EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Poštovana gospođo zastupnice. Ja ću ponoviti dakle da se u odnosu na čl. 93.odnosti samo na objavljivanje sadržaja koji potiču na nasilje ili mržnju, a posebno sadržaje koji potiču kaznena djela terorizma, kaznena djela u vezi s dječjom pornografijom, kaznena djela koja se odnose na rasizam i ksenofobiju. Ne mislim da bi bilo kakvo pozivanje na bilo kakvu osobu, pogotovo javnu osobu moglo se podvest pod ovako nešto. Dakle, znamo na što se ovo odnosi i ne bi bilo dobro interpretirati odredbe da će bilo tko interferirati sa onim što građani misle, bez obzira iznijeli to anonimno ili svojim imenom i prezimenom. Ovdje se radi o teškim kaznenim djelima za koja netko mora odgovarati. Poštovani g. zastupniče. Ja vas upućujem da pročitate čl. 93. i da još jednom pročitate čl. 93. Ja se nadam da ste ga pročitali iako nisam u to sigurna jer da ste ga pročitali ne biste ovo tvrdili. Dakle, u čl. 93.govori se o sadržajima koji potiču na kaznena djela terorizma, kaznena djela u vezi s dječjom pornografijom, kaznena djela koja se odnose na rasizam i ksenofobiju i to je to, ništa dalje i ništa manje i ništa više. Bez obzira je li takvih djela ima dva, tri, pet ili petsto pet svako treba sankcionirat i svako je iznimno štetno za naše društvo u cjelini.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo uvaženi gospodine državni tajniče, želim reći kako je dokaz da ovaj zakon dobro pripremljen i reakcije određenih udruga za zaštitu životinja, pa su se evo tako i meni obratili iz udruge prijatelj životinja, koji su posebno istaknuli da su izuzetno zadovoljni ovim zakonom. Međutim, imaju određene prijedloge i misle da bi se možda u još nekim dijelovima, neke odredbe možda mogle i malo poboljšati. Ja sam vam posijedila te njihove prijedloge, pa vas evo molim da ih razmotrite, pa ukoliko je moguće, ugraditi ih, odnosno, neke odredbe dodatno poboljšati da razmotrite je li moguće da Vlada ide i nekim amandmanom po njihovom prijedlogu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Gospodine Bebić, nije izvanraspravno vijeće potvrdilo odluku istražnog suca. Istražni sudac je donio rješenje o pritvoru a izvanraspravno vijeće je odbilo žalbu. A želio bih vas upozoriti na činjenicu da odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva, a to je nepobitna činjenica su takve da su upravo u raspravi ulazile u meritum stvari. Jer i same odluke ukazuju da se tamo raspravljalo o kaznenom zakonu, o točki 2., o točki 4. i vi ćete tvrdeći da ovaj Hrvatski sabor ne smije ulaziti i ne može ulaziti u meritum stvari prihvatiti ili ne prihvatiti odnosno staviti na glasovanje upravo te odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva koje su temeljene na raspravi o meritumu stvari. Unatoč tome što svi ti koji su dizali ruke na tom povjerenstvu, a prevagu ima, imaju zastupnici <PARTY>-a uopće nisu niti razumjeli, niti proučili, niti shvatili predmet i slučaj o kojem su glasovali.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega, na početku vašeg izlaganja postavili ste pitanje koje je legitimno, koja je to politika vlade koja će dovesti do boljitka život naših sugrađana. Jedna od njih sjetit ćete se bila je jako zastupana u javnom prostoru od strane vladajućih 2020., '21., a to su sredstva koja imamo na raspolaganju od strane europskih fondova, znači nekih 24 milijarde kuna. Možemo vidjeti da je to bila i velika prilika, a da o tome se danas gotovo ništa ne govori. A zašto se ne govori? Zato jer mi nemamo operativne programe koji su na snazi i to čekamo od strane Europske komisije već godinu i po dana, nije raspisan gotovo niti jedan natječaj, a to možemo vidjeti i na stavi u Ministarstvu gospodarstva gdje smo imali predviđeno 100 milijuna kuna, a to je smanjeno na, za 77 odnosno na 23 miliona.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, znamo koliko se dosada završilo investicija financiranih iz projekata EU za izgradnju ili obnovu dječjih vrtića te su se time proširili i kapaciteti. Prije nekoliko dana evo već smo čuli vlada je predstavila natječaj sufinanciran iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti u vrijednosti 1,22 milijarde kuna u okviru poziva izgradnja, dogradnja, rekonstrukcija i opremanje predškolskih ustanova. Stoga je moje pitanje, koliko će se povećati obuhvat djece odnosno koliko dodatnih mjesta u vrtićima možemo očekivati? Hvala.
Dakle idem od ove vaše zadnje replike. Slažem se s vama da će, bilo je i jeste i bit će uvijek koruptivnih radnji i uvijek će ih netko napraviti ali mislim da nam to ne daje u ovom trenutku za pravo da kažemo da sve zakone koji se u ovom Hrvatskom saboru donose donosimo samo zato da bismo dali nekome prostora dakle da se bavi korupcijom i da mu ta koruptivna djelatnost bude na prvom mjestu. One koji se time bave dakako treba sankcionirati. Slažem se s vama kad kažem, i to sam upozorila da su problemi uvijek pravilnici. U tim pravilnicima imamo definirano što i kako će biti. Mi to danas ne znamo, a moramo donijeti ili izglasati zakon koji okvirno govori o nečemu. Ja sam optimista i uvijek mislim da valjda svatko tko odgovara za nešto ide sa najboljom namjerom i vjerujem da je ovaj zakon napravljen ne s namjerom da se pogoduje kriminalcima i lopovima nego s namjerom da bi se hektari nekome dodjeljivali kapom i šakom nego stvarno uistinu s onom namjerom koju je zamjenica ministra jutros lijepo obrazložila. Da se ti pašnjaci daju onima koji imaju grla stoke ali koji nemaju pašnjake kako bi mogli dobiti poticaje. Evo, ja vjerujem a sad ako sam ja glupa pa vjerujem tamo onome kome ne bih trebala vjerovati onda je to očito moj problem. I nadam se da će onda drugi koji su pametniji glasati drugačije. Zahvaljujem potpredsjedniče doma i kolegi Sponzi na replici. Dakle, slažemo se da nam je strategija nužna, mislim da bi i ministar bio izuzetno zadovoljan i sretan ministar da je naslijedio poljoprivrednu strategiju jer bi onda dakle svi ovi zakone koje sad donosimo bilo ih u svakom slučaju lakše donijeti, sa manje odgovornosti, sa manje glavobolja ali dobro tu smo gdje jesmo. I podržavam vas evo u vašoj inicijativi da napravimo sve ili budemo uporni u traženju te poljoprivredne strategije kako bismo uistinu znali za slijedećih dakle nekoliko godina koliko bude strategija trajala što nam je činiti, ne samo mi nego dakle svatko onaj tko se misli i želi baviti poljoprivredom da i
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 773. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane, te oni postaju sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 99 glasova za donesen Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu. I idemo na zadnje, zadnju točku o kojoj glasujemo. Izvješće mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Damjana Vucelića, zastupnika u <PARTY>, molim predsjednika mandatno-imunitetnog povjerenstva g. Tušeka da podnese izvješće, izvolite.
Hvala lijepa. Pa ovaj amandman se povlači već od, već dvije, tri proračunske godine. Radi se u naravi o državnoj cesti 121, državna cesta koja izlazi iz auto-ceste Zagreb-Split kod Pirovca, ide prema otoku Murteru a koja je upravo u dijelu prolaska kroz općinu Tisno ostala praktično u stanju u kojoj se ne može nazvati primjerenom na opći karakter ostale ceste. To je upravo dio ceste koji je na neki način ogromna smetnja tijekom turističke sezone normalnom komuniciranju, normalnom prometu, normalnom saobraćanju ne samo vozila nego i ljudi koji prolaze. Uz potporni zid koji je nužno napraviti iz razloga sigurnosti, a već se više godina taj projekt kandidira općina Tisno je uložila i vlastita sredstva u okviru Proračuna upravo da se taj dio ceste poveže i na taj način da se državna cesta D-121 stavi u potpunosti u funkciju i da taj auto-put ima svoj prirodni karakter koji se može nazvati ukupnom prihvatljivošću te državne ceste jer na ovaj način kažem ona je u mnogočemu u zaostatku i nema onu funkciju koju bi trebala cesta imati, a to je da povezuje nesmetano, sigurno i da ima protočnost koja je nužna i potrebna. Zbog toga molim glasovanje.
Hvala uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjena državna tajnice, kolege zastupnici. U ime kluba <PARTY>-a Nezavisnih lista htjela bih se osvrnuti na već izloženi prijedlog Zakona o nabavi i registraciji oružja građana. Naime, kada se važećim Zakonom o oružju i važećim Zakonom o eksplozivnim tvarima upravo ta dva zakona isprepliću u dijelovima koji reguliraju poslovanje gospodarskih subjekata, odlučeno je da će zbog jednostavnije primjene i boljeg nadzora nad provođenjem ta područja regulirati posebnim Zakonom o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja koji bi spojio upravo ova dva područja. Odredbe iz važećeg zakona o oružju koje se odnose na promet i proizvodnju oružja, posjedovanje u prometu oružjem, popravljanje i prepravljanje oružja, prijevoz oružja i ispitivanje i obilježavanje žigom vatrenog oružja i civilna strelišta uz potrebne izmjene i dopune preuzeti će se Prijedlogom zakona o eksplozivnim tvarima, te proizvodnji i promet oružja. Kako bi ubuduće nakon izuzimanja navedenog Zakon o oružju sadržavalo samo odredbe koje reguliraju nabavu i registraciju oružja koje građani nabavljaju za civilne potrebe postupanje s tim oružjem i streljivom postupak u slučaju smrti vlasnika oružja, okolnosti pod kojima se od građana oduzima oružje i streljivo te nošenje oružja preko državne granice, a kako je te odredbe također potrebno djelomično izmijeniti i dopuniti zbog obuhvata materije koje će se izuzimati i mijenjati u Zakonu o oružju predlaže se donošenje novog zakona čiji će naziv biti zakon o nabavi i registraciji oružja građana. Prema ovom prijedlogu zakona sve vrste vatrenog oružja koje su nabrojane u direktivi o nadzoru, nabave i posjedovanju oružja svrstane su u dvije kategorije i to u kategoriju A u koju je razvrstano vatreno oružje, te direktivu B u kojoj je ostalo oružje kao i kategoriju C i D u kojoj je razvrstano oružje koje se nakon nabave mora prijaviti nadležnoj policijskoj upravi i kategoriju D za onu koju se ne mora prijaviti osim u
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Godišnje izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora za 2017. godinu koje se odnosi na razdoblje od 2. siječnja do 31. prosinca 2017. o kojem danas raspravljamo, sažima cjelogodišnji ukupni rad ovog odbora i ukazuje nama saborskim zastupnicima kako i koliko građani koriste ovaj institut s ciljem da nas upozore na moguće propuste, pogreške, nekorektnosti ili kršenja ustavnih prava od strane tijela vlasti, tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i pravnih osoba koje imaju javne ovlasti te stručnih službi. Treba napomenuti kako su često očekivanja građana od strane ovog odbora velika, a poslovničke ovlasti ograničene odnosno onakve kakve su propisane u članku 107. Poslovnika Hrvatskog sabora. Međutim važnost uloga ovog odbora tim je veća jer nam ukazuje da građani koji se obraćaju odboru odnosno Hrvatskom saboru znaju i imaju povjerenja da će im se u konkretnoj stvari i pomoći. U 2017. godini ukupno je zaprimljeno 707 slučajeva, svaki slučaj je zaseban i iziskuje posebnu pažnju i posvećenost na tome. Ovom prilikom zahvaljujem predanim djelatnicima u Odboru za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora na dobro odrađenom poslu jer gotovo svakodnevno komuniciraju s građanima bilo telefonom, telefaksom, elektronskom poštom ili osobnim kontaktom. Strukturu obraćanja nadležnom odboru može se iščitati iz materijala, ali radi naše javnosti koja nas gleda važno je istaknuti kako na područja je upućeno najviše predstavki i pritužbi pravosuđe i uprava njih 188, stambena komunalna i imovinskopravna problematika njih 69, socijalna i zdravstvena problematika te zaštita obitelji njih 39, ostala područja njih 3, rad i radni odnosi 5 slučajeva. U ovom razdoblju na koje se izvješće Odbora za predstavke i pritužbe odnosi održane su dvije sjednice na kojima su razmatrane predstavke i pritužbe karakterističnog sadržaja, upozoravalo se na štetne pojave od šireg značaja te se predlagalo poduzimanje konkretnih po
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici sa ravnateljem Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje! Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2005. godinu daje nam prikaz mirovinskog sustava u Hrvatskoj, daje nam sliku bijede u kojoj se nalazi najveći dio umirovljenika i daje nam prikaz rada i ustrojstva Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Svako otvaranje rasprave o ovoj temi budi kod umirovljenika nadu u iznalaženje rješenja koja će dovesti do povećanja mirovina. Polazeći od u izvješću konstatiranih veličina koje se odnose na milijun 498, 877 osiguranika u odnosu na milijun i 80 tisuća 571 umirovljenika što čini omjer 1:1,39 odnosno da na jednog umirovljenika dolazi 1,39 zaposlenih polazi od statističkih podataka koji govore da u Hrvatskoj nema gospodarskog buma niti značajnijeg povećanja novo zaposlenih, pa teško će se realizirati razumljiva nada umirovljenika o boljem životu. Sada već davne '95. godine, da podsjetim samo na jednog umirovljenika dolazilo je 3,68 zaposlenih. Ne tako davne '90. tri zaposlena na jednog umirovljenika, da bi danas taj omjer bio koji sam već spomenuo. S mijenjanjem omjera u broju mijenjao se i omjer mirovine u odnosu na prosječnu plaću isplaćenu u Republici Hrvatskoj. U '90. godini ona je iznosila 75% prosječne isplaćene plaće, a 31.12.2005. godine iznosi 41,80 ili po nekim drugim pokazateljima čak i 39%. Ako imamo na umu da je '99. godine prosječna mirovina iznosila 34,51 prosječno isplaćene plaće sada ona iznosi za nove umirovljenike i ispod 30. I tu ustvari nastaje problem na koji <PARTY> ukazuje ovih dana. Naime, od tada 1999. godine konstantno padaju mirovine tzv. novih umirovljenika, tako da sada njihova mirovina iznosi prosječno tisuću i 200 kuna odnosno 21% manje od one godine '98. Dakle, za 310 umirovljenika a 400 tisuća je pred vratima umirovljenja. I 2009. godine ako se ne ispravi nepravda jer tada je predviđen kraj mirovinske reforme prosječna će mirovina iznosit
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dobra je mogućnost što putem replika možemo raspravljati i o stvarima koje su ostale potpuno nedorečene u ovom trenutku, na koje nemamo nikakvo očitovanje predlagatelja, barem do sada a niti iz javne rasprave nije vidljivo kakav je stav predlagatelja. Primjerice ovo o čemu mi najviše raspravljamo, dakle o nemogućnosti da komunalna trgovačka društva ako bi ovakav zakon stupi snagu, ubuduće obavljaju i neku gospodarsku djelatnost, dakle taj famozni članak 36. stavak 3. bio je predmet dosta opaski i primjedbi u javnoj raspravi. Gledao sam ponovno 15 ili 16 primjedbi, sve u smjeru ukidanja te odredbe, ali doslovce sve, bez izuzetka. Između ostalog ukidanje te odredbe kao restriktivne za komunalna društva, kao opterećujuće za lokalnu samoupravu, traži i udruga gradova. Dakle udruga, krovna udruga gradova u kojoj vi vjerojatno imate pa blizu polovice gradonačelnika traži da se ta odredba izostavi iz prijedloga zakona. dakle, pretpostavljam da ćete uvažavati mišljenja vaših kolega i kolegica gradonačelnika ili gradonačelnica koji su dali taj stav. Dakle, očito je i krovna udruga i svi ostali koji su dali primjedbe od pojedinih komunalnih društava i udruga građana procijenili da je ovo loša odredba koja će imati loše posljedice za komunalne tvrtke, za lokalnu samoupravu, da će poskupjeti komunalne usluge, stvoriti dodatno zapošljavanje, obavljanje i nekih gospodarskih djelatnosti koje su nužne i vi to predlažete da se za to treba tražiti suglasnost ministra, za uređenje plaža. Za zašto dodatno restriktivno ići u tom smjeru? Do sada nismo imali potrebu da ministar u tom smislu intervenira. Zašto da 550 jedinica lokalnih samoupravi to traži?
Hvala lijepo. Mijenjati zakone uzimajući u obzir percepciju poslodavaca od administrativnom trošku zakona o zaštiti na radu je u najmanju ruku štetno, neozbiljno i neodgovorno. I ovdje je vlada trebala napraviti nešto potpuno drugačije. Koliko znam i to je državna tajnica i rekla, ušteda je sto tisuća kuna, znači nije 10 milijuna, nije 100 milijuna kuna, nego 100 000 kuna je ušteda ovog amandmana. A Odbor zaštite na radu je krucijalan kao mjesto dijaloga između poslodavca i radnika kada se nešto može desiti ili se nešto desi i to je način prevladavanja konfliktnih situacija. Ako toga nema drugi korak je inspekcija rada, a onda u tom nadzoru se može svašta desiti. Tih 100 000 kuna uštede će se potrošiti na nekih 10 ili 15 posjeta inspektora zaštite na radu gdje će biti i kazni, to je znači 10 puta 10 000 kuna kazne inspektora zaštite na radu će anulirati potpuno ovu uštedu umjesto kazne od 10 000 kuna da se održao i sastao odbor zaštite na radu i to riješio prije nego ste to nešto neželjno desilo. Osim toga u današnje vrijeme elektronske komunikacije Odbor zaštite na radu ne mora se održavati na jednom mjestu, mogu ljudi biti na različitim mjestima. Tražim glasovanje.
Smiješno? Nešto vam je jako smiješno. Meni da sam na vašem mjestu, ne bi bilo smiješno. Slažem se, ali morate uvest reda u dvoranu. Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Započeti ću dijelom vjerovanja. Vjerujem u uskrsnuće mrtvih i život budućega vijeka, amen. Ali ne vjerujem u uskrsnuće gospodarskih mrtvaca. Gospođo Opačić, nije istina da se ovdje ova Saborska vijećnica pokušava pretvoriti u sudnicu. Mi ovdje nikome ne želimo suditi, najmanje kolegama zastupnicima, najmanje nekoj drugoj političkoj opciji u kojoj ne gledamo neprijatelja, prema kojoj nismo neprijateljski nastrojeni, za razliku od te političke opcije dok je drmala Hrvatskom. Mi ne želimo unositi netrpeljivost u ovu Saborsku dvoranu. Mi ne želimo unositi razdor u biračko tijelo Republike Hrvatske, mi ne želimo dijeliti građane Hrvatske. Mi želimo nakon ove rasprave da iziđemo jednoglasni u stavu svih političkih stranaka da građani Hrvatske imaju pravo na istinu, da imaju pravo znati kako se troši proračunski novac hrvatskih građana. Ne želim labolirati nikoga od odgovornosti do 3. siječnja 2000. godine jer neki od govornika su ovdje spominjali kako je privatizacija vršena, ne znam, 93., 94. godine. Dakle, za vrijeme <PARTY>-ove vlasti. Želim da ovo povjerenstvo, ako se osnuje, a ja vjerujem da hoće jer svi klubovi su to podržali, dotakne se i tog razdoblja i pozove pred to povjerenstvo i one ljude čija je odluka, čija je moć bila presudna toga trenutka da se tada izvrši ta privatizacija i da se odrade neke radnje za koje mi danas tvrdimo da se nisu mogle odraditi. Ja osobno, a vjerujem i ovih 16 zastupnika, a nijedan zastupnik Hrvatske demokratske zajednice, a vjerujem i nijedna politička stranka u ovome Parlamentu neće stati iza nikoga, neće braniti nikoga i neće skrivati ničije nestašluke, da tako najblaže kažem. I prema tome, gospođo Opačić i kolege i kolegice zastupnici iz oporbenih stranaka, nemojte gledati sve to tako crno. To nije usmjereno protiv nikoga i protiv nijedne političke opcije. Usmjer
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa doista bi se iz ovog izvješća kad čujemo da su zatvori prekapacitirani i da je popunjenost u 2006. godini bila oko 140%, moglo pomisliti da pravna država funkcionira. Međutim, kad pogledamo strukturu zatvorenika onda se takva slika ozbiljno ruši jer su tamo, ja sam se sada sjetila bjelovarskog zatvora koji prilično dobro poznam jer ih posjećujem minimum jednom godišnje. Uglavnom su, to su petorci ili su to vrlo često gradski siromasi koji ne mogu platiti neke kazne. Ali moram vam reći da se susrećem sa doista, upravo zbog te prekapacitiranosti sa jednom situacijom kojom vam želim reći, a gotovo je apsurdna, a to je da traže vezu za odlazak u zatvor. Doista traže vezu. I to traže vezu za odlazak u zatvor zimi zato što tamo imaju sigurno grijanje i hranu. Ja mislim da to možete i vi potvrditi. A sjećam se i koliko je bilo gužve oko toga gdje će se graditi novi zatvor, koji će to grad biti? Pa se moguća izgradnja zatvora u Imotskom spominjala gotovo kao gospodarsko čudo. Htjela bih se kratko osvrnuti na upozorenja koja smo dobili od nevladinih udruga koja se bave stanjem ljudskih prava ali i pučkog pravobranitelja gdje se upozorava osim na ovu prenapučenost, nedostatak prostora, neopremljenost. Mislim da treba posebno upozoriti na nedovoljna broj liječnika i pravosudne policije. Pri tom nemam namjeru govoriti o bijegu za vrijeme određenih poslova koje zatvorenici po gradovima rade poput ponovo grada Bjelovara gdje rade na čišćenju ambrozije. Međutim, bilo bi dobro čuti što kažete o zatvorskim bolnicama i nedostatku Odijela za izvršavanje mjera obaveznog psihijatrijskog liječenja. Ja vjerujem da smo svi čitajući ovo izvješće osjetili posebnu brigu za ove maloljetne zatvorenike kojima je itekako potrebna pomoć u socijalizaciji. Ako pogledate tko su ti maloljetnici onda ćete vrlo često vidjeti da dolaze ili iz zapuštenih odgojnih situacija, iz nedovoljne brige roditelja ili se radi o žrtvama dilera. Bilo bi dobro čuti i koja su mogu
Hvala g. potpredsjedniče. g. Državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, dakle, potvrđivanje ugovora između hrvatske Vlade i Vlade talijanske republike o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka samo da kažem <PARTY> će podržati ovaj zakon, to je jedan u nizu, mi smo ovdje već ratificirali jedan niz takvih zakona, to je važno, važno je općenito, a posebno je važno između članica EU, a dodatno posebno važno između susjeda odnosno u ovom slučaju zapravo dvije zemlje koje ja bi rekla snose glavni dio odgovornosti za jedno malo, ali neobično i strateški i ekološki i u svakom drugom pogledu važno more, a to je Jadransko more. Dakle, kad govorimo o klasificiranim podacima najčešće mislimo na različite vrste obavještajnih podataka. Međutim, u ovom slučaju zapravo u tu kategoriju treba uključiti mnoge podatke koji se površinski da tako kažem odnose na zaštitu okoliša, na specifično zaštitu Jadrana, na kruzerski turizam u Jadranu koji je postao jedno ozbiljno sigurnosno pitanje, na Jadran kao globalnu turističku destinaciju. U drugom, drugoj grupaciji tema odnose se na nešto što je možda i jedan od gorućih u ovom trenutku ili barem svakako destabilizirajućih pitanja Europe, a to je izbjeglička kriza obzirom da je Italija na prvoj crti, a RH na drugoj crti, suočavanja, ne znam kako to da točno kažem, ali suočavanja sa izbjegličkom i migrantskom krizom, dakle ja bi rekla u prvom redu izbjegličkom što se tiče Sjevernoafričkih država ili država Južnog Mediterana odnosno Libije kao jednog od ljevaka kroz koji dolaze i izbjeglice i migranti, ne samo iz Sjeverne Afrike, nego i iz Supsaharske Afrike, nešto što je bez obzira na, na sve pokušaje zajedničkog odgovora bitno destabiliziralo Europu u zadnjih 6-7.g. Odnosi se i na Sredozemlje, kao regiju u kojoj se nalaze 2 od možda 5 ključnih kriza na svijetu u ovom trenutku, a to su Libija i Sirija, nalazi se i Alžir koji se približava još nije na razini ove vrste krize ili zapravo ekstremne situacije kakvu imamo u Lib
Hvala lijepo. Kolega Mesić, spominjete osječki slučaj. Naime, ne volim kad se spominje Osijek kao slučaj pa želim vas ispraviti, ovdje nemamo osječki slučaj, imamo samo politiku o kulturi, ali ono što mi predlažemo kao amandman, to je pozitivna praksa u ustanovama i institucijama. Prema tome, to bi najbolje pomoglo upravo i u prepucavanju lijeve i desne strane ali možda i u kriznim situacijama koje se mogu dogoditi na drugim lokacijama. No ovaj tekst nije usuglašen sa Osječko-baranjskom županijom i možda se iz tog razloga i pojavljuje ovaj problem.
Ja ću problemu pristupiti iz sasvim pragmatičke razine da bi se vidjela zapravo konsekvenca koja se ovim zakonom uvodi. A odpočet ću s te pragmatičke razine citatom jučerašnje rasprave gospođe Šuice, koja je zapravo potaknula jedan vrlo aktualan i gorući problem, a o kojem je govorila vrlo nadahnuto i mene je to impresioniralo. Gospođa Šuica je konstatirala da je naš osnovni problem u turizmu duljina, odnosno kratkoća sezone. I da je jedna od glavnih zadaća postojeće turističke kapacitete i način njihovog korištenja prevesti u cjelogodišnji turizam. Cjelogodišnji turizam gradi se na kulturnom turizmu, na kongresnom turizmu, na sportskom turizmu i na zdravstvenom turizmu, možda i na vjerskom. Dakle, to su elementi cjelogodišnjeg turizma. U čemu je čak i kada je vjerski u pitanju kulturno dobro osnova za cjelogodišnji turizam. Da bi kulturno dobro funkcioniralo i da bi kulturno dobro uopće moglo ostati kulturno dobro, svi mi znamo da ga moramo održavati pokatkada i rekonstruirati. I svi znamo da su za to potrebna odgovarajuća sredstva. Način na koji se stalno održava ili približno održava ista suma u sustavu, pri čemu se proračunska sredstva, dakle fiskalna zamjenjuju parafiskalnim sredstvima, a da se čak niti ne uzima u obzir inflacija, zapravo znači pad količine raspoloživih sredstava za održavanje materijalnih dobra. Znači posredno pad raspoloživih resursa za uvođenje cjelogodišnjeg turizma. I to je ono što je osnovna prepreka ovog zakona i to je ono što treba osvijestiti, zajedno sa činjenicom da je u nerazvijenim i da ne velim primitivnim zemljama, prvo što se reže u proračunskim poteškoćama su kultura, obrazovanje i znanost. A kultura, obrazovanje i znanost su ono na čemu počiva ne samo dobrobit ljudi, nego zapravo cjelokupni život jedne nacije, jedne političke zajednice kako god to želimo nazvati. I to je ono što zapravo brine i to je ono od čega ne možemo odstupiti i čemu ne bismo smjeli pristupiti stranački, nego što je rekao kolega konsensualan način. Mi bis
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Nisam mislio da ću o ovoj temi trebati nešto reći, ali ipak moram. U ime Kluba <PARTY>-a izražavam nezadovoljstvo sa ovakovim odnosima u Hrvatskom saboru. Ne ocjenjujemo dobrim ovakav karakter sukoba preko istražnih povjerenstava. Na jednoj strani idu međusobna prljanja, na drugoj strani derogiramo instituciju istražnih povjerenstava. Dakako, ja ovo ne govorim zato što mislim da treba išta prikrivati i da treba ikoga braniti. Tu vrstu insinuacija u ime <PARTY>-a s obzirom na naše stajalište energično odbacujem. Upravo stoga što je i zbog ovakvog ponašanja nas u Saboru i šire državnih dužnosnika bačena velika ljaga na državne dužnosnike, na političare. Ne vidim drugoga izlaza nego da preuzmemo obvezu da svatko od nas položi račun o porijeklu svoje imovine. To je jedini način, to je jedini način da pokažemo da nismo svi jednaki, da nisu svi političari lopovi i da izbjegnemo neproduktivni sukob preko istražnih povjerenstava. I ja u ime Kluba <PARTY>-a najavljujem zakonodavnu obvezu koju ćemo u roku od 2 dana predati ovdje u Saboru kojom se obvezuju svi državni dužnosnici da polože račun o stjecanju svoje imovine. I mislim da je to jedini način da izađemo iz rušenja vlastitog digniteta i digniteta najviših državnih institucija. I predlažem da oko toga bude makar politički konsenzus među nama. Dajmo malo sačuvajmo obraza i, rekao bih, pomozimo da i ovaj Sabor i Vlada i ostale institucije dobiju ugled kojega zaslužuju, a ne i oni među njima koji to ne zaslužuju. Zato mislim da je ovaj prijedlog <PARTY>-a razumljiv i ja molim da ga podržite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice. Znamo da poljoprivredna proizvodnja sjemena u RH doista ima dugu tradiciju, poglavito u Slavoniji i Baranji gdje je Poljoprivredni institut Osijek već preko 60 godina zauzima globalnu odnosno značaju ulogu na globalnom tržištu proizvodnje sjemena. Činjenica je da je zadnjih godina strane firme pokušavaju preuzeti to tržište i nameću se, zanima me kako će ove izmjene zakona odraziti se na velike proizvođače sjemena u RH i koliko će im pomoći da ponovno vrate tu ulogu svoju globalnih kažem proizvođača odnosno igrača na tržištu sjemena i u RH, ali i šire u cijeloj regiji?
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo na kraju posljednja rasprava dakle o ovoj temi je više-manje sve kazano pa ću nastojati biti kratak. Normalno da ću se zadržati na sektoru turizma i povećanju stope na ugostiteljske usluge i na smještaj sa 10 na 13%. I ja dolazim s područja razvijenog turističkog područja, područja otoka Murtera gdje je prošle godine ostvaren ukupan broj noćenja od milijun 200 tisuća noćenja i definitivno da nije dobro kada se diže stopa PDV-a u turizmu pogotovo u bilo kojem sektoru normalno a pogotovo u turizmu. Međutim prije nešto manje od godinu dana kada je Ministarstvo financija smanjilo stopu PDV-a na ugostiteljske usluge sa 25 na 10% to je bila jedna hrabra mjera s kojom se želilo povećati konkurentnost hrvatskog turizma i mogu se usuditi i reći da nijedna zemlja u okruženju dakle mediteranske zemlje Mediteranskog bazena ili EU nisu se odlučili za takvu drastičnu mjeru, normalno da je to uvelike pomoglo hrvatskom turizmu. Međutim sve te udruge poslodavaca, udruge ugostitelja, vi gospodine Boriću se možete smijati koliko god hoćete, vi ste danas 50 puta rekli da se ugostitelji nisu bunili, da, bunili su se kao što se i vi bunite i kao što vi politizirati ovu današnju temu. Niste ovako politizirali i hvalili onda kada je PDV sa 25% spušten, ne, ne, vi ste bili za ja to znam da ste vi podržali tu mjeru ali bili ste puno tiši nego što ste danas kada napadate. Dakle ako je PDV u turizmu ili preciznije za ugostiteljske usluge sa 10% povećan na 13% dakle za tri postotna poena i dalje s obzirom na prošlu godinu ta razlika 12%. Znači 12% je smanjen PDV i vi govorite kao u vašoj raspravi iz kluba <PARTY>-a i još nekih oporbenih klubova smo mogli čuti da je skoro to ugostiteljstvo, turizam, pansioni, kafići da su skoro zanemarivi za hrvatski turizam i hrvatsko gospodarstvo općenito što nije točno. Evo imate primjer s mog otoka, dakle u posljednjih 30 godina dakle od '80.-tih godina prošlog stoljeća nijedna veća turistička tvrtka hotel nije izgr
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, predmet današnje je dopuna Zakona o središnjem registru osiguranika su nepovezane uplate za mirovinsko osiguranje temeljem međugeneracijske solidarnosti znači prvog stupa. Znači te uplate stoje na privremenom računu, ima ih negdje oko 700 milijuna kuna, ali to je istovremeno 0,55% svih uplata navedenih doprinosa. Smatrate li da je postojeći način evidentiranja doprinosa putem JOPPD-a dobar način budući je on uveden još 2014. godine kao jednostavniji način i čak je tad zamijenio 6 obrazaca koji su se prije toga popunjavali. Sad imamo jedan jedinstveni obrazac JOPPD i gdje se prikazuju znači ukupno ostvareni primici po pojedinom poreznom obvezniku. Mogu li se ove nepovezane uplate smatrati na neki način i statističkom greškom koju je u ovom trenutku potrebno ispraviti jer ipak se radi o velikoj količini novca a sam obrazac je …
Kolega Reiner, postavili ste pitanje oko Nacionalnog vijeća i kazali ste da mi jasno kako ćete rotirati članovi Nacionalnog vijeća. I rekli ste k tomu da će se u to Nacionalno vijeće najvjerojatnije birati podobni. Ja bi se tu s vama složio jer mislim da je dobro da se izabere Nacionalno vijeće, mislim da je dobro da, i dobro napisano u zakonu što to sve Nacionalno vijeće treba raditi i da se ono sastoji od doista uglednih sveučilišnih profesora itd. itd. Ali ova dva osigurača da slučajno ne bi palo na pamet tim članovima Nacionalnog vijeća da oko nekih stavova imaju svoja mišljenja, su ovdje osigurana na dva načina. Prvo, što to imenuje Vlada, odnosno predlaže Vlada a imenuje Sabor. Jasno da će tu vladajuća većina uvijek imati svoje kandidate. A drugo, baš to što će se svake 2 godine 7 članova mijenjati i to ždrijebom, svake 2 godine jedan od članova će se mijenjati ždrijebom. To govorit da svaki onaj ko ne bude provodio ono što treba provesti, da će nakon 2 godine ždrijebom biti eliminiran iz tog Nacionalnog vijeća. Tako da dobra ideja oko stvaranja Nacionalnog vijeća, je dobra samo prividno jer ima 2 osigurača kako će ti ljudi morati doista provoditi ono što ministar, a onda jasno i vladajuća struktura misle. Ajde, s jedne strane to možda možemo i shvatiti, ali ovi osigurači su tu kako bi onemogućili bilo kakvo, nedozvoljeno da tako kažem, skretanje ili nekakvo svoje mišljenje, koje nije u skladu sa politikom.
Poštovani kolega, nisu nikakove gluposti. Dapače, prijavio i jedini koji je nastradao bio sam ja. Znate zašto? Jer onaj kog sam prijavio bio je prejak u odnosu na prijavu, a argumenti koji su bili sastavni dio prijave neoborivi. Jer ako ja kao osoba koja sam radila na nekim poslovima sudjelujem u postupku nabave i u odnosu na trenutne cijene postignem u pola manje. I onda bivam isključen iz tog daljnjeg postupanja, stavljen na led do raskida radnog odnosa, onda znate kroz šta osoba prođe u dvije godine. Znate, ono kad vam uzmu službeni mobitel, uzmu vam službeno vozilo, ne smijete komunicirati sa djelatnicima, isključi vam se Internet. Vi ste nitko i ništa tamo. A što se događa sa onima koji sudjeluju u tim poslovima? Ništa, oni nastavljaju raditi dalje. A znate zašto? Imaju dobar background, da. Jer neke stvari se ne mogu raditi kako se radi u Hrvatskoj ako vas nitko ne štiti, ne može. Jer ako se onu bakicu sankcionira na placu za tri glavice kupusa, onda se može i razbojnika koji će manut 10, 20, 30 milijuna kuna, a to se ne događa. A zašto se to ne događa? Mislite da je kriva revizija? Ne. Ljudi su svoj posao napravili kako treba. A tko je tome kriv? Mi. I kad mi počnemo o ovim problemima pričati na način da smo mi krivci ili sukrivci, onda smo mi počeli rješavati. Dakle, prvi korak rješavanju problema da ga mi priznamo. Da, imamo problem i to je naš problem. To nije problem nekog x, y, naš problem. A ja vam samo kroz osobni primjer, nije ovo jedini primjer, vam mogu pomoći da nađemo najbolje rješenje a ima ih. Ona su jednostavna, samo treba imati političku volju. Vi uvaženi kolega odgovarate na, zapravo replicirate, a stječe se dojam kao da vi niste građanin Republike Hrvatske, kao da se to događa negdje drugdje, kao da vi nemate apsolutno nikakvih informacija. A nekako ja osjećam da imate puno više informacija o svemu ovome čak i od mene i od mnogih ovdje kolega. Kome je upućena sad kritika, kome se obraćam, vladajućima ili nevladajućima? Pa tko je bio do jučer
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažena kolegice Perman, istina je da se pojavljuju tu i tamo ustaški simboli na koncertima i raznim priredbama ali to po mom mišljenju sporadična je i marginalna stvar koja se često zloupotrebljava kako bi se u javnosti, kako našoj, tako i stranoj stvorio dojam kako smo mi i dalje narod u kojem se veliča fašizam. Što u stvarnosti nije točno. A i vi kolegice doprinosite svojom neodgovornom raspravom i stvarate takav dojam u javnosti što vam ne služi na čast. I molim vas da ne činite takve stvari jer to šteti ugledu Hrvatske u svijetu.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovani kolegice i kolege. O neravnopravnosti i nejednakoj dostupnosti vrtića svoj djeci u RH, osim što cijeli dan raspravljamo i imamo uvid u podatke, svakodnevno zapravo i svjedočimo toj činjenici u svom okruženju. Svi poznajemo u svom susjedstvu roditelje koji nisu dobili mjesto u vrtiću i osjećaju se zapravo kao građani drugog reda jer svako dijete bi trebalo imati pravo na vrtić. Svjedoci smo da unatoč izgradnji novih vrtića iz programa ruralnog razvoja ili drugih izvora financiranja, vrlo često u istim tim vrtićima nema dovoljno mjesta za upis sve djece u vrtiće. Liste čekanja su dugačke, ali su i dugotrajne. Tako zaineresirani roditelj može čekati godinama, može proći cijelo rano odrastanje djeteta sve do predškolskog odgoja, a on svoje mjesto nije uspio dobiti. Ovdje je konkretno primjer u gradu Požegi gdje su liste čekanja za upis u gradski vrtić godinama već 150 do 200 djece. Govorimo o spremnosti lokalne sredine za financiranje boljih uvjeta za djecu i zaposlenike, a vrlo često zapravo prioriteti lokalnih čelnika govore drukčije. Sad već imamo u Požegi 3. gradonačelnika koji moli za strpljenje roditelje, a godine prolaze. Imali smo izgradnju montažnog vrtića u Požegi, obećanje da se isti može nadograditi ukoliko bude potrebno, no nakon 5 godina ipak imamo izjave da nije moguće taj isti vrtić nadograditi te da se planira izgradnja novog na mjestu nekadašnjeg vrtića koju lokaciju su vladajući ranije proglasili neprimjerenom. Dok se tako rješenja i vrti se vladajući zapravo u krug, paušalno se rješenja nude, a godine prolaze. Dio je ovo šireg problema i senzibilizacija lokalnih čelnika za potrebe djece. Iako je intencija da svako dijete ima ravnopravno pravo na pohađanje dječjeg vrtića, bez obzira na socioekonomska obilježja, nažalost to sada nije dostupno bez obzira što se tiče dostupnosti, pa kriteriji koji se uvode, koji su vezani za ranjive skupine će donekle omogućiti upis
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, državna tajnice, kolege zastupnici. Predloženi zakon dio je paketa iz područja radno socijalnog zakonodavstva kojim Republika Hrvatska ispunjava obvezu prema usvojenim pregovaračkim stajalištima iz poglavlja- 19. Socijalna politika i zapošljavanje. Cilj zakona je priznata potraživanja u stečajnom postupku što brže i uspješnije isplatiti u kratkim rokovima, kako bi se izbjeglo daljnje osiromašenje radnika. Stoga je u cilju što uspješnijeg povrata alimentiranih potraživanja radnika stvoriti kvalitetne institucionalne pretpostavke kroz buduću Agenciju za osiguravanje radničkih potraživanja kao garancijsko tijelo koje preuzima sva procesna prava stečajnog vjerovnika u odnosu na preuzeta potraživanja. Fond za razvoj i zapošljavanje pri ostvarivanju svojih vjerovničkih prava, očito nije postigao zadovoljavajuće učinke, tako da su posljedice za period proteklih 5 godina ne naplaćenih 65 milijuna 281 tisuća 309 kina, tj. potraživanja prema poslodavcima u stečaju. Ovako slabu efikasnost fonda najviše su osjetili radnici koji su se zatekli u stečajnom postupku. Nažalost, najčešće stečajni postupci su usporeni, dugotrajni, neefikasni iz raznoraznih razloga, pa čak i zbog pojedinačnih interesa pojedinih stečajnih upravitelja čiju efikasnost i poštenje u provođenju bi češće morao kontrolirati viski Trgovački sud. Dosadašnja iskustva su pokazala da fond kao institucija nije pravni oblik koji može osigurati zaštitu radničkih prava do određenog socijalnog minimuma, ali i regresno u stečajnom postupku naplatiti te iznose iz stečajne mase. Zbog tih svojih nedostataka i pravnih zapreka fond nije uspijevao iz stečajne mase naplatiti svote koje su isplaćene radnicima. Agencija će djelovati kao javna ustanova na koju će se primjenjivati svi propisi koji uređuju rad i poslovanje ustanova. Iako je javna ustanova samostalna pravna osoba osigurani utjecaj i nadzor njezinog rada oda strane zainteresiranih socijalnih partnera na tržištu rada jer je upra
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnik Radoš naveo je netočno da je porez na dobit veći porez nego što je porez na dohodak. Ja ću samo evo iz jedne informacije Ministarstva financija reći podatak pa neka se informira zastupnik. Realizacija poreza na dohodak u 2007. godini biti će oko 10 milijardi kuna, 9,9, a realizacija poreza na dobit znači zajedno onako po starom zakonu kako su ga ubirale i jedinice lokalne uprave i samouprave i država biti će negdje oko 7,7 milijardi kuna. Stoga je gospodin zastupnik netočno naveo. Isto tako i stvarni rad Vlade koji je ocijenio na kraju kroz ocjenu proračuna kojeg neće donijeti <PARTY> ja mislim da je najbolji odgovor da je od početka rada ove Vlade upravo disciplinom ubiranja i poreznih prihoda, a i disciplinom trošenja sredstava ukupni gabariti proračuna su povećani za gotovo 28 milijardi kuna.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, pozdravljam i predstavnike Ministarstva pravosuđa koji su prisutni na ovoj sjednici i uvažene kolegice i kolege. Danas raspravljamo o Prijedlogu odluke o imenovanju glavnog državnog odvjetnika odnosno glavne državne odvjetnice. Svi smo upoznati s činjenicom da je 19. veljače glavni državni odvjetnik podnio ostavku na tu dužnost i da smo tada dakle krenuli u izbor novog državnog odvjetnika odnosno stvorena je potreba izabrati osobu koja će obnašati dužnost glavnog državnog odvjetnika. Do ovog izbora imali smo jedan zakon koji je bio na snazi dugi niz godina i po kojemu su do tada birani, do sada birani glavni državni odvjetnici, danas sam u raspravama kolega prethodnika čuo dosta kritika upravo na transparentnost ovoga izbora dakle za glavnog državnog odvjetnika. Moram odmah na početku svoje rasprave reći da se treba samo prisjetiti kako su birani prethodnici, pa ne tako davno izabrali smo i g. Jelenića po istom dakle principu, ranije smo birali i g. Cvitana i g. Bajića po istim pravilima i tada 2013. g. nije istican prigovor netransparentnosti i neko bi se i uvrijedio da smo im spočitavali pravo da dakle pozicija u ono vrijeme koje je narod izabrao, da im osporavamo pravo da biraju glavnog državnog odvjetnika. Moram napomenuti da su ove izmjene zakona koje su stupile na snagu 1. rujna 2018. g. ukoliko se ne varam, zaista doprinijele transparentnosti ovog postupka, unijele su javni poziv koji je raspisan od strane DORH-a 11. 3. 2020. g., svi pristigli životopisi i programi odnosno prijave na taj javni poziv, proslijeđene su Vladi RH, znamo u kakvim okolnostima se ovaj izbor dogodio, znamo da smo suočeni sa najvećom pandemijom u posljednjih 100 i više godina i Vlada RH reagirala je na način da nije otezala sa izborom glavnog državnog odvjetnika, dakle u najkraćem mogućem roku formirano je povjerenstvo od premijera i 5 ministara koji najčešće surađuju, komuniciraju dakle sa sustavom pravosuđa i tako povjerenstvo dakle saslu
Hvala potpredsjedniče. Evo slažem se u mnogočemu sa kolegicom Nedom ali sam htjela još napomenuti da su sredstva prve faze u potpunosti iskorištena, što je vrlo značajno, 100% su iskorištena i to je dobro i trebalo bi pozvati i za ovu drugu, znači nakon potpisivanja ovog sporazuma sve one i ove predložene ali i sve one koji su u početnoj fazi, u određenoj fazi pripreme dokumentacije, da to učine, da kandidiraju za ovaj program svoje projekte jer što prije se realizira, ovo je zajam, znači bitno je što prije povući sredstva jer su nam onda i učinci puno brži i puno vidljiviji. I još nešto, značaj ovih sredstava, i ovih sredstava je u tome jer ona predstavljaju u biti jednu jezgru sa kojom se može početi osmišljavati i veći projekt ne samo mali. Ovo je jedna jezgra sredstava na koju se mogu dodati i dodaju sredstva Vlade Republike Hrvatske, jedinica lokalne samouprave, Fonda za regionalni razvoj Republike Hrvatske ali i europskih fondova i učinci ovakvih projekata i ovog zajma su puno veći kada su dobro osmišljeni. Evo, hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Iako mi nije namjera reagirati svaki puta, jer inače bi vjerojatno ja potrošio daleko najviše vremena, iako meni uistinu je u interesu da se odgovori na sve one netočnosti. Međutim nemoguće je odgovarati za sve napise u člancima. Poštovana gospođa zastupnica je vrlo mudro to moram priznati, sve što je rekla, citirala novine. Ali je to napravila na jedan vrlo selektivan način znate. Citirali ste samo ono u novinama što ste htjeli i što vam odgovara, jer npr. i zato sam se prvenstveno javio jer o drugome je bilo riječi i možda ću na kraju reći. Na primjer, je objavljen je članak u jednim novinama veliki na naslovnoj stranici o tome da je meni predavanje odbilo jedno veliko sveučilište. Hvala Bogu ja sam predavao na svim vodećim svjetskim sveučilištima i to ubuduće isto tako mogu čak na tome još kada sam bio mladi docent. Međutim, štovana gospođo zastupnice ja ovdje imam pismo od dekana odjela koji me je pozvao u kojem prihvaća moju ispriku za nedolazak i kojom me poziva da kad god ja to mogu, dođem i održim predavanje na tom istom sveučilištu. Ispravak u novinama je objavljen, a znate kako je sa ispravcima. Negdje malo na dnu stranice je objavljen ispravak kojega vi naravno niste stigli pročitati i znači kada baratamo novinskim natpisima kao argumentima, naći ćemo se svi u vrlo nezgodnoj situaciji. Jedne su se novine meni ispričale, upravo zapravo te iste novine. To niste doživjeli često puta u zadnjih 15 godina, ali su se ispričale. Ovakovim malim slovima, uvjeren sam da to nitko od vas nije primijetio i zato ja samo plediram da razdvojimo pisanje u novinama od argumenata. Hvala.
Zahvaljujem uvažena potpredsjednice Hrvatskoga sabora, zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo ovo današnje popodne uglavnom rješava neke tehničke zakone koji nisu reko teške naravi, teške prirode, lako se složiti s njima i podržati. A naročito kada govorimo o ovom Zakonu o obaveznom osiguranju vozila onda čovjek najviše nauči o njemu kada mu se dogodi nešto tako pa kada ima problem pa onda kada ne zna kako ga riješiti. Tu nije uopće nikakav problem kod ovog zakona jer i u javnom raspravi nisu zaprimljene nikakve primjedbe na njoj. Osim toga dolazi do usklađenja sa Direktivom 2009/103 Europske unije koja sada to rješava na jedan normalniji način jer normalno da je svima nama u interesu koji imamo osigurana vozila da u slučaju nezgode naša osiguravajuća kuća pokriva troškove drugom vozilu, drugom osiguraniku ako njegovo vozilo isto tako nije osigurano. Međutim, puno više nas boli ona situacija kada učestvujemo u takvoj nezgodi gdje mi imamo osigurano vozilo, nismo krivci a krivac je vozač vozila koje nije osigurano onda su daleko veći problemi i daleko teže je to sve skupa rješavati i onda moramo to tužbom utuživati, tražiti potraživanja. I dok dođemo do svojih novaca prođe vremena i vremena. Znači u ovom zakonu ima pravo naknade štete za neosigurano vozilo kada je na njemu počinjena šteta a isto tako osigurana osoba gubi pravo naknade štete ako je ona prouzrokovana obijesnom vožnjom a to je i dokazano. Intencija zakonodavca je bila da se smanji broj vozila, neosiguran vozila na cestama međutim, sigurno isto represivna mjera o kažnjavaju u visini od 5 do 50 tisuća kuna kazne za takve neodgovorne vozače sigurno je daleko djelotvornija. Evo toliko ukratko. Klub Hrvatskih laburista će podržati ovaj zakon.
Poštovani kolega Mikulić, drago mi je vas slušati i drago mi je čuti da ste bili u privredi, da ste radili čak onda i u inspekciji. Meni je to drago, međutim ova moja, malo prije moja rasprava je bila upućena na inspektore koji su radili to što su radili, što smatram da uvijek nisu oni niti krivi. Ja osobno nikad ne podržavam nikakav privredni kriminal gospodarstvu. Ja sam taj koji želim da svi budu ravnopravni, svaki gospodarstvenik a ne samo neki podobni i neki ljudi koji su koristili ovu državu kao bankomat. Ja u ovo postavljam pitanje, a znamo svi, čitamo kroz medije, kroz novine od milijun do 180 milijuna ljudi su dužni poreza ovoj državi. Pitam se šta su radili ljudi koji su bili na vrhu Poreznih uprava i što im se to desilo. Druga stvar, za vrijeme gospodina Linića je represivni aparat bio na male poduzetnike, na neke kafiće, na neke nebitne stvari, gdje se to televizija snimala, zatvarali se trakama i tako-tako, je li konobar imao 5 kuna ili 50 kuna viška već je bio kriminalac taj poduzetnik. Znači, kod nas se sve radi da bi se samo represivni aparat predstavio kao da mi dobro radimo, a milijarde nam cure sa drugih strana. Ja bih želio da mi budemo malo odgovorniji prema tim koji puno kradu, ali svakako i ovi koji malo kradu. Ne tražim ja nikakve privilegije bilo za koga, ali da u ovoj državi budemo jedino pravna država i da kažemo dosta svemu ovom što se do sad radilo, a moramo priznati bilo je grešaka sa svih strana. I da se posebno male poduzetnike koji su danas u velikim, velikim krizama dadne se malo tolerancije pa ti inspektori isto bi mogli imat tolerancije ako je čovjek 4 dana između nove godine nije prijavio radnika, pa sam bi trebao shvatiti … dobru namjeru. Ja osobno nisam jedan dan, jer Internet nije radio mojoj kćeri, pa sam išao na sud zbog toga. Jedan dan naplaćeno. Možete mislit to, jedan dan Ali inspektor traži zakon, a te zakone moramo nekako prilagoditi. Hvala.