EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Šašlin. Ako se prisjetimo početka nastajanja Sjevernoatlantskoga saveza kada su 4. travnja 1949. u Washingtonu 12 zemalja potpisale ugovor i time osnovale današnji NATO koji danas je narastao na 30 država članica, pod agendom i ciljem očuvanja slobode i zadržavanja stabilnosti i napretka, vidimo da upravo to i Švedska i Finska žele. Ulaze zbog očuvanja svoje slobode, zbog stabilnosti i napretka. Nažalost RH nije imala tu privilegije 90-ih kada smo stvarali svoju državu na žrtvi, na krvi smo, mi nismo bili članica NATO-a i zato evo nažalost danas imamo i Ovčaru i 150 masovnih grobnica i iz toga razloga moramo znati što je to i ne dozvoliti da se to više ikada ponovi na području Europe.
Hvala vam, predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče, da ne budemo samo kritični, znači meni su dvije stvari posebno drage, čl. 12, u pitanju izobrazbe, dobro, tu ste stavili sve ljude koji su završili Agronomski i Šumarski fakultet, tako da to je logično i meni posebno važan, čl. 71, pčele, dakle, u vremenu kada pčele vrše ono svoje poslanje, ja bih rekao, jer znamo koliko su važne da se tada zabranjuje uporaba pesticida, no ono dakle to je dobro, to je dobro. No ono što bih vam htio, što bi htio vas pitati, što je sa lažnim pesticidima, sa fake proizvodima i zar nije i to trebalo biti ugrađeno u zakon, možda nije pa mi objasnite, s obzirom da su tu veliki problemi. Dakle, o pesticidima koji nam dolaze izvana, o fake pesticidima, oni nanose veliku štetu.
Hvala. Svoje pitanje sam htjela uputiti gospođi Kosor, no budući da je ona očigledno imala drugog posla ja bih molila gospodina Polančeca da mi odgovori na pitanje. Naime, standard građana se urušava iz dana u dan i to je definitivno činjenica koju nema smisla uljepšavati i poricati da nije tako. Famozna mjera vraćanja cijena kruhu, mlijeku i ulju na razinu prije poskupljenja pomogla je vjerojatno u pranju nečiste savjesti ove Vlade a nažalost nikome od hrvatskih građana. Poskupio je naime i dodatno poskupljuje iz dana u dan čitav niz drugih proizvoda a najavljena su još i nova poskupljenja hrane. Što je na to sve radila Vlada? Osnovala je povjerenstvo, Povjerenstvo za hranu, Povjerenstvo za energiju, onda ono smiješno Povjerenstvo za cijene. U svakom slučaju, ništa bitno. Što je povjerenstvo donijelo? Stratešku odluku sastat ćemo se, kad su bili na sastanku u siječnju "sastat ćemo se u ožujku". Šta imamo od toga? Ništa. No, povjerenstvom se definitivno ni ne rješava problem nego se problem rješava jednom mudrom makro-ekonomskom politikom koju ova Vlada očigledno nema. Moje pitanje glasi hoće li u svom prepoznatljivom stilu se sada osnovati novo povjerenstvo za praćenje onog Povjerenstva za cijene, ili mislite neke konkretne mjere poduzeti u smislu poboljšanja ekonomske situacije odnosno povećanja standarda građana u našoj zemlji? Zahvaljujem se, ali naravno nisam zadovoljna na odgovoru, vama su krivi svi drugi, osim hrvatske Vlade. Baš dobro što ste spomenuli sušu, jer žalosno je da mi svake godine moramo moliti Boga da se ne dogodi nekakva elementarna nepogoda, a znamo da navodnjavanje, odvodnja, da su to stvari u koje Vlada treba ulagati kako se ne bi upravo dogodila ta velika šteta u kojoj onda morate davati novce. Zadovoljna sam utoliko što niste okrivili <PARTY> i našu gospodarsku politiku za ono što vi radite loše.
Hvala lijepo. Evo dakle, kolegice govorili ste o prevenciji već od prvog osnovne. Ja bih samo ponovila i naglasila jedan dio našeg zaključka kojeg smatram izuzetno važnim, a to je onaj dio koji se radi o prevenciji već u vrtićima. Dakle, već u vrtićima se može prepoznati određena patološka ponašanja kod djece, određena patologija koja, posredno prepoznati patologiju u obitelji prema onome kako se dijete ponaša, tako da u biti smatram to jednim od dobrih dijelova ovog zaključka upravo taj dio o prevenciji. Jer znamo i sami da je prevencija u stvari na kraju kad se podvuče najjeftinija i najbolja za društvo jer roditelj kojem je dijete recimo stradalo, pretučeno nije sigurno nikakva utjeha kada mu se kaže da je mjerama Vlade smanjeno ne znam ni ja maloljetnička delikvencija za 4,27% ili tako nešto. Dakle, njemu to ne znači puno ako mu je dijete stradalo. Žao mi je što je ova interpelacija naša će se odbiti, ali iskreno se nadam da će Vlada i ministarstvo odnosno u njoj ipak prepoznati neke zanimljive stvari koje će moći primijeniti pa makar i prikazati kao nešto svoje, svoju ideju. Nama će satisfakcija biti to da će se stvari oko maloljetničke delikvencije ipak popraviti na bolje.
… dame i gospodo. Odbor za useljeništvo Hrvatskog sabora raspravio je na 19. sjednici održanoj 21. ovog mjeseca prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu s prijedlogom projekcije Proračuna za 2007. i 2008. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 15. studenog 2005. godine. Odbor je proveo raspravu o stavkama Državnog proračun na kojima se određuje sredstva namijenjena useljenicima, iseljenicima, Hrvatima u Bosni i Hercegovini i hrvatskoj nacionalnoj manjini ili hrvatskim nacionalnim manjinama. Predstavnik predlagatelja, odnosno gospodin ministar ukratko je obrazložio prijedlog Državnoga proračuna i istakao da po prvi put sadrži sve prihode i sve rashode. Ukupno povećanje Proračuna za 2006. u odnosu na Proračun za 2005. godinu iznosi 3 milijarde 949 milijuna kuna. Članovima odbora je napomenuo da bi se dodatni rashodi mogli pokriti jedino povećanjem poreza. Sredstva namijenjena Hrvatima u Bosni i Hercegovini, hrvatskoj manjini i za obrazovanje djece i hrvatskih državljana u inozemstvu nisu smanjena. Dodao je da Vlada neće podnijeti svoje amandmane na prijedlog Državnog proračuna, eventualna povećanja nekih sredstava, nekih stavki mogla bi se odrediti rebalansom proračuna ako ga bude bilo. Članovi odbora su iznijeli mišljenje da bi sredstva određena za hrvatsku nacionalnu manjinu koja su sada na stavkama resornih ministarstava trebala objediniti stavkom Vlade Republike Hrvatske, a raspodjelu sredstava vrši Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2006. godinu s projekcijom Proračuna za 2007. i 2008. godinu. Hvala.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Razmatrajući sve pozitivne i negativne aspekte Prijedloga zakona o proglašenju Nacionalnog parka Kopački rit ovom Visokom domu kojeg su predložili kolege zastupnici Ivica Pančić, Mato Gavran, Josip Leko početkom prosinca 2004. godine, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice ocijenio je ovaj prijedlog nedorečenim i u ovom trenutku neprihvatljivim. Tim više jer predlaže načine zaštite bez prethodno provedenih potrebitih postupka i objektivne analize posljedica po lokalno stanovništvo, poljoprivredu, gospodarstvo, lovni turizam, općine i gradove u kontaktnoj zoni pa onda i sam park prirode Kopački rit i njegove, ono što je nesporno prirodne vrijednosti. Važeći Zakon o zaštiti prirode donesen je u prethodnom sazivu Hrvatskog sabora 2003. godine i on definira Nacionalni park kao citiram: «prostrano, pretežno neizmjenjeno područje kopna i mora ili kopna ili mora iznimnih i višestrukih vrijednosti koje obuhvaća jedan ili više sačuvanih ili neznatno izmjenjenih ekoloških sustava, a prvenstveno je namijenjeno očuvanju izvornih prirodnih vrijednosti», završen citat. I park prirode Kopački rit zaista je sa svojim biljnim i životinjskim svijetom i svojim ekološkim sustavima hrvatski biser prirode. Područje iznimnim, i iznimnih i višestrukih vrijednosti koje zauzima površinu od 23 tisuće 896 hektara, ali a to je sasvim sigurno i područje na kojem je ljudska pamet i ruka kontinuirano radila i djelovala u nastojanju upravo očuvanja izvornih prirodnih vrijednosti. Još tamo krajem 18. stoljeća, a osobito dvadesetih godina 19. stoljeća ovdje su se počeli dakle na prostoru Kopačkog rita graditi prvi nasipi. 1980. godine podignut je glavni obrambeni nasip dužine 60 kilometara koji na sreću priječi svako godišnje plavljenje gotovo trećine Baranje. U zaštićenom dijelu izrađene su kilometarske mreže kanala za navodnjavanje negdje blizu tisuću kilometara, a još 70-tih godina prošlog sto
Poštovani predsjedniče Vlade, jasno je i po vašem rejtingu i po medijskim napisima da je vaš medeni mjesec što se tiče građana i medija prošao. Naime, nakon što ste stupili na dužnost premijera u manje od godinu dana uspjeli ste podići cijenu struje, iako HEP posluje sa dobiti. To je valjda razlog kako biste ga lakše privatizirali. Plaćamo skuplju cestarinu 10%, pa se hvalite kako je porastao prihod HAC-a, a kad izbije požar koji nazivate atraktivnim i zanimljivim vozači se zbog vaše brige, nebrige ministra skoro dave od dima i vatre jer ne želite podići rampe. Ugostiteljima ste PDV sa 13% povećali na 25%. U Splitu podižete prirez na maksimalni iznos itd. itd. I sad u toj poplavi nebrige za standard građana do nas dolazi vijest i i o poskupljenju vode. Molim vas da i kao predsjednik Vlade decidirano meni i cjelokupnoj hrvatskoj javnosti odgovorite d ali će doći do poskupljenja vode za naše građane, ali i za gospodarstvenike. Zahvaljujem. Tražim i tako pisani odgovor.
Mislim da odustaje ili? Ne prihvača se, ali mislim da i odustaje. Ne? Dobro. Ne prihvača i obrazloženje je dodavanje riječi “drugoj” podrazumijevalo bi da je svaka zemljana cesta javna cesta što ne mora biti slučaj. Ne prihvača se. Obrazloženje: Zakon se nigdje posebno ne, Zakonom se nigdje posebno ne regulira promet old timer vozila stoga za takvu definiciju nema potrebe. Takva vozila sudjeluju u prometu pod jednakim uvjetima kao i sva druga vozila, a u slučaju organiziranih priredbi primjenjuju se odredbe članka 184. do 192. Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Popravljene su odredbe o privremenoj registraciji tako da se vozilo može registrirati na rok koji se želi i po isteku privremene registracije ne mora se vratiti registarske pločice do godinu dana tj. do nove registracije, članak 249. i 250., stavak 5.
Osnivanje vojnoga sveučilišta je jedna prednost koja će se iskazati na vojno-obrambenoj industriji. Naime, mi do sada nismo imali mogućnost korištenja sredstava EU uopće po pitanju niti razmjene pojedinih kadeta, programa, nego isključivo u okviru naših međusobnih ugovora i sporazuma koje imamo sa partnerima saveznicima. Međutim, pojavom Europskog obrambenog fonda u kojem je prva komponenta istraživanje i razvoj, znači prvi, prvi, prvi pristup uopće obrambenom fondu koji će bit na raspolaganju idućih 7.g. je upravo kroz istraživanje i razvoj i mi do sada nismo imali kao takvi mogućnost jer smo radili u suradnji sa civilnim institucijama. Kroz ovako jednu specijalizaciju mi sjedamo upravo sa našim gospodarstvenicima i kroz podršku Ministarstva obrane, dakle jedan triple helix model dolazimo do razvoja buduće proizvodnje vojno-obrambene odnosno opreme koja će služit obrambenoj sigurnosti. Uvaženi saborski zastupniče, moram naglasit da evo upravo kroz saborski odbor i rad sabora uvaženi saborski zastupnik Miroslav Tuđman je dao izniman doprinos u kreiranju odnosno korekciji ovoga postojećeg, postojećeg zakona i mnogo puta je bila prilika upravo u ovim saborskim prostorima razmijeniti mišljenja po pitanju budućeg funkcioniranja sveučilišta u saboru. I moram se isto tako složit da ima izniman doprinos u svemu tome kod informiranja sveučilišta da bi sutra to trebalo bit još na jedan poseban način.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče i kolega Đujiću, govorili ste o određenim pohvalama i ja ću se priključiti tim pohvalama jer doista u Državnom zavodu za statistiku rade ljudi koji su od struke. No, ono što ste vi rekli to je najbitnije. Politika se u to ne smije, niti se ikad smjela miješati. Zato imamo podatke koji se ne slažu sa recimo podacima njemačkih statističkih zavoda. Dakle, mi govorimo o broju iseljenih u Njemačku o jednom broju, a Njemci govore, a nekako sam sklon ili skloniji vjerovati sređenim državama kao što je Njemačka da oni imaju točnije podatke što se tiče ljudi koji su iselili iz Hrvatske. Dakle, politika treba maknuti se apsolutno na bilo koji način iz te institucije gdje rade pošteni stručni stručnjaci i ljudi i tada će podaci biti takvi da se ni jedna politika neće moći igrati, nego će se moći sa egzaktnim i točnim podacima ili pohvaliti ili posramiti. Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče <PARTY>, kolegice i kolege, osvrnut ću se u nekoliko rečenica na dio ovog cijelog plana, a tiče se moje osobne struke, ja sam naime geograf po struci i pratim kretanje stanovništva gotovo već mogu reć 30.g. i bavim se time kroz povijest, a i kroz sadašnjost. Bilo je najava o uvođenju registra stanovništva, možda sam ja negdje to u ovoj cijeloj gunguli oko novogodišnjih i božićnih blagdana zametnuo, ali ne znam, evo prije nego što nastavim jel se s tim ide ili ne ide jel rasprava moja je u principu na tu temu, dakle da li se s tim stalo ili nije, samo kratko molim vas da ili ne, ide li se, nakon popisa, loše, vrlo loše. Popisi stanovništva 1991., 2011., 2001., '81., '71. su rađeni po metodologiji iz Austro-Ugarske, popis stanovništva iz 2011. ne odgovara istini, vi to kao statističari morate jako dobro znat, dakle razina pogreške + -10%, mi imamo disproporciju u broju birača i u broju stanovnika odnosno punoljetnih stanovnika, dakle tu nešto ne valja. Popis stanovništva davno kad su se radili, kad su se počeli raditi, 1857. je bio prvi popis stanovništva
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodin zastupnik je kazao ova Vlada zajedno sa <PARTY>-om je grobar Hrvatske poljoprivrede. Gospodine Grubišiću stavka za poljoprivredu za 2011. godinu u proračunu je ostala ista čak nešto i veća u ovako teškoj krizi i situaciji, isplaćeno je preko 300 milijuna kuna za elementarnu nepogodu, a vi pričate kako smo mi grobari Hrvatske poljoprivrede u Osječko-baranjskoj županiji, prepolovljena je stavka za poljoprivredu, što bi se desilo da vi dođete na vlast u Hrvatsku. Ne bi bilo poljoprivrede. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo, uvaženi kolega Tonči Tadić vjerojatno je u svojoj raspravi zabunom rekao da je pretplata 60 kuna. Pretplata je 60 kuna ako ste korisnik T-HT-a. Ako ste korisnik neke druge mreže onda je pretplata 80 kuna. Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege zastupnici, poštovani predsjedniče Vijeća Hrvatske agencije za telekomunikacije. Moji prethodnici koji su govorili, ja ću se pridružiti njima kad su rekli da se ova rasprava odvija u krivo vrijeme. Naime znamo da je ovo vrlo interesantna rasprava za sve naše građane i za sve korisnike usluga telekomunikacija, a znamo i to da se računi telefoniranja iz mjeseca u mjesec povećavaju i da su nam ustvari u većini slučajeva veći od računa Hrvatske elektroprivrede. Da ne govorim od računa vode i onog ostalog bez čega jednostavno nema života. Na telekomunikacijskom tržištu u Republici Hrvatskoj još ima mnogo stvari koje treba dovesti u red. Među prvima ja bih napomenuo ipak zaštitu potrošača. Poštovani kolege pretplata THT-u od 80 kuna, ako niste pretplatnik THT-a, ako ste pretplatnik THT-a plaćate pretplatu od 60 kuna. Mislim da više je jednostavno nedopustivo. I ovime želim reći i uputiti apel gospodine predsjedniče Vijeća za, Hrvatske agencije za telekomunikaciju vama da učinite sve da se ta pretplata ukine. Drugo poštovana gospodo osobno sam i sam radio na svom priključku na fiksnu mrežu. Postavljali smo stupove, kopali kanale te postavljati u istu traku za uzemljenje i pored toga platili tada još 1500 tada njemačkih maraka za priključak telefonskog broja. Pa recite vi meni danas da li mi koji smo radili taj posao i koji smo platili priključak od 1500 maraka imamo mogućnost da budemo ako ništa drugo dioničari na tržištu telekomunikacija odnosno u THT-u. Smatram da bi i to bio jedan od poslova koje upravo ova agencija treba uzeti u obzir i da znamo što ćemo raditi ubuduće. Jer nemojmo si dozvoliti da danas u našoj demokraciji, u demokratskom društvu da ne možemo
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine pravobranitelju, kolegice i kolege. Evo želim u nastavku rasprave ukratko upozoriti na neke aspekte kršenja ljudskih prava o kojima i vi govorite u svom izvješću o pojavama diskriminacije za prošlu godinu, zato što smatram da vaše upozorenje ne bi smjelo proći nezapaženo i želim zapravo reći da smatram kako su, kako je evidentno da su prava građanki i građana Republike Hrvatske na mnoge načine u mnogim aspektima ugrožena, ponajprije želim danas govoriti o tome da u Hrvatskoj zapravo više nema besplatnog obrazovanja, barem onog visokog, da u Hrvatskoj se također komercijalizira i komercijaliziralo se zdravstvo i zdravstvena zaštita i da se zapravo urušavaju mnogi elementi socijalne države, a pod egidom i u korist privatnih interesa nekolicine onih koji su zaposjeli javna, odnosno zajednička dobra. Takav jedan neoliberalni koncept naravno nije naša posebnost, on je generirao … nejednakosti u društvima diljem svijeta, ali dakle nadam se da ćemo u potrazi za novim odgovorima na te nejednakosti dovesti, doći do toga zapravo da se ogromna razlika između manjine bogatih i većine siromašnih dokinu. U Hrvatskoj kao što sam već rekla se na žalost još uvijek i sustavno mnogo toga što je javno, ako hoćete državno privatizira i pokušava podčiniti interesima nekih klika i lobija, i pokušava se zapravo privatizirati kako bi se tobože osigurale efikasnost i podigla kvaliteta usluga, a zapravo se radi o tome da se, da pojedinci ostvaruju ogromne zarade, pružajući usluge koje bi trebala pružati država, poput kao što sam već rekla obrazovanja dostupnog svima bez razlike ili kvalitetnog i dostupnog zdravstva ili zajamčene mirovine, i upravo i u ovom izvješću se govori o tome da je u hrvatskom društvu razina socijalne nepravde nepodnošljivo visoka, da nema društvene solidarnosti i da je raslojavanje ponajviše i ponajprije socijalno raslojavanje izuzetno. Hrvatska se osim toga neravnomjerno razvija, kvaliteta javnih usluga na žalost izrazito
Poštovane potpredsjednice, kolegice i kolege. Ne bih htio da se rasprava svede na tri učesnika ili ovo pitanje aktualno je važno svim. Ali mislim da u svom izlaganju neću moći zaobići one stvari koje su bile ovdje veće jer daju donekle krivu sliku pogleda na izvješće samo. Prije svega, kratkoća izvješća je doista rezultat nerada ali ne gospođe Orešković i sadašnjih članova povjerenstva već ranijeg sastava i ranijeg načina tretiranja povjerenstva za sprečavanje konflikta interesa. Možda da je drukčije počeo ja ne bih podsjećao na to ali treba podsjetiti kako je povjerenstvo nastalo i koji su otpori u radu povjerenstva postojali. U početku možemo reći da se radilo i o nesnalaženju, kad se podcjenjivalo ali unosono i u lijevim i u desnim klupama Sabora se podcjenjivala potreba za donošenje takvog zakonodavstva. Ali ubrzo nakon toga je uslijedila nova faza. To je bila faza opstrukcije. Već u prvom sastavu povjerenstva bila je naglašena njegova politiziranost i zapravo njegova imobilnost, nemogućnost da doista djeluje. Tada nije se ni spominjala mogućnost da bi se ostavka ili slično uvrstilo u sankcije koje može predložiti povjerenstvo. U tom trenutku povjerenstvo kad smo već kod pravnika je raspravljalo više o imunitetu, izgledu značke člana povjerenstva. Međutim ni to nije bilo sve. Kasnije smo došli do toga da ovdje od saborske većine predloženi dužnosnici koji su bili čak i predsjednica povjerenstva koje su bile osobe proglašene ne stranačkim kandidatima. Ne samo da nisu ništa napravile u djelovanju povjerenstva nego su čak završile za optužbe za nečasna djela u pritvoru i istrazi. Zbog toga se nama zapravo desilo da smo mi nekoliko godina proveli bez pravog rada povjerenstva te novo izabrani članovi povjerenstva imaju tu opterećenje i dužnost ispraviti to što se dešavalo, što se desilo, dešavalo duži niz godina a bila je drukčija saborska većina. Velika promjena nastupila je činjenicom zapravo početka pregovora sa EU i vrlo aktivnim stavom Europske komisije i njenih
Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2015. o novoj hrani, drugo čitanje, P.Z.E br. 186, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2015. o novoj hrani. Utvrđujem da jednoglasno, sa 117 glasova za, donijet navedeni zakon. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Prva točka danas je Konačni prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 178. Evo, ruke su u zraku, poštovani kolega Petrov. Izvolite.
Hvala lijepo. U cjelini se ne slažem sa svim ovim što ste vi u ime <PARTY>-a iznijeli, a nabrojit ću samo neke stvari koje mislim da treba istaknuti. Jedna je da je taj zakon, prijedlog zakona izigravanje referenduma, što naprosto nije točno i po odluci, odnosno dopisu Ustavnog suda. Drugo, vaše pitanje obitelj, što je to? Ne bih bio toliko pretenciozan i ne bih se nikada usudio odlučiti što je nekome obitelj, mislim da je to stvar osobnog osjećaja. Dalje, rekli ste da je posvajanje, da se tu kroz ovaj zakon provlači posvajanje djece što naprosto nije točno i to je diskriminatorno u ovom zakonu jer osobe, homoseksualne osobe, homoseksualni parovi nemaju pravo kroz ovaj zakon posvajati djecu, mislim da je to diskriminatorno. Onda ste rekli da se ovime diskriminiraju bračni drugovi, izvanbračni drugovi i bračna zajednica, što isto tako nije točno i rekli ste da bi se taj zakon trebao odnositi na prigovor savjesti, to znači da bi recimo i matičari mogli iz prigovora savjesti ne vjenčavat heteroseksualne osobe jer osjećaju da to nešto njima smeta ili osobe sa plavom kosom, crnom kosom, plavim očima ili crnim očima.
Uvaženi kolega Jovanović vidi se da imate dugo staža, bespkrajno u politici, da volite druge ocjenjivati. Dakle, nemojte suditi druge da ne budete suđeni. Ovo je Sabor, ovdje može svatko reći što misli, ali vi se uzdižete iza svega toga, docirate i držite predavanja. Jel' tako? Ali ponavljam vam što sam rekao, proteklih dvadesetak godina i vi ste sudionik toga. Vi ste kreirali ono manje vidljivo nasilje prema ženama u Hrvatskoj i od toga se ne može oprati, iako biste vi željeli sa da i ne, tako ste naučili raditi. Ali tako više ne ide gospodo. Vrijeme je za neke nove ljude. Uvaženi kolega Grbin ako vi niste do sada raščistili sa time što je ideologija općenito bez obzira odnosila se na ovo ili ono, onda u minut vremena nemojte očekivati da vam ja ovdje držim predavanja. Vi ste mladi čovjek političar. Na žalost mislim da ste došli premlad u ambijent gdje se stvarala ideologija na raznim segmentima i očito je taj virus sve zahvatio. U tom kontekstu nemam namjeru bavit se ideologijom, objašnjavat te stvari nego uopće želim skrenuti pažnju upravo da ovo društvo treba deideologizirati i okrenuti se, ne papirnato štititi žene nego ih stvarno zaštititi, a ja sam točno pobrojao što treba napraviti. Dakle, nećemo hraniti jedni druge ideologijom nego konkretnim rješenjima.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, ove izmjene zakona izuzetno liberaliziraju postojeći zakon, uklanjaju stvarno preveliko administratiranje, ali oprez, oprez u svim slijedećim aktima koji se donose zbog transparentnosti. Moramo znati u svakom trenutku od, počevši od javne nabave tko je izabran, na koji način je izabran po kojim cijenama, a kasnije kad se i isplaćuju sredstva za što je točno i koliko novaca i za koju kuću, koju zgradu, koju ustanovu isplaćeno. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, ja bih ispravio navod gospođe Antičević. Ona je rekla da je problem ove Vlade u vjerodostojnosti. Ja mogu reći da je ova Vlada vjerodostojna i da je predsjednik Vlade vjerodostojan, kao i naši ministri. Naime, gospođa Antičević napravi jednu pretpostavku, od te pretpostavke napravi istinu i onda govori o toj istini. Mislim da je ministar Žužul ispravno postupio što se obratio Državnom odvjetništvu za mišljenje jer se sada ovdje rasprava odvela da se sudi Državnom odvjetništvu što je dalo takvo mišljenje.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodo ministri i suradnici, štovane kolegice i kolege. Evo, i ja sam imao namjeru odustati u cilju što promptnijeg donošenja ove diskusije međutim, definitivno sam ponukan obratiti se ovom Visokom domu sa par riječi. Svima nama je jasno da proračun je jedna vrsta kontinuiteta i bez tog kontinuiteta kao što je i u životu sve kontinuitet ne može se ni govoriti o proračunu. Ovaj proračun koji nam predlaže Vlada Republike Hrvatske je isto nastavak nečega i on je ustvari umjeće mogućeg ... tog umjeća mogućeg je zadala Vlada koje je otišla sa vlasti. Upravo stoga je i bitno govoriti o tome kako su nastale prenesene obaveze. Ovdje sada pomalo ispada da tih obaveza uopće ni nema. Da su se sastali bivši i sadašnji premijer, oni su se lijepo dogovorili, zaključili da tih obaveza nema i stvar gotova. Međutim, kada smo malo zavirili u papire, ispostavilo se da toga jako puno ima. E, sada ili je nešto skrivano ili je nešto ugovoreno nakon razgovora. Ja mogu govoriti o segmentu u kojem radim a to je zdravstvo i rekao bih, iskoristio priliku gospodinu Staziću što je to revanšizam. Kao ravnatelj liječilišta Topusko imao sam priliku doživjeti da je bivši ministar zdravstva smanjio limit liječilišta Topusko u odnosu na 2002. godinu za 2003. godinu 54%. Tako da je 120 ljudi trebalo završiti po tome na ulici. Međutim, ta srestva nisu bila maknuta sa proračuna i preraspodjeljena na neku drugu poziciju nego su bila raspodjeljena onim specijalnim bolnicama na čijem su čelu bili ravnatelji iz vladajuće stranke u to vrijeme. I to je činjenica, dokazivana. Isto tako, nikako ne mogu prihvatiti činjenicu da uvaženi kolega Stazić raspravlja o zdravstvenim djelatnicima i o tome kako će djelatnici KBC Rebra preživjeti sa 27 tisuća kuna. On mora znati da zaposlenici u zdravstvenim ustanovama žive od svoga rada a ne od proračuna. Žive od toga što naprave i obave, što fakturiraju prema Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje i što naplate od toga a ne
Gospodine državni tajniče, mi i dalje ostajemo pri svome zaključku jer da je tomu tako kao što ste vi rekli, niti Vlada ne bi donijela zaključak koji je donijela, a to je da je zadužila sva nadležna tijela državne uprave da u okviru svog djelokruga poduzmu odgovarajuće mjere da se otklone nepravilnosti, niti bi izvješće pravobraniteljice imalo gotovo 300 stranica gusto tipkanoga teksta. Mi smatramo da je osim zaključka Vlade koji je gotovo identičan zaključka Odbora za Ustav koji u biti govore da tijela državne uprave trebaju raditi svoj posao, a očito je po izvješćima pravobraniteljice da ga ne rade. Smatramo nužnim donijeti zaključak koji bi obvezivao Vladu da konačno nešto i napravi. Stoga molimo glasanje.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega. Govorili ste o potrebi zapravo odnosno o ideji da samo onaj tko je prolazi dalje dostavlja uvjerenje. Mislim da je i zanima me vaš stav da je ovdje možda propušteno ići prema tome da zašto bi uopće dostavljali uvjerenje kada su to uvjerenja koja su u okviru državne uprave pravosuđa i do kojih se može doći po službenoj dužnosti, dakle što mi nedostaje također u ovom zakonu. I tu se slažem s vama da je to propust što ide u jedno čitanje. Mi ne stignemo raspraviti, ne stignemo neke institute koji su mogli poslati drugačiju poruku. Pa mi ovdje govorimo o prijemu državnih službenika, govorimo o informatizaciji državne uprave, a onda kažemo trebate dostavljati. Dakle ako ne možemo u okviru državne službe i državne uprave osigurati informatički protok dokumenata, pa kako ćemo to onda ponuditi građanima? Dakle to je jedna stvar. Druga stvar je, radili ste u sustavu. Dakle, s jedne strane ovdje se kaže rasteretiti ćemo odbor pa neće rješavati o statusnim pitanjima, odnosno samo će rješavati o statusnim pitanjima službenika a sve drugo ide redovnim sudovima. Pa mi smo u zemlji u kojoj svakodnevno radnici ne mogu ostvariti svoja prava jer je pravosuđe u tom kontekstu vrlo sporo. Poslodavci ne znaju na čemu su jer dugo traju sporovi a sada ćemo ih ovdje opteretiti sa desetinama tisuća predmeta godišnjih odbora državnih službenika. Pa ljudi će, mislim mi umjesto da ih rasterećujemo i da građanima kažemo biti će vam lakše i jednostavnije postupanje mi ćemo jedan naš unutarnji problem, ja kada kažem mi, govorim mi koji ipak jesmo u sustavu nekakve državne vlasti, državne uprave, preseliti vani na redovne sudove i onda će neki radnik čekati još koju godinu duže na rješavanje svog spora jer smo mi rekli da trebamo rasteretiti odbor pa ćemo opteretiti redovni sud. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Kovačević je kazao da je ova Vlada neozbiljna jer je predložila Hrvatskom saboru donošenje Zakona o boravišnoj pristojbi i Hrvatski sabor je usvojio taj zakon jer kolega Kovačević smatra da taj zakon neće polučiti rezultate koje Vlada očekuje. Ja ga moram demantirati i kazati da je ova Vlada ozbiljna i da je taj zakon polučio izvrsne rezultate osim što je turistička sezona najbolja do sada. Samo jedan mali podatak za otok Vir na kojem živim. Ove godine uprihođeno je oko 500 tisuća kuna od boravišne pristojbe više nego prošle godine. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zastupnici. Iako je program Republike Hrvatske o pridruživanju Europskoj uniji sveobuhvatna materija i složena i u svakom slučaju valja o njemu u cjelovitosti raspraviti, ali zbog ekspeditivnosti dozvolite da se ograničim samo na jedan njegov dio koji se odnosi na socijalnu sigurnost hrvatskih građana, a u dijelu koji se zove umirovljenici. Naime, držimo da ovaj dio ovoga programa ne sadržava ni u najmanjoj mjeri potrebe, želje, zahtjeve i prava hrvatskih građana budućih i sadašnjih umirovljenika. Naime, ovdje se govori da je reforma mirovinskog sustava nastavak poboljšanja fiskalne i socijalne održivosti mirovinskog sustava. Ne analizira se da li uopće postoji održivost. Ne komparira se to sa održivosti u drugim zemljama i ne znamo kako to u Europi prihvaćaju građani Europe. Ova konstatacija da se radi o poboljšanju nastavka fiskalnog dijela to je u redu, to je moguće. Međutim, sa aspekta socijalne održivosti mirovinskog sustava u svakom slučaju to ne stoji jer jedno je sa drugim u suprotnosti. Naime, smanjenje fiskalnog dijela izdvajanja za mirovinski sustav iz bilo kojih razloga nužno dovodi do smanjenja prava a što znači i visine mirovinskih primanja i to je jedno sa drugim u suprotnosti. Dalje, ovdje se govori u pozitivnom smislu da je izmijenjena formula za usklađivanje mirovina sa stopom rasta prosječne plaće što je nedvojbeno upućivalo na mogućnost da takva odluka na neki način poništi efekte ranije započete mirovinske reforme. Opet se jednostrano pristupa ovom problemu i nemamo komparaciju kako to izgleda u zemljama Europske unije s kojom mi usklađujemo zakone. Mislim da su tamo malo drukčiji odnosi i da mi jednostavno nismo sagledali ovu problematiku isto kao što smo nekako vrtoglavo i krenuli u mirovinsku reformu bez ozbiljnih analiza posljedica koje ona donosi i koje će još donijeti. I to je okarakterizirano u ovom programu kao nešto pozitivno i dobro. Ja se slažem da je dobro da proračunska izdvajanja se norma
55 minuta ako se ne varam, točno je prošlo otkako je kolega Pupovac započeo sa svojom raspravom i poslije ovoga ja osobno smatram da se svi zajedno trebamo ispričat hrvatskoj javnosti zbog načina na koji dok oni očekuju da mi tražimo rješenja za izlazak iz sve veće krize u kojoj se nalaze hrvatski građani, raspravljamo o ideologijama, o prošlosti i ispadne da baš nas briga za sadašnjost, a o budućnosti da uopće ne govorim. Jesam ja za to da, to je opće poznato i stav je to i naše stranke, da se komunistički zločini ne zaborave. I jeste pokrenuli gospodine Pupovac, vi ste pokrenuli jednu vjetrenjaču koja je sad otišla u tom smjeru krivom. U raspravi ste se dotakli biti ove točke dnevnog reda. Ovo je trebao biti prilog tome da promijenimo nešto na bolje u životu običnih hrvatskih građana, ne samo kroz kažnjavanje kaznenih djela teških ubojstava koja su temelj za ajde ona prva karika ka promjeni Ustava. Dotakli ste se i drugih tema i referenduma i naših inicijativa o tome da iskoristimo mogućnost promjene Ustava za poboljšanje života i kroz decentralizacija i regionalizaciju Hrvatske na drugačiji način, pa i kroz promjene pojedinih ustavnih zakona o kojima ste vi govorili, a rasprava je otišla u sasvim desetom smjeru. Mislim da bismo se zaista svi zajedno trebali ispričat hrvatskim građanima i ne moramo se čudit što ona dobivamo ocjene javnosti onakve kakve ih dobivamo.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Evo kako su moji prethodnici rekli, ono što je nama svima jako u interesu a to je promicanje prava djeteta i svih onih koji se bave pravima djeteta i doista ih treba ponekad istaknuti iz našeg društva i nagraditi ih za sve ono što oni rade. Dakle pred nama je Prijedlog odluke o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta koja se kako je i predsjednica Odbora za obitelj, mlade i sport naglasila dodjeljuje za iznimna postignuća u zaštiti dobrobiti prava i interesa djeteta. Nagrada se dodjeljuje za životno djelo i kao godišnja nagrada. Ono što trebamo istaknuti, svake godine se obilježava, obilježava se 20. studenog na dan prihvaćanja Konvencije o pravima djeteta na sjednici Opće skupštine UN-a. Mi smatramo kao Klub <PARTY>-a da će odabrani članovi doista pokazati svoju kvalitetu i da će koristiti sve ono što su stekli u svojim zvanjima a kada pogledate malo njihove životopise shvatiti ćete da smo i mi doista jednoglasno na odboru odabrali ljude koji su u ovom trenutku najkvalitetniji za ovu dužnost. Svjesni smo činjenice koliko su važni ljudi koji rade s djecom i koji se bave njihovim pravima. Uz naše kolegice Ines Strenju i Sabinu Glasovac predloženi su gđa. Ivana Borić, Tomislav Ramljak i gđa. Lidija Tomljenović Kovačić svi redom se bave određenom djelatnošću svi dugi niz godina se bave pravima djeteta. Gđa. Borić i g. Ramljak kao socijalni pedagozi doista dugi niz godina rade na promicanju prava djeteta. Znamo da je gđa. Borić i izvanredna profesorica Edukacijsko-rehabilitacijskom fakultetu gdje kao socijalni pedagog ne samo da potiče i unaprjeđenje svoje struke već sudjeluje i u različitim projektima koji su vrlo bitni za borbu u dječjim pravima. Isto tako i g. Tomislav Ramljak kao socijalni pedagog, predsjednik Centra za nestalu i zlostavljanu djecu koji je posebno angažiran za zaštitu djece na internetu. I gđa. Lidija Tomljenović Kovačić iako dipl. novinar, najveći dio svog radnog staža provid
Hvala lijepa. Kolega Matušić evo digla sam vam repliku tako da mi imate prilike odgovoriti, odnosno da imate prilike sam sebe ispraviti. Naime, mislim da ste smetnuli s uma da smo mi prije nekoliko mjeseci u ovom Saboru vrlo širokim konsenzusom donijeli jedan zakon prilikom čega je rasprava bila vrlo korektna i vrlo dobra gdje smo se svi usuglasili da te zločine koji su počinjeni nakon završetka 2. svjetskog rata treba osuditi i da sve žrtve trebaju imati obilježeno svoje stratište i to je bilo ovdje širokim konsenzusom doneseno. Ja sam se nadala da smo tada završili sa tom vrstom rasprave i da smo tada pokazali svi ovdje, sve političke opcije da dijelimo mišljenje civilizacijskih dostignuća valjda čovječanstva da svatko, svaka žrtva mora imati svoj dostojanstveni grob.
Kolega Lučin, mislim da vi potpuno opravdano pozivate na odgovornost i organizatora sportskog natjecanja s time da bih ja tu priču možda i u ovome kontekstu donekle i proširila. I u ovom zakonu ukoliko uvodimo mjere na protupravna ponašanja za navijače mislim da ih moramo proširiti i primjerice na rukovoditelje nekih klubova. Mi smo imali primjere izvršnog dopredsjednika kluba iz moga rodnog grada koji je nacistički, doslovce rasistički, nacionalistički vrijeđa pripadnike druge nacionalnosti, njemu se nije dogodilo ništa. Npr., nije završio u zatvoru, nema izrečenu mjeru, ne mora davat putovnicu itd. Drugo, oko sigurnosti samih terena. Ja mislim da je nama prijeko potreban zakon o sigurnosti sportskih borilišta kao takvih jer jedina osoba koja je stradala na sportskim borilištima, umrla, smrtno stradala je mladi nogometaš Zadra Hrvoje Čustić koji je poginuo zato što se glavom, pao je na nezaštićenu ogradu. I nije toliko problem ovih težih posljedica kod samih navijača jer se one naprosto nisu dogodile nego vlasnika i investitora u određene sportske objekte. Pa malo je falilo da u čini mi se "Spaladium Areni" uruši se jedan dio tribine. Prema tome, ako govorimo o sigurnosti na sportskim borilištima onda moraju biti uvedene s jedne strane mjere za sve, dakle i za dužnosnike klubova, ali i donijeti odnosno osigurati država provedbu Zakona o sportu koji govori o kriterijima za sportska igrališta.
Ne, nije stanka, ako smijem nešto zamoliti. Budući da je to praksa ovog sabora kad su objedinjene rasprave da lijepo molimo 15 minuta u ime kluba. Tako je bilo sad kad smo imali objedinjenu raspravu o socijalnoj zaštiti isto. Ja bi lijepo molila. To je bila praksa do sada. Kako nije? Pa sad smo u ovom tjednu imali objedinjenu raspravu. O produženju u ime kluba, oprostite nismo se, sa 10 na 15. Svi zajedno. Oprostite, došlo je do Zamolila sam da rasprave u ime kluba budu 15 minut zbog objedinjavanja velikog broja točaka. Ali zadnje vrijeme je tako bilo.
Dakle vratimo se na pitanje vas kao aktivistice Vlade Republike Hrvatske što je kolega Babić rekao. Dakle iz ovoga što ste vi sad pročitali vaša reakcija povodom prijedloga da se antireferendumom zapravo osujeti referendum o ustavnoj definiciji braka apsolutno nije na tragu nikakve vladine politike i upravo bi bilo suprotno. Dakle branio sam vas sa pravom, a kolega vas čini mi se sa nepravom napadao jer vas je proglasio zapravo da ste na strani Vlade, a vi ste branili nekakve univerzalne vrijednosti, odnosno prava. Pri tome mi se ne čini da ste to baš trebali napraviti. U tom času mislim da nije zadaća pučkog pravobranitelja da se upliće u pitanja ustavnopravne naravi, proceduralna pitanja, ustavna proceduralna pitanja. Ovo je bilo ustavno proceduralno pitanje. Čak ni u najviša sadržajna pitanja koja se tiču kolektivnih prava, mislim da to također nije temeljna zadaća pučkog pravobranitelja, pa onda ne podržavamo ono što ste se uopće umiješali u taj problem jer postoji i drugo tijelo koje je bilo nadležno za to a koje se u tom smislu nije očitovalo, nije dobro da se preklapa. U pogledu vašega drugoga miješanja u ustavno-pravne procese, odnosno aktualne procese koji se tiče drugoga referenduma to podržavam jer se radi ne o proceduralnim pitanjima, nego baš o sadržajnom pitanju gdje mogu biti ugrožena velika manjinska prava tako da u tom drugom slučaju to podržavam. Ali mislim da u ovom što ste sad pročitali, nije to naravno izvan okvira vašeg djelovanja ali mislim da vam nije bilo nužno potrebno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Ćelić, vi i ja dolazimo iz zdravstvenog sustava i svjesni smo koliko nas je pandemija covida-19 dovela do novih izazova. Evo i sama se prisjećam prvog pozitivnog pacijenta kojeg smo primili na odjel i sjećam se kako nakon toga danima nismo odlazili svojim obiteljima od straha da ćemo ih zaraziti. Sada već dakle dvije godine kontinuiranog stresa zasigurno su ostavile velike posljedice na medicinsko osoblje, ali i na cijeli zdravstveni sustav. Postoje li odgovori i razvijeni modeli na koji način pomoći ljudima na prvoj crti obrane?
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege! Pa podržavam donošenje prostornog plana Parka prirode "Kopački rit" jer kako je to rekao i uvodno u ime kluba kolega Pančić ovaj prijedlog potvrđuje da smo bili u pravu prošle godine kad smo predlagali jedan veći stupanj zaštite no što je ovaj, kad smo predlagali da ovo područje postane nacionalnim parkom. Naravno rukovodeći se motivom da ovu jedinstvenu ljepotu koju je priroda stvorila a čovjek oplemenio i na sreću u znatnoj mjeri i sačuvao što prije dodatno i to maksimalno zaštitimo na ponos zadovoljstva rekao bih ali i dobrobit budućih generacija. Naš cilj kad smo predlagali ovo područje nacionalnim parkom neupitno je bio dodatna zaštita i unapređenje iznimnih prirodnih vrijednosti od daljnjeg uništavanja i nestanka, poticanja održivih vidova korištenja prirodnih dobara, maksimalno sprječavanje štetnih utjecaja i šteta i gubitaka kako u gospodarstvu tako i u drugim segmentima nastalih neodgovarajućim korištenjem prirodnih dobara. Naravno, poboljšanje socijalno-ekonomske situacije primarno onog dijela stanovništva koje se nalazilo u samom parku prirode ali i okolnih osobito razvojem ekološki prihvatljivih vidova turizma i pratećih uslužnih djelatnosti. Naravno, cilj je isto tako bio i poštivanje svih međunarodnih obaveza proizašlih iz konvencije i ugovora kojih je Republika Hrvatska potpisnica te potvrda da smo doista pripravni slijediti visoke standarde i norme razvijenog svijeta vezanih za zaštitu prirode i okoliša. Htjeli smo a to je intencija i ovoga prijedloga Republiku Hrvatsku učiniti poželjnom i prihvatljivom destinacijom. Naravno, omogućiti brži gospodarski razvoj, brže zapošljavanje i samozapošljavanje lokalnog stanovništva, ubrzati proces deminiranja na tom području koje smo čuli od mojih prethodnika da je nažalost još uvijek u znatnoj mjeri prisutno. I posebno potaknuti značajniju zaštitu lijeve obale rijeke Dunav. Ali evo kako je za sve potrebno vrijeme sazrijevanje
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege počet ću svoju raspravu jednom televizijskom reklamom – kaže u toj reklami gospođa do prije dva mjeseca osjećala sam se grozno, stres, posao, djeca čak mislim da intonaciju dobro skidam a otkad uzimam te i te tablete osjećam se izvrsno. Jako sam dobro raspoložena, cvatu mi ruže itd. Kakvu poruku šaljemo tom reklamom? Kakvu poruku šaljemo našem društvu ako je za dobro raspoloženje potrebno uzimati neke tablete? Ako kad imaš neki problem, neku teškoću u životu ne možeš je riješiti i ne možeš biti sretan nego nužno je potrebno uzimati neke tablete. Kakvu poruku o zdravlju šaljemo našoj naciji? Što je ustvari zdravlje? Zdravlje nije tek puko odsustvo bolesti ili odsustvo ovisnosti nego jedna vrijednost za koju bi mi trebali odgajati ljude, odgajati prvenstveno mlade ljude, odgajati u njima jednu ajde da kažemo mogućnost da budu sretni bez uzimanja droga, odgajati jedno samopouzdanje u kojem će biti dovoljno važni da se neće pred vršnjacima trebati dokazivati uzimanjem droga ili biti dio nekakvog takvog sustava. Čak ću se usuditi reći razmaženost jer kad govorimo o zdravlju želim govoriti o holističkom pristupu zdravlju, znači ne samo fizičkom zdravlju nego i duhovnom zdravlju. Jesu li razmaženi ljudi zdravi? Ja bih rekao da nisu, ako ne mogu svoje teškoće riješiti na normalan način, ako nisu spremni se boriti u životu za neke stvari koje su dobre bez da uzimaju nekakva sredstva, nekakve tablete da bi se osjećali bolje. Dakle, ključno u cijeloj našoj borbi protiv ovisnosti je upravo ta prevencija. Mi trebamo dakle odgajati mlade ljude, a danas i ono što smatram najmanje dobrim u ovom izvješću je upravo taj dio, mi danas imamo dosta programa. Kaže se da se sad stvara baza tih programa. Znači mi još ni ne znamo točno koje sve programe imamo, ne znamo ni kako oni djeluju. Ja vjerujem da su svi ti programi nastali sa dobrom namjerom, međutim imali ste vi prije i programa koji su recimo u školi govorili o učinku različ
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega je rekao netočno da nije dobro da se greške u 2008. govoreći o proceduri izbora ustavnih sudaca da se opravdavaju pogreškama iz 2001. ili 2002., a nitko nije govorio niti opravdava niti postoji greška u proceduri sada. To ste mogli jasno čuti od predsjednika odbora, da je procedura u potpunosti ispoštivana, da niti su rokovi bili skraćivani, dakle da je rok bio primjeren. Samo se govorilo o procedurama koje su prethodne, koje su također bile u okviru zakona. Dakle govorilo se kako se postupalo u procedurama koje su također bile u okviru zakona. Dakle nitko ne pravda nikakve greške, jer greške u ovom slučaju niti nema. Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ispravit ću navod koji je istovremeno na neki način uvreda upućena prema <PARTY>-u za kojeg je kolega Stazić rekao da pokušava kroz proceduru diskvalificirati nacionalne manjine, pogotovo srpsku nacionalnu manjinu. To kolega nije točno, nije istina i nema veze sa meritumom ovdje ove stvari uopće. Druga stvar, <PARTY> apsolutno poštuje prava koja proizlaze iz Zakona o pravima nacionalnih manjina i u sudbenoj vlasti su oni zastupljeni na način na koji to propisuje zakon koji se ne odnosi na Ustavni sud kolega Staziću. I ne radi se o nikakvim <PARTY>-ovim svjetonazorima i o nikakvim <PARTY>-ovim ustavnim sucima. Mi ćemo u proceduru koja je propisana zakonom danas birati naravno sa kvalificiranom većinom kao što je to rekao i kolega Škoro prije mene.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Spomenuli se gospodine predsjedniče Vlade da ste imali na početku mandata ambiciju smanjiti troškove za zaposlene, činiti reforme, pokrenuti investicijski tsunami. Evo rezultat vaših ambicija u ovoj godini je 40 000 građana više na HZZ-u, pad industrijske proizvodnje, pad potrošnje, pad investicija, pad izvoza, pad BDP-a. Znadete li da je 13% manje izdanih građevinskih dozvola nego lani? Sve to dakle u odnosu na prošlu godinu. Ove godine iduće godine planirate rast od 1,8%, dakle planirate dohvatiti gospodarske aktivnosti od 2011. godine. Očigledno je dakle da ste imali višak ambicija, a manjak znanja i sposobnosti. Nadalje, rekli ste i to kontinuirano ponavljate vi i vaši ministri da za hrvatsku brodogradnju nijedna Vlada do sada, do vaše Vlade ništa nije učinila. Vama je vjerojatno poznato da smo mi imali važan benchmark za zatvaranje pregovora, a to su uspješno privedeni kraju programi restrukturiranja, odnosno prihvaćeni programi restrukturiranja od strane Europske komisije i od strane Agencije za tržišno natjecanje. Vas su gospodine predsjedniče Vlade dočekali prihvaćeni programi restrukturiranja za sva brodogradilišta, a jedino što ste u ovoj godini uspjeli učiniti to je da pošaljete potpuno nepotrebno brodogradilište Kraljevica u stečaj. Dakle, nitko danas u Hrvatskoj ne zna što se događa sa tim programima restrukturiranja na osnovu kojih smo zatvorili pregovore, a koje su ocijenili najveći stručnjaci iz brodograđevne industrije, iz sektora brodogradnje koje je Europska komisija mogla jednostavno i angažirati. Što se danas sa hrvatskom brodogradnjom događa nitko ne zna? Koje ćete programe restrukturiranja financirati sa 900 milijuna kuna u idućoj godini to mi ovdje ne znamo.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi ministre, poštovane kolegice i kolege. Organizacija Sjevernoatlantskog ugovora predstavlja savez dakle 30 država Europe i Sjeverne Amerike, kao što znamo, iz '49. g. Osnovna zadaća NATO-a jest očuvati mir i sigurnost, bez obzira na današnju polemiku. NATO čuva naše zajedničke vrijednosti, demokraciju, slobodu pojedinca, vladavinu zakona i mirno rješenje sukoba te promiče ove vrijednosti širom euroatlantskog područja. NATO nije samo vojna organizacija o kojoj danas sve više vidimo da govorimo kao vojnoj organizaciju, međutim, ona je zajednica demokratskih vrijednosti o kojima narodi sami odlučuju, ali je to i zajednica koja je spremna te vrijednosti braniti vojno ako je to potrebno. Stoga svako buduće nastojanje usmjereno na izgradnju stabilne i trajne javne potpore NATO-u nužno mora imati u vidu 3 važna argumenta koji doprinose ukupnoj podršci transatlantskog zajedništva. Prvo je temeljna svrha jest zaštita, ne samo svih onih država i okupljenih u takvoj zajednici, već i jednako tako, štićenje svih onih vrijednosti i načela na kojima spomenuti entitetu uopće i počivaju, počevši od pojedinca, građana, država i teritorija do sigurnosti i stabilnosti sustava i čitavih gospodarstva, što sam već danas par puta napomenuo, malo smo razgovarali više smo se sve usmjerili na obranu i na sigurnost međutim tu je u pitanju i gospodarstvo. Ova zajednica vrijednosti je danas pred novim usudio bi se reći najvećim izazovima dosada. Svjedoci smo najtežeg kršenje međunarodne sigurnosne strukture koja je uspostavljena nakon Drugo svjetskog rata, ali i gospodarske krize koja je posljedica ruske vojne agresije na Ukrajinu. Od svojeg ulaska u članstvo NATO-a 1. travnja 2009. godine Hrvatska se u više navrata pokazala kao pouzdana i predana članica saveza. Jedna smo od rijetkih zemalja koja je imala teško ratno iskustvo tijekom Domovinskog rata, a posebno bi se i ovom prilikom zahvalio upravo našim hrvatskim braniteljima jer bez njih danas ne bi bili u