiče se muškaraca i žena, tiče se dobnih razlika kojima se treba nositi u pitanju rodne ravnopravnosti. Ono što je nedostatno bilo u programima Hrvatske televizije je veća rodna osjetljivost, je veća zastupljenost žena u emisijama jer smo imali čitav niz nekih prigodničarskih emisija u kojima su sudjelovale samo žene a kako rekoh još jedan put rodna ravnopravnost i osjetljivost tiču se oba spola. Nedostajalo je dovoljno tema koje se tiču radnog prava koje je itekako bitno za žene, žene su u principu malo educirane, malo informirane ali ne samo žene nego i muškarci uopće o svemu što proizlazi iz radnog prava toga je bilo najmanje na televiziji. I pomalo moram reći da je jako lijepo kad govorimo o tradicijama to ima svoju povijesnu konotaciju, to je sve u redu. Međutim, i u tim tradicijama ima nečega što valja staviti u rodno osjetljivi elemenat. Pa uzmite na primjer Alku u kojoj se uvijek naglašavaju svi čauši, svi momci itd., nisam vidjela još nijednu emisiju koja bi se u tom dokumentom smislu posvetila ženama koje isključivo održava stare nošnje, koje isključivo održavaju tradicijsku, renoviraju zapravo nošnje i vraćaju neke elemente koji su se pomalo izgubili u našu tradicijsku nošnju. Što se tiče tog područ
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Osvrnut ću se na nekoliko segmenata odnosno odredbi i članaka zakona o izmjenama i dopunama KZ-a o kojem danas raspravljamo, a koji se odnose na sankcioniranje obiteljskog nasilja, zlostavljanja i iskorištavanja djece te zlostavljanje partnera najčešće bivših zlouporabom spolno eksplicitnih sadržaja. Riječ je o vrlo specifičnim kaznenim djelima koja imaju određenu zajedničku poveznicu, zadiru u vrlo osjetljivu tematiku zbog čega im svakako treba pristupiti vrlo, vrlo pažljivo pa i u ovom kontekstu donošenja zakonskog okvira za sankcioniranje počinitelja kaznenih djela. Naime, kaznena djela zlostavljanja i iskorištavanja djece obiteljskog nasilja i spolnog uznemiravanja bilo koje vrste nisu tek jednokratni čin koji se dovodi u jednom trenutku i koji se lako zaboravlja, već je tu vrlo često riječ o svojevrsnom procesu koji se odvija kroz određeno duže ili kraće vrijeme, a takva zlodjela najčešće ostavljaju velike, strašne, traumatične posljedice za žrtvu. S druge strane često su žrtve ovakvih kaznenih djela u zavisnom odnosu prema zlostavljaču odnosno počinitelju djela podređene na ovaj ili onaj način pa njihova žrtva često bude obavijena šutnjom, a kaznena djela prolaze ispod radara daleko od očiju javnosti. Dodamo li tome kako žrtve ovakvih oblika zlostavljanja te fizičkog i psihičkog nasilja često i same budu etiketirane dio krivice nerijetko se svaljuje i na žrtvu što je potpuno suludo. Ne čudi da dobar dio ovakvih zlodjela ne prolazi neprijavljeno i nekažnjeno. Pozdravljam stoga što dio odredbi odnosno članaka ovih izmjena i dopuna KZ-a donekle idu u pravcu bolje i primjerenije zaštite žrtve te rigidnijeg odnosa prema počiniteljima odnosno zlostavljačima. Pri tome stroži odnos prema počiniteljima kaznenih djela iz ove domene ne smatram samo po sebi svrhom već se duboko nadam kako će on imati i svoju određenu preventivnu težinu te bar donekle demotivirati potencijalne zlostavljače i nas
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime kluba <PARTY>-a od 10 minuta. Evo ovdje smo čuli suhoparne statističke pokazatelje o povredi prava djece. U Hrvatskoj seksualni manijaci koji se iživljavaju nad djecom, pedofili, imaju manje kazne nego kad navijač pred stadionom popije jedno pivo. Oni su zaštićeniji nego lički medvjedi. Imamo problem u RH vršnjačkog nasilja, imamo problem obiteljskog nasilja, brojne probleme, međutim činjenica je kad govorimo o pravima djece, da moramo govoriti o tome da u RH na području 2/3 Hrvatske naša djeca nemaju mogućnost obrazovanja kao što je npr. u Zagrebu. Nemaju pravo na vrtić, 40% jedinica lokalnih samouprava nema mogućnost da omogući za jedno dijete vrtić. Za jedno dijete. Zato imamo porazne rezultate, porazne rezultate. U Cetinskoj krajini prije 10 g. upisalo bi se 800 prvašića, ove godine 400. 400, to su rezultate politika prema djeci. Zbog čega? Većina djece u tim naseljima prekrasnim, brdsko-planinskim koji su zaboravljeni, u nerazvijenim, nemaju vodoopskrbu, nemaju vode u svojim kućanstvima, roditelji ne mogu omogućiti vrtić, zdravstvenu uslugu, prijevoz, da vidite u kojim autobusima ih se prijevozi, koji gore svako dva dana, djecu boje se poslati. Pa pogledajte imtoski kraj koliko je škola zatvoreno, Cetinsku krajinu, Zagoru, Knin, šibensko zaleđe, G. kotar i vi govorite ovdje o nekoliko zgrada vrtića? Pa još malo i neće se čut dječji plač u 2/3 Hrvatske Dosta je samo suhoparne statistike. Hvala lijepa.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Bunjac, citirat ću da ne bi – rekli ste: „Čudi me strast nekih od zastupnika da napadaju one iz druge političke opcije“, citirao sam. A vi od kada je konstituiran Sabor non stop ste u nekom napadu, non stop u nekoj kritici, non stop u nekoj ofanzivi, u nekom deprimirajućem stanju kako je primijetila kolegica ovdje. Zaista, a vas čudi strast nekih od nas koji argumentiramo, govorimo o nekakvim postupcima onih iz druge političke opcije. Vi relativizirate ulogu ravnatelju, poistovjećujete ulogu ravnatelja sa učiteljem, nastavnikom i bilo kim. I u par navrata ste ovdje i kroz replike odgovorili što to ravnatelj treba znati, a da nije prošao kroz stručni ispit kao učitelj. E pa argumentirano ja ću vam reći jasno. Zakon o javnoj nabavi, Zakon o građenju, Zakon o izradi godišnjeg proračuna itd., itd. ali ove je eksplicite, i jasno i argumentirano što ravnatelj treba znati, a u stručnom usavršavanju nema nikada niti jedan učitelj ili zaposlenik škole. A rekli ste i to da ravnatelj treba znati svako dijete imenom i prezimenom, sve roditelje svake djece, a ja ću vam reći da u Splitsko-dalmatinskoj županiji ima najmanje 5 škola koje imaju preko tisuću djece u školama i da nam to bude tema razgovora, a ne kroz obrazovni, ali kroz infrastrukturni sektor unutar obrazovanja ja bih i razumio vas da nam to bude tema razgovara da imamo škole u jednoj smjeni, a vi relativizirate ulogu ravnatelja na ovaj način.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovani gospodine Klešić. Kao i obično gospodine Klešić sa svojim timom napravili ste jedno sjajno izvješće kao i mnogo puta do sada. Stoga nama kao Klubu zastupnika <PARTY>, <PARTY> i nezavisna zastupnica gospođa Gordana Rusak ne preostaje ništa drugo nego podržati ovakvo jedno koncizno i precizno izvješće. Međutim, problem je nečeg drugoga, problem je što mi nismo zadovoljni sa onim podacima koji su doista precizni a koje smo mi kao zastupnici mogli iščitati u ovom izvješću koje ste nam vi ovom revizijom omogućili i dali na uvid. Oni su očito poražavajući i stanje je daleko od zadovoljavajućeg. Ovim sjajno obavljenim poslom gospodine Klešić u biti otvorili ste nam oči. Otvorili ste nam oči jer kao što se i vidi iz izvješća na temelju utvrđenih činjenica Državni ured za reviziju ocijenio je da je samo 7 društava koje je bilo podložno ovoj državnoj reviziji poduzimalo potrebne aktivnosti kako bi spriječilo i otkrilo prijevare. 84 društva su poduzele aktivnosti za sprječavanje i otkrivanje prijevara pri čemu su potrebna određena poboljšanja a čak 15 društava nije poduzimalo potrebne aktivnosti za sprječavanje i otkrivanje prijevara te su potrebna značajna poboljšanja. Ja ću spomenuti samo neke od nepravilnosti utvrđene vašom revizijom iako je, dosta kolega je već o tome razgovaralo, međutim ona su doista toliko negativna da ih se doista treba ponavljati nekoliko puta. Primjerice da općim aktima nije utvrđeno davanje i primanje darova i ugošćavanje, korištenje sredstava društva isključivo za poslovne svrhe, da nisu utvrđeni postupci za prijavljivanje i izvješćivanje o mogućem sukobu interesa. Nije uređeno funkcioniranje unutarnjih kontrola, normativi potrošnje goriva nisu određeni. Ne vode se evidencije potrošnje goriva, korištenja službenih mobitela. Za pristup imovini društva izvan radnog vremena zaposlenicima se ne izdaju pisana odobrenja. Unutarnje kontrole nisu uređene na način da sprječavaju prijevare. Podr
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici podržavam izmjene Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, jer po ovom prijedlogu zakona zajednički porezi ostaju porez na dohodak i porez na promet nekretnina od porez na dobit postaje pri određenom proračunu. Smatram da je ovo daleko pravednija raspodjela od dosadašnje gdje se i porez na dobit dijeli kao i zajednički porez, a dijeli se prema registraciji tvrtke a ne prema tome gdje je sama dobit, sam prihod ostvaren. Ovakav način raspodjele poreza na dobit je bio nepravedan jer je većina velikih tvrtki registrirana u Gradu Zagrebu, a dobit ostvarena na području cijele Republike Hrvatske. Nisu samo velike tvrtke preselile svoja sjedišta u Grad Zagreb, imamo i niz manjih tvrtki, lokalnih koje imaju sjedište u Gradu Zagreba. Evo primjer sa područja sa kojeg ja dolazim, ozaljskog područja, 10-tak tvrtki je registrirano u Gradu Zagrebu, dobit plaćaju Gradu Zagrebu, a kompletno poslovanje, proizvodnju i sve ostalo vrše na terenu, lokano. Na moj direktni upit vlasnicima tvrtke zašto je to tako odgovorili su da im je jednostavnije, jer u masi tvrtki manje ih uoče inspekcije i tako pa im iz tog razloga to bolje odgovara, a Zagreb s te osnove ostvare daleko veći prihod od poreza na dobit. Svi se usvojim izjavama zaklinjemo u ravnomjerni razvoj Hrvatske i sada kada imamo prijedlog zakona koji ide prema tome, govorimo da je nepravedna raspodjela. Mi u ovom trenutku u Hrvatskoj imamo situaciju da se gradonačelnik Zagreba ponaša kao dobri smaritanac, da pojedinoj općini ili gradu kupi vatrogasno vozilo, pokloni kamion za odvoz smeća, kupi knjige, to je sve lijepo, to je sve dobro i pozitivno, no mislim da će biti daleko bolje kada sama ta općina ili grad bude mogla izvršavati obaveze prema svojim stanovnicima i sama kupiti potrebna sredstva koja trebaju za normalno funkcioniranje. Možda je dobro da si i neki grad ili gradonačelnik može priuštiti i besplatnu r
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine tajniče, kolege iz Ministarstva obrane, kolege zastupnici. Svega nekoliko riječi o ovom Prijedlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije u sudjelovanju naših snaga u sada već poznatoj Operaciji „Atalanta“. Mi smo već prije raspravljali ovdje i dali smo suglasnost, suglasnost da nekolicina naših časnika može sudjelovati u ovoj operaciji koja je važna, čuli smo od tajnika Ministarstva obrane, a čuli smo i prije razlozi koji su nas motivirali da donesemo odluku da uključimo naše časnike, prvenstveno mornaričke časnike u operaciju „Atalanta“ uz obale, odnosno mora Somalije. Da bi uspješna bila vojna operacija prije svega je potrebno dati jedan precizan politički okvir, mi ga imamo, mi smo čuli da taj okvir imamo, Međunarodna zajednica, prvenstveno Europska unija je sa snagama NATO-a također su donijeli političku odluku i okvir da se spriječi pljačke, uz obale Somalije, otmica brodova, otmica ljudi i sve ono što ide uz takve aktivnosti. Politički okvir smo dobili, vojska da bi imala jasan cilj ona mora imati znači taj politički okvir, oni su napravili svoje vojne ciljeve i imaju svoje jasne zadaće, i sa te strane u ovom samom Sporazumu je to jasno i korektno napravljeno i tu ćemo to sve skupa kažem samo podržati. Da bi sama operacija bila uspješna potrebno je napraviti nekoliko stvari, prvo tu je zakonski okvir za djelovanje koji smo dobili, imamo ga ovdje, mislim da u tom kontekstu ne trebamo ništa posebno, imamo na Hrvatskom i Engleskom jeziku, to je špranca mi možemo sada diskutirati posebno o 7. članku da li je to baš najpogodnije za naše snage za Republiku Hrvatsku ali ja mislim da je okvir solidan i da tu nemamo što posebno nadodavati. Druga stvar, to je vrlo bitno, to je priprema i edukacija časnika. Priprema se radi bez obzira da li ide pojedinac ili veća skupina ljudi, ona se mora napraviti na samom terenu, napravi se u matičnoj zemlji u bazi, to su nekolicina časnika, iskusni časnici
Poštovani predsjedniče Sabora. Evo mrs. ili miss Krpan, ne znam, svaka zrela osoba bi potpisala taj izvještaj da se štiti prava žena naravno. Mi puno pišemo, raščlanjujemo, planiramo a na kraju loša planiranja, loša izvedba. Mene zanima kakva je sinergija između pravosuđa, drugih organa vlasti i ovo što vi, što trebate ispraviti ovdje. Ja sam radio 10 godina u pravosudnoj policiji u Kanadi. Netko ne plaća alimentaciju, zatvore ga, plaća lovu itd.. Tu je država totalno neefikasna jer mi smo naslijedili sve bivše mane iz bivše države. Imamo ustvari kao … Vi govorite o demografiji, pa tko je totalno isključio Hrvate izvan domovine da dođu natrag ovdje. Sirijske izbjeglice u Kanadi imaju veće pravo nego Hrvati izvan domovine. Trebaju tri godine da dobiju državljanstvo. Neki bi se vratili a vi ste im lupili duplo oporezivanje, vi ne želite njih ovdje jer ste napravili prćiju od države gdje smo mi kmetovi i ne želite te ljude ovdje. I treće, vi ste neke pomiješali jabuke i naranče. Govorite o školskoj reformi. Hrvatska više nije poligon za društveno eksperimentiranje. Imali smo Šuvara. I ako vi hoćete da vam Mile Kekin i Džoni Stulić rade tu školsku reformu … Hvala.
Hvala lijepa. Pa netočno je što je rekao kolega Vidović da je 2000. godine postignut socijalni konsenzus oko provođenja ili nastavka te reforme mirovinske. Ja ne mogu prihvatiti da je ikakav konsenzus postignut što se tiče upravo u to vrijeme dok ste vi bili ministar da se uvede penaliziranje ranijeg odlaska u mirovine. To nisu nikad prihvatili socijalni partneri, iako velim vi sad isto to i prozivate da ovo penaliziranje o kojem smo mi razgovarali kad smo razgovarali o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju to ne podržavate iako je uvedeno upravo tada sa obrazloženjem da se na neki način spriječi raniji odlazak u mirovinu ljudi.
Gospodine dopredsjedniče, dame i gospodo, kolega Pupovac nije točno da predlagatelji Deklaracije Klub <PARTY>-a i Klub <PARTY>-a su dobronamjerni. Da su oni dobronamjerni ne bi donijeli ovakvu Deklaraciju da mi uopće možemo raspravljati u Hrvatskom saboru nego bi prepustili nekome tko se zove povjesničar. A mi u Hrvatskom saboru smo počesto postali, to ću govoriti u mojoj raspravi suci državni odvjetnici, pa evo postali smo pametni i postadošmo i povjesničari. A vi na jedan vaš poseban način hoćete izjednačiti povijest od 50 godina sa onom do 1990. sa onom od 1990. Od 1990. godine taj povijest posebna, ta je povijest zdrava, ta je povijest Hrvatska, ta je povijest čista, a 1941. do 1945. je opet povijest pripada Hrvatskom narodu i taj povijest pisana pozitivno i negativno, a od 1945. do 1990. opet je ta povijest pisana sa pozitivnim stranicama hrvatskog naroda ali na uštrb Hrvatskoga čovjeka i oni koji su 50 godina držali vlast u tzv. Jugoslaviji bili su pobjednici nad vlastitim narodom i lako pobijediti goloruk vlastiti narod.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, i sami ste rekli dakle da je iz državnog proračuna isplaćeno oko 185 milijuna kuna za rad zaklade za projekte. Ono što smo vidjeli iz izvješća zaklade koje smo imali na odboru je da zapravo je jako niska alokacija zaklade što se tiče povlačenja sredstava iz eu fondova. Ja pozdravljam da povećamo financijska sredstva zaklade u državnom proračunu, ali gledajte nije li suludo da koristimo sredstva na nešto što smo u potpunosti mogli financirati iz eu fondova i ja vas pitam da li u budućnosti možda su izvršeni kakvi pregovori sa upravljačkim tijelom Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova EU primjerice za plaćanje školarina tih doktoranata koje se sad plaćaju iz projekata zaklade i koji zapravo su veliki financijski teret projektima, a komotno se u drugim državama financiraju primjerice iz Europskog socijalnog fonda.
Hvala lijepa. Pa ja vjerujem da će upravo zaklada suočavajući se sa svim ovim novim izazovima koji su evo pred nama raditi na tome, ali ja moram još napomenuti da je i ministarstvo uključeno u osiguranje školske prehrane za djece i da evo bili smo svjedoci upravo prije nekoliko dana da je ministar potpisao natječaj vrijedan 14,6 milijuna kuna sa predstavnicima gradova i općina gdje su se našle evo zasigurno i neke općine i gradovi iz vaše, ali i iz moje županije i sigurna sam da će i dalje zaklada u suradnji sa ministarstvom raditi na promicanju prava i boljitka sve naše djece. Hvala lijepa. Pa evo ja ću još jednom ponoviti da je zaklada znači upravo odradila svoj cilj i svrhu zbog čega je osnovana. Naravno da ona da se u zakladu za pomoć jave djeca koja naravno nisu uspjela ostvariti svoja prava kroz jedinice lokalne i regionalne samouprave odnosno centar za socijalnu skrb i kao što ste rekli znači niti jedno dijete nije bilo a da nije ostvarilo svoje pravo, a da ga prije toga naravno ovaj nije zatražilo u nekoj od ovih jedinica koje sam prije toga navela.
Poštovana gospođo potpredsjednice, ja imam jedno pitanje za našeg premijera, a vezano je uz migracije koje se u zemlji događaju i teško pogađaju našu zemlju. Vi gospodine premijeru baratate sa određenim statistikama o useljenju i iseljenju građana Republike Hrvatske u inozemstvo i useljenju u zemlju. Ja bih vas zamolio vaš komentar da li vi stvarno vjerujete tim statistikama, jer ja osobno ne vjerujem. Vjerojatno ste čuli za jedan izraz za statistiku, da je statistika jedan zbir, točan zbir netočnih podataka. Tako da ja mislim da se taj naziv za statistiku može u ovom slučaju nazvati. Ja ću vam reći samo da se ponavlja u Hrvatskoj ono što se događalo šezdesetih, sedamdesetih godina kada je došlo do velikog egzodusa Hrvata koji su u to vrijeme u inozemstvo išli trbuhom za kruhom. S tim da postoji jedna velika razlika, tada se u Jugoslaviji radilo za stotinjak njemačkih maraka mjesečno, a plaće u Austriji, u Njemačkoj su iznosile od 2 do 4000 maraka što znači da je jedan hrvatski radnik koji je vrlo vrijedan mogao mjesečno zaraditi desetak, dvadeset pa i više prosječnih plaća koje je imao u Jugoslaviji. Međutim, danas to nije tako. Danas se u Njemačkoj radi za 1500, 2000 eura su već dobre plaće. Taj čovjek mora tamo platiti stan koji iznosi od 500 eura pa na više, treba nekoliko stotina eura platiti hranu i ostane mu jednostavno da pošalje kući svojoj obitelji sredstva za nekakav goli život, za režije i za nekakve minimalne troškove za hranu. I to je dokaz da taj čovjek nije otišao u inozemstvo u potrazi za boljim životom, nego u borbi za golu egzistenciju. Ako povede suprugu tamo i djecu, pa oba dvoje rade nešto može i uštedjeti ali to je za zemlju još veća tragedija, jer vrlo teško da će se ta obitelj kada djeca krenu u školu vratiti nazad. Po vašim statistikama za koje ja mislim da su netočne govore da iz Slavonije oko 60% ljudi sudjeluje u tom egzodusu Taj broj je možda i više. Ja ću vam reći da ne znam Evo samo da završim. Da ne znam u Slavoniji ulicu, pa čak ni
Zahvaljujem. Evo ovako, današnja cijela rasprava vidimo od strane oporbe ide u tom smjeru a i ja ju podržavam, i dalje tvrdim i to da ovaj zakon, nama je ovo najavljeno kao novi Zakon o šumama. Mi smo imali Zakon o šumama '05., sa određenim izmjenama i dopunama i kada detaljno iščitate ovaj zakon vi vidite da je to jedan pročišćeni tekst starog zakona sa dvije-tri kozmetičke izmjene. S ovim Zakonom se ništa u šumarstvu kao djelatnosti bitno neće promijeniti. Smjer kretanja u šumarstvu je znači, ostaje jednak, a svjesni ste, struka je svjesna toga da je šumarstvo vrlo zapušteno, da se godinama nije ništa poduzimalo po tom planu i da posljedice mogu biti vrlo pogubne. Prvo i osnovno što je loše u ovom Zakonu, a to je što se nije promijenio model upravljanja. Vi znači, nastavljamo onim trendom da našim šumama, mi imamo pretežno, već smo u raspravi utvrdili, mi u RH pretežno imamo šume u državnom vlasništvu i tim šumama upravlja trgovačko društvo. Nekoliko govornika je ovdje reklo da su šume dobro od posebnog interesa za RH, a njima uprava trgovačko društvo, a mi znamo da u Zakonu o trgovačkim društvima osnovna svrha postojanja svakog trgovačkog društva je ostvarivanje dobiti. S druge strane imamo vode koje su isto dobro od posebnog interesa RH, a njima upravljaju ustanove. Dakle, mislim da se trebalo razmisliti ipak o tome da ovaj model, ako je nekada i bio možda prikladan, on se sad pokazao kao vrlo nedostatan. Evo, kad malo analizirate kakva je to firma. Hrvatske šume vam je vrlo centralizirana firma. Vi imate direkciju sa jedno 200-tinjak ljudi u Zagrebu zaposlenih, na terenu imate 16 uprava šuma koje se dijele u manje podružnice, to su šumarije. Puno kolega je ovdje istaklo taj problem decentralizacije koji se može konkretno primijeniti i kod upravljanja šumama. Ako mi, konkretno, dolazim iz Brodsko-posavske županije, ako mi u Slavoniji imamo bogate šume, zbog čega naše lokalne jedinice nemaju i blagodati od iskorištavanja tih šuma. Zbog čega kompletan prihod koji
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državna tajnice, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. <PARTY> <PARTY>h lista pozdravlja činjenicu da smo evo konačno ugledali prijedlog ovog zakona na saborskim klupama u njegovom prvom čitanju. Nadamo se da ćemo što prije doživjeti i drugo čitanje. Mislimo da sa ovim zakonom ne kasnimo dva, tri mjeseca ili godinu dana, nego da kasnimo godinama. Htio bih samo naglasiti da je u EU 20 zemalja donijelo što zakon, što kodeks koji uređuje ovo pitanje i da smo ranije pokrenuli ovaj posao. Neke stvari koje danas gledamo u hrvatskom gospodarstvu, prije svega tu mislim i na situaciju u Agrokoru danas ne bi bile tako teške. Tržišni položaj proizvođača poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda koji posluju u lancu opskrbe hranom jedan je od najznačajnijih ograničavajućih činitelja razvitka poljoprivredne i prehrambene proizvodnje u Hrvatskoj i to je nešto s čim se naši proizvođači na ovom neuređenom tržištu susreću već dvadesetak godina. Zbog toga mogu reći da smo i kao klub posebno ponosni što smo donošenje ovog zakona inicirali još tijekom prošle Vlade dok je ministar poljoprivrede bio gospodin Davor Romić. Naši stručnjaci i stručnjaci u ministarstvu jako su vrijedno i uporno radili na ovom zakonu i borili se protiv različitih lobija. S tim je nastavila i aktualna Vlada i to sa ove pozicije pohvaljujem. Primjer nepoštenih trgovačkih praksi sa kojima se naši proizvođači susreću je zakidanje od strane otkupljivača ili prerađivača putem netransparentne klasifikacije proizvoda pri otkupu, gdje se proizvođači susreću s tim da pristaju na ucjene i na jednostrano nametanje uvjeta otkupa i obračuna. Nakon toga slijedi neplaćanje, dugotrajno neplaćanje otkupljenih proizvoda na koju činjenicu ni jedan od proizvođača, odnosno rijetko netko od njih ima pravo na kamatu. A i kad ima pravo na nju ne usuđuje ju se naplatiti jer se mora poslije toga ponovno susresti sa otkupljivačem. Istodobno otkupljivači opskrbljuju proizvođače repr
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Na početku moje rasprave želim reći da će Klub Hrvatske seljačke stranke podržati predmetni tekst Prijedloga zakona jer se njime ustvari pored usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa pravnim stečevinama Europske unije ujedno i kvalitativno poboljšavaju postojeća rješenja a čije su manjkavosti uoči i tijekom dosadašnje primjene ovog zakona. Kako tekst ovog zakona pored ciljeva vanjske politike podupire i ciljeve na nacionalnoj razini o pitanju sigurnosnih mjera, tehničkih zahtjeva, rukovanja, skladištenja i drugih pitanja kojima se osigurava visoka razina zaštite ljudskog zdravlja i javne sigurnosti podržat ćemo da se Prijedlog zakona raspravi i prihvati po hitnom postupku. Ukratko ćemo obrazložiti razloge zbog kojih podržavamo predmetni tekst, ali ujedno želimo ukazati možda i na jedno otvoreno pitanje u vezi ove problematike. Razlozi zbog kojih podržavamo su sljedeći: prije svega zato što se iz priloženog materijala koji pojašnjava ocjenu stanja i osnovna pitanja koja zakonom treba urediti te posljedice koje će donošenjem zakona proistječi vidljivo sljedeće: Ovim se Prijedlogom zakona preciznije uređuje kategorizacija i promet pirotehničkih sredstava, utvrđuju starosne granice za prodaju tih proizvoda potrošačima. Osobe koje mogu rukovati različitim kategorijama pirotehničkih sredstava kao i vrijeme za njihovu uporabu i promet. Pored navedenog u području pirotehnike preuzimaju se europske norme te se provjeravaju sukladnosti osim ovog zakona sa drugim temeljnim zakonskim propisima. Preciznije se definiraju pojmovi: priručno skladište i pirotehničko sredstvo. Promjena je, promjena je dobna granica za kupnju pirotehničkih sredstava te je jasnije definiran postupak i način izvođenja glasnog pucanja. Slijedom navedenog smatram da je Prijedlog zakona pisan u namjeri i s naglaskom na povećanju očuvanja ljudskog zdravlja i javne sigurnosti više nego što je to bio slučaj do sada te se na taj način formi
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pa ja ću svoju raspravu evo, započeti, možda nije ovako primjereno, ali postoji jedna stara kletva "dao ti Bog da imaš pa poslije nemaš". Mislim da je ova kletva pala upravo na ovu Vladu iz koje je na vrijeme otišao onaj koji je mislio da ima i da dijeli kao Bog pa se evo, dijelilo i u ovome segmentu. Ovi koji su ostali došli su u situaciju da nemaju i oni danas kao što je tu i gospodin državni tajnik govorio, moraju biti i socijalno osjetljivi, moraju vidjeti kome će moći nešto i platiti, a u isto vrijeme došli su u situaciju i da plaćaju dugove rasipništva bivšeg vođe. I što sada? Da li su dovoljne upravo ove promjene zakona bez popratnih analiza, bez toga da vidimo tko je sve dobivao te beneficije, da li su ih svi trebali konzumirati? Mislim da je to jedno od pitanja koje je u prošlom razdoblju bilo prisutno, ne samo u ovome, nego možda i u nekim drugima, pa je pred izbore ono svi ćete dobiti ovo, svi ćete dobili ono, bez obzira da li to netko treba dobiti ili ne treba dobiti. I sada koje se to obveze ukidaju? Pa kaže da se ukida obveza državnog proračuna za financiranje prijevoza sredstvima redovitog putničkog javnog linijskog prijevoza za učenike srednjih škola koji su ostvarili to pravo. Je, ostvarili su pravo jer ovaj Sabor im je donio to pravo. Zatim sredstva za financiranje smještaja i prehrana učenika u učeničkim domovima. Govori se da je to 50% bi se trebalo smanjiti, odnosno 50% bi se trebalo plaćati, 50% će ostati. Ne znam zbog čega je bilo to, hajde idemo, dajemo svima. Zna se zbog čega. I dosadašnje zakonske obveze da se sufinanciraju škole koje provode alternativne odgojno-obrazovne programe. Znači, to su obveze koje je preuzeo ovaj Sabor, ova država, ovo ministarstvo i koje ćemo sada morati, koje će se ukinuti, a kome ostaju te obveze? Onima koji su ih i imali vjerojatno i prije, a to u prvom redu su roditelji. Vjerojatno će
Hvala lijepa. Evo poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege da se ne bi stekao krivi dojam dakle da su vladajući protiv ovakvog zakona ovaj Prijedlog zakona odnosno uopće inicijativa se razmatra u resornom ministarstvu već protekla tri mjeseca i sami smo mi upućivali prijedlog da se ovo regulira. Imali smo prošle godine izmjenu Zakona o sigurnosti cestovnog prometa koji je donesen u kolovozu i ovom pitanju treba pripremiti sveobuhvatno, kvalitetno a ne na način da nije ni definirano pitanje što je to romobil, da nisu definirane ni kategorije, da nisu definirani ni uvjeti koje trebaju imati i ispunjavati vozači romobila ni kategoriziranje vozila, ni niz drugih pitanja i pustiti legalizirati na cestu takav pristup bez dobre pripreme je loše. Prema tome, upravo je cilj da i ekspertna skupina koja je formirana i kroz rad i da kroz vrlo … vrijeme izađe sa cjelovitim prijedlogom i rješenjem. Hvala. Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Evo kao što sam uvodno već spomenuo nakon ove prošlogodišnje cjelovite izmjene Zakona o sigurnosti cestovnog prometa koji je zbilja evo već sada u primjeni pokazao brojne rezultate, brojna postignuća, povećao sigurnost. I ovaj prijedlog Kluba zastupnika Glasa koji je upućen u saborsku proceduru za izmjenom zakona, srž ovoga Prijedloga zakona je definiranje statusa električnih romobila i njihovih vozača u navedenom zakonu kao i propisivanje zakonskih odredbi koje se tiču njihove sigurnosti kao i sigurnosti drugih sudionika u prometu. Sasvim sigurno smatram kako je navedena vrsta vozila u rapidnom porastu dakle u našoj zemlji, ali evo i u cijelom svijetu brojne zemlje su tu već to definirale i to pitanje treba kvalitetno urediti i utvrditi. No zbog manjkavosti navedenoga prijedloga odnosno prilične nedorečenosti u brojnim područjima smatram da kako bi isti u ovom trenutku trebalo odbiti i pristupiti izradi prijedloga navedenoga zakona koji bi bio potpuniji, koji bi mogao jasnije definirati brojna pitanja koja se javljaju i koji
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine premijeru, gospodine ministre, dame i gospodo. Rijetka je prilika da vam direktno može u Saboru govoriti seljak, čovjek koji je potekao na selu gdje je stekao imanje i evo u Parlamentu se bori za dostojanstvo seljaka za dobrobit sela i gdje je svaka izgovorena riječ nađe svoju težinu i vjerujem kad bi nas bilo između vas sviju kako nas ima 152 bar 20 da bi bila ova interpelacija iskorištena na način da se govori o srži, o suštini stvari i na način kako ovom Parlamentu i priliči. Naime, ja vam prenosim zabrinutost sela, seljaka, obiteljskih domaćinstava, dijela prehrambene industrije koja s podozrenjem sluša, prati, u konačnici već je rečeno, razno raznim intervjuima, ja sem jedan bil od kojega su ankete ispitivane o značenju pregovora o kvotama, načinu pregovaranja, itd., i ankete su pokazale da smo zapravo mi počeli biti euroskeptici umjesto da smo proeuropski orijentirani građani. Ja vas uvjeravam i sljedeće. Naše selo, seljaci, robni proizvođači su duboko zagrizli u Europu, otišli u Europu i mimo političke integracije, mimo rasprave o jel nam treba Europa il ne, oni su sudionici tih procesa. Sudionici su bilo tehnološkoga napretka, bilo organiziranja proizvodnje i njih ne interesira naše političko prepucavanje ili politikanstvo. U tom smislu nego uvjete koji će nam se stvoriti. I zato dok raspravljamo o tomu ja stvarno apeliram na Vladu, na resorno ministarstvo da ne treba se bojati javnosti je li je ona na ovoj ili onoj strani nego treba na vrijeme pravilno pripremati, informirati, ako treba i educirati. Međutim, osobno onolko kolko ja znam, ako je zbroj 15 plus 10 25 i sve tu skupa zbrojano je više neg je bilo 15, jel, a ne bi trebalo rezultirati tom istom, tom istom brojkom, da to bude an gro pregovori i da to sve skupa se prihvati. Već je tu rečeno, a ja vas uvjeravam zadnjega razgovora u Mađarskoj Mađari, neko je drugu zemlju spomenul, meni je ona susjedna, imam dobrosusjedske o
To je teški lapsuz gospodine predsjedniče Sabora. Ali ću vam oprositti za ovaj put. Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovani gospodine ministre. Klubu zastupnika <PARTY>a je iznimno drago da je Vlada podnjela ovaj amandman i da se time konačno miče ova uredba koja je po nama bila doista neprihvatljiva a koja je kočila raspisivanje natječaja za nove koncesionare odnosno za nove operatere u fiksnoj i mobilnoj telefoniji. U vezi sa ovim zakonom ja ovdje moram istaknuti i činjenicu da je Hrvatska dobila pozitivniu avis, da u SAboru postoji i u hrvatskoj javnosti oko toga avisa poglavito u hrvatskoj Vladi. Ali ja sam si dao truda i pročitao djelove avisa kojio se odnose upravo na telekomunikacije. A tiču se upravo ove materije o kojoj danas rapravljamo, dakle o regulatorima i o pravu Vlade odnosno pravu države da raspisuje natječaje za nove operatere. Dakle u avisu doslovce stoji bit će potrebne izmjene i dopune zakona kako bi se prilično komplicirana shema odobravanja za nove operatere uskladila sa pravnom stečevinom Europske zajednice. Hrvatska još mora usvojiti ključne provedbene propise da bi mogla nastaviti sa liberalizacijom tržišta. Također Agencija za telekomunikacije mora postati potpuno neovisno regulatorno tijelo sa ovlastima i sredstvima za provođenje politike liberalizacije. Moraju postojati učinkoviti postupci provedbe odluke regulatora i djelotvorni žalbeni postupak itd. itd. Što se tiče ulaska na tržište Europska komisija je bila tu vrlo jasna i kaže: Stvarni rezultati u pogledu ulaska na tržište novih operatera u prošloj godini bili su vrlo slabi, međutim to nije samo rezultat manjkavih zakona i neučinkovitih ustanova. Otvaranje tržišta kaže Europska komisija u avisu ugroženo je zbog nedostatka političke volje. Dakle ponavljam, Europska komisija u avisu konstatira da je otvaranje telekomunikacijskog tržišta u Hrvatskoj ugroženo zbog nedostatka političke volje da se otvori telekomunikacijsko tržište. Ta činjenica koja je zaje
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo na kraju nakon cijelog dopodneva slušanja što smo sve imali reći povodom ovih izmjena, rekao bih samo nekoliko stvari. Čudi me toliko protivljenje izmjenama u članku 61. ako smo uz nekoliko rasprava, a i iz riječi državnog tajnika čuli da će u svakom slučaju to ubrzati samu proceduru donošenja, znači kod problema eksploatacije mineralnih sirovina, pozivanjem na članak 15. koji smo do sada imali gdje se koristilo znači u 9 godina dva kamenoloma su se uspjela registrirati. Znači u svakom slučaju ovo će poboljšati. Problemi oko podizanja višegodišnjih nasada opožarenom šumskom zemljištu i kako je rekao uvaženi kolega, opasna izjava ministra Čobankovića ovog proljeća, da bi trebalo zasaditi trajni nasad, znači vinograde na području koje je opožareno, a nakon požara u Dalmaciji što vidimo. Vidimo terase gdje su nekad bili vinogradi i gdje su nekad bili maslinici. I imamo drugu stvar, znači bez obzira ako se bojimo da će doći do smanjenja površina pod šumama, ako se taj dio zasadi, to nije točno. Ja dolazim sa područja ratom stradalog ispod Papuka gdje je u posljednjih 14 godina šume su preuzele pa neću pretjerati, ali negdje oko dvije i pol do tri tisuće obradivog zemljišta. Znači u posljednjih 14, 15 godina ono što je nekada bila livada, što je bilo obradivo zemljište danas su šume. Vjerujem da je na području Banije i u drugim dijelovima isto tako. Znači ne smatram i mislim da nije dobro reći da je takova izjava ministra Čobankovića opasna. Ono što će se u Dalmaciji iskrčiti makija i zasaditi vinogradi i maslinici, to je šuma preuzela u ovom dijelu gdje smo, gdje mi živimo na žalost iz razloga koji sam već rekao. A pošto su šume obnovljiv resurs, normalno je da se to tako događa. I htio sam samo reći još na kraju jednu stvar. Mi smo danas imali dosta podataka koje smatram da nisu točne, gdje se bojimo zbog sporazuma koji su potpisani, da ćemo prijeći ispod 35% površina pod šumam
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Donošenjem Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga iz 2007. godine učinjeni su prvi koraci na putu usklađivanja postojećeg zakonodavnog institucionalnog okvira s onim u Europskoj uniji vezano za regulaciju tržišta željezničkih usluga i osnivanje agencije sa svrhom zaštite sudionika tržišta željezničkih usluga čime se doprinosi stabilnim uvjetima poslovanja prema tržišnim uvjetima promicanja zdravog tržišnog natjecanja. Kako bi se osigurao ubrzani nastavak procesa usklađivanja željezničkih sustava s propisima Europske unije te s obzirom na prirodu gospodarskog značenja željeznice i potrebu osiguranja uvjeta u domaćem željezničkom sustavu za ravnopravno i konkurentno sudjelovanje na tržištu željezničkih usluga u Europskoj uniji posebno u dijelu regulacije tržišta željezničkih usluga a čime se kroz jačanje konkurencije nastoji postići veća kvaliteta pružanja usluga, smanjenje troškova te zaštita krajnjih korisnika predlaže se donošenje ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Cilj otvaranja tržišta na području željezničkog prijevoza je omogućiti svim sudionicima na tom tržištu da dobiju jednaku priliku u obavljanju usluga javnog željezničkog prijevoza uz jednake, transparentne i nediskriminirajuće uvjete pri čemu uspostava regulacije omogućava nadzor nad provođenjem zacrtanih ciljeva. Regulacija u tom kontekstu treba obuhvatiti djelatnost javnog željezničkog prijevoza a provodi je nadležno regulatorno tijelo koje je osnovano temeljem predloženog Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga čija je osnovna uloga osiguranja otvorenog i nediskriminirajućeg ponašanja između upravitelja infrastrukture i željezničkih prijevoznika na tržištu željezničkih usluga kako bi se na svaki način onemogućilo bilo koji slučaj diskriminacije i monopolističkog položaja te ... pristup prema željezničkim kapacitetima, kriterija, name
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, odnosno suradnici, uvažene kolegice i kolege. Dozvolite mi da sada na kraju nakon rasprave provedene od strane klubova veoma kratko zahvalim na sadržajnoj i bogatoj raspravi, da preuzmem u ime predlagatelja obavezu da ćemo za drugo čitanje uvažiti one prijedloge za koje ocijenimo da su korisni za poboljšanje zakonskog teksta i da ćemo vam u drugom čitanju ukoliko dobijemo vašu podršku dati još kvalitetniji zakon. Samo bih se kratkko osvrnuo na ono što je rečeno od strane Kluba <PARTY>-a, kada je od strane kolege Markovinovića rečeno da bi možda ured gradonačelnika trebalo zamijeniti ili da je možda pouzdanije poglavarstvo. Želio bih potsjetiti da je upravo Klub <PARTY>-a u raspravi povodom ovih istih zakona u prošlom sazivu inzistirao na tome da se poglavarstvo kao takovo ukine i da se uvede nešto što bi po prilici izgledalo kao Ured načelnika ili gradonačelnika. Kolega Vučić je kazao da je šteta što nije to ranije sa tim prijedlogom nije se izašlo, ja vjerujem da je tokom rasprave dobio odgovor dovoljno rano, ali očigledno sada još uvijek prerano. Naime, postoje naznake da bi se ova rasprava mogla još više otegnuti ukoliko se bude išlo prije toga na regionalni preustroj i riješavanja drugih pitanja decentralizacije i time praktički doveli čitavu priču na početak tako da naredni izbori budu provedeni lokalni po postojećem zakonu. Što se tiče rasprave od strane <PARTY>-a, zahvaljujemo što se rasprava proširila i na one segmente ova dva zakona o kojima mi nismo, u koja mi nismo intervenirali kao recimo u pitanje mjesne samouprave, pitanje velikih gradova, dakle politipski pristup čitavoj toj problematici. i ja sam uvodno i najavio upravo raspravu i o drugim segmentima, a ne samo o onome što mi predlažemo kao bitno. Kolege iz <PARTY>-a inzistiraju na prethodnom donošenju zakona o političkim strankama smatraju da je to jedan od preduvjeta da bi se i u lokalnoj samoupravi moglo napraviti odgovarajuće izmjene i zahvate. Mi smatramo
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa, kolegica se u svom izlaganju dotakla i volontiranja u školama, u osnovnim i srednjim školama i kolegica Roksandić isto je i prije toga, pa smatram to osobito bitnim pa bi nešto nadodala. Ja ustvari mislim da ne možemo reći da djeca mogu i u vrtićima volontirati ali da im trebamo svakako ukazivati na potrebe takvoga rada da svojim vršnjacima budu im pri pomoći ukoliko se radi o djeci sa invaliditetom, da svojim ukućanima, bakama ili dedi pomognu ukoliko su bolesni i nemoćni. To znači od najmanjih nogu razvijamo taj osjećaj pomoći i volontiranje. U školi svakako je to neophodno potrebno da uvedemo i uobičajeno ili obvezno volontiranje u osnovnim i srednjim školama, baš kako bi poticali da i u kasnijem životu isto to čine. I još jedanput bi svakako istakla tu potrebu volontiranja i potrebu svih udruga ustvari civilnog društva koji se bavi pomoći bilo kojim od ugroženih skupina. Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Odbor za Ustav i politički sustav raspravio je danas na sjednici amandmane na Prijedlog promjene Ustava Republike Hrvatske koje je podnijela Vlada Republike Hrvatske Klub zastupnika <PARTY>-a i zastupnik Dragutin Lesar. U pogledu amandmana jedan Vlade ministar pravosuđa i predstavnik Vlade predložio je jednu izmjenu i dopunu. Izvolite. Samo ukratko, da. To je amandman drugi i tu je većinom glasova sedam pet odbor predložio da Sabor prihvati ovaj amandman. Radi se o tome da posebnu skrb država posvećuje zaštiti hrvatskih branitelja, hrvatskih ratnih vojnih invalida, udovica, roditelja i djece poginulih hrvatskih branitelja. Odbor za Ustav je jednoglasno prihvatio prijedlog amandmana da se u članku 16. doda novi članak 16.a koji glasi savjetodavni, stručni i drugi poslovi obavljaju se u Uredu Predsjednika Republike u ustrojstvu i djelokrugu ureda uređuje Predsjednik Republike svojom odlukom, Ured Predsjednika Republike i stručne službe Vlada Republike Hrvatske, surađuju u obavljanju poslova od zajedničkog interesa, sredstva za rad Ureda Predsjednika Republike osiguravaju se u okviru državnog proračuna Republike Hrvatske. Jednoglasno u odboru. 7 glasova protiv, 5 za, Odbor predlaže da se ovaj amandman prihvati, dakle da se briše da Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske izvješćuje jednom godišnje Hrvatski sabor o radu sudbene vlasti, o izvješću se ne glasuje. Odbor dakle predlaže da se taj, većinom glasova, da se taj amandman Vlade prihvati. 5. amandman Vlade glasi, to je Odbor za Ustav je jednoglasno prihvatio ovaj amandman. On glasi: promjena Ustava stupa na snagu danom proglašenja, osim članka 4. u dijelu koji se odnosi na izvršenje odluke o predaji, doneseni sukladno pravnoj stečevini Europske unije, članka 25. i dodanih članaka 141.b, 141.c, i 141.b iz članka 28. ove promjene Ustava, koji stupaju na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji. Odbor za Ustav dakle jednoglasno. Odbor za Ustav je sa 7 glasova