EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre. Da li znate tko je Karl-Theodor zu Guttenberg, da li znate? Vjerujem da znate. To je bio njemački ministar obrane koji je morao podnijeti ostavku, znate li zašto? Jer je plagirao doktorat. Četiri godine nakon plagijata to je otkriveno i čovjek je morao otići. Kažete da su riječi koje su ovdje izgovorene tijekom ove rasprave strašne, gotovo nečuvene jer platili ste kažete šta se u 19. stoljeću govorili u Hrvatskom saboru i da ovo što je danas rečeno je izašlo iz svih okvira. Da li znate što je tadašnji predsjednik Bundestaga rekao vezano uz skandal gospodina zu Guttenberga? Da se time zabija čavao u lijes njemačke demokracije. U Njemačkoj tako nešto izjaviti. Ovo što smo mi danas rekli je kamilica prema onome što se u usporedivoj situaciji dogodilo u Njemačkoj. E sada siguran sam da ste za Karla-Theodora zu Guttenberga čuli. Međutim, pitam vas i molit ću vas da mi prokomentirate tu situaciju da li ste čuli za gospođu Anet Skaven? Da li ste čuli? … Zahvaljujem. Njemački mi nije materinji jezik, ali hvala kolegi. Dotična gospođa je u Njemačkoj bila ministrica obrazovanja i 2013. godine je morala otići. A znate li zašto? Zbog plagijata. A znate li kada se dogodio taj plagijat? 1980. Danas netko kaže da mi vama izvlačimo nešto što se dogodilo prije 8 godina. U Njemačkoj se 2013. moralo otići za nešto što je napravljeno 1980. godine Mi ovdje tražimo da vi odete samo zbog nečega što ste napravili 2008. i dalje. Hvala.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Klub <PARTY>-a podržat će Izvješće o izvršenju proračuna u prvih 6 mjeseci 2013. godine. Dakle, već je ovdje rečeno i zna se da je proračun, izvršenje proračuna u biti rezultat fiskalne ekonomske politike. Dakle u prvih 6 mjeseci odnosno u drugom tromjesečju 2013. blagi je rast gospodarskih aktivnosti, znatno povoljniji od prvotnih očekivanja te stagnatna kretanja na početku trećeg tromjesečja upućuju da bi se ukupni pad gospodarske aktivnosti u 2013. godini kako je bilo predviđeno, bit će manji. U drugom tromjesečju 2013. godine rast gospodarske aktivnosti u odnosu na prethodno tromjesečje prema … podacima iznosio je 0,2%. Pritom se ostvarena povoljna kretanja svih sastavnica agregatne potražnje, a najsnažniji je bio rast izvoza i osobne potrošnje. Na pozitivnoj strani drugog tromjesečja ove godine mogu se navesti i dobri rezultati u turizmu i daljnji rast potrošačkog optimizma koji u biti i inicira i potrošnju osobnu i gospodarski rast. Dakle to vam je da vas podsjetim bilo izvješće Hrvatske narodne banke. Pa kad govorimo o 6 mjeseci izvršenju proračuna, kad govorimo o smanjenju 2 postotna poena na zdravstvene doprinose, za 50% šta smo smanjili vodne i šumske doprinose, sve mjere iz Zakona o investicijama, ulaganju u poduzetnika, oslobađanju poreza na dobit, smanjenju PDV-a i na ugostiteljske usluge očito imaju efekt. Ne onaj koji bi bio potrebit, a to je rast bruto proizvoda koji može pokrit deficit, da li je on 10, 11 ili 13 milijardi ali je potrebit da u biti sanira uopće deficit u Republici Hrvatskoj. Ono što je ključno, da postoje ove fiskalne i ekonomske mjere koje ukazuju na pozitivne trendove, na pozitivne trendove koji se jasno očitavaju kroz brojeve. Želim u ime kluba <PARTY>-a istaknuti ono što je zamjenik ministra financija rekao vezano za 1908 poduzeća koje je uložilo u kapital, skoro 6 milijardi kuna, koje je iznimno bitno što je čisto, direktno mjera ove Vl
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Lesar, opsežna je ovo materija i meni je zapelo ne bih se upuštao u širinu ali svakako mi je zapelo ono za uho kada ste spomenuli zabrana kandidiranja načelnika, meni je to jedna ovako interesantna tema, ali ne zato da ne bi ispalo sada evo vidiš sada se ovaj našao radi sebe, da ne kaže priča ne radi sela nego radi sebe. Možda vama nije toliko interesantno ja koliko znam vi imate dva načelnika na terenu, da ih imate više možda biste drugačije razmišljali, ali pustimo sada taj dio statistički. Recimo nekakve najjasnije i najlakše je udariti po tim lokalnim čelnicima, načelnicima. Prije kratkog vremena je ovdje bilo govora e sada kreće lov na te šerife, to je bio prvi. Sada drugo izmjena poreza na dohodak kaže sada ćemo mi smanjiti vama prihode, a vi osigurajte vrtiće, škole, sve itd. e sada treća stvar ajmo sada njima i zabraniti na neki način da oni ne mogu biti. A ja odgovorno tvrdim da ovdje načelnici koji su nazočni u ovom Visokom domu da su itekako doprinijeli kvaliteti rasprava ovdje, ali isto tako da su unaprijedili kvalitetu življenja u svojim sredinama iz kojih dolaze na sve moguće načine. I s te osnove ja držim da nekako nije dobro te načelnike nekako stavljati e sada mi njih opet idemo oplesti. Pa zato stavljam na razmišljanje svima nama da i sa tim načelnicima koji kao što je rekao kolega su uglavnom volonteri na veći način itd. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Milošević, vrlo ste detaljno dali analizu, pregled dosadašnjih rješenja koja su bila. I ono što je zajedničko svim rješenjima od '93. do danas je da se nakon nedonošenja proračuna su se raspisivali izbori. Jedina prava promjena ustvari koja bi se mogla napraviti je da se zbog ne donošenja proračuna uopće ne raspisuju izbori nego da privremeno financiranje traje dok se ne donese proračun uz jedan dodatak, a to je da u tom slučaju da načelnik prima prosječnu plaću u RH, a vijećnici ne primaju naknade pa dok se ne dogovore, pa ako je četiri godine neka četiri godine oni budu grad na hladnom pogonu, ovi bez prihoda. I čini mi se da bi u tom slučaju postigli dvostruki efekt, ne bi bilo izbora, proračun bi se donio, bila bi stabilnost, ako se ne bi donio ne bi bilo troškova za plaće i za vijećničke naknade i neka narodu objašnjavaju zašto se ne mogu dogovoriti, zašto je općina ili grad ili županija četiri godine na hladni pogon. To bi bila prva promjena sustava i onda se ne bi moglo zvati ni lex šerif, ni lex …, ni lex vijeće, ni lex faraon ili kako se već zove ili ono lex koji bi možda i vijeće i načelnika nazvao poput jedne rok grupe iz Pule, ali neću odgovoriti kako se zove zbog toga što bi možda zaradio opomenu, dakle bili bi lex to zato što se ne bi mogli međusobno dogovoriti četiri godine oko toga kakav će donijeti proračun. I naravno ako bi bilo rješenje u očaju da netko od njih kaže idemo na izbore pa ako se barem oko izbora dogovore i to je nešto i oko toga bi se dogovorili. Možda bi takvo rješenje kojega mi je žao što se njega nismo sjetili dok smo i vi i ja zajedno radili ovaj važeći zakon zadovoljile sve one koji a) žele ostati na vlasti, b) žele ostati u vijeću, c) žele smanjiti broj izbora i d) žele odgovarati građanima zašto nešto ne mogu napraviti.
Poštovana saborska zastupnice. Ja se u potpunosti slažem apsolutno sa svime što ste izrekli u ovoj replici, a doprinos tome pokazuju vam i neki konkretni primjeri i situacije koje se u RH događaju od početka 2009. godine. Dakle kada mi na jedan vrlo paušalan način pa čak i u ovom Visokom domu Sabora komentiramo razno razne nastale situacije u sustavu obnovljivih izbora. Dakle podsjetiti ću samo da imamo potpuno uređen zakonodavni okvir ali isto tako i akcijski plan za razvoj sustava obnovljivih izvora koji je verificirala i RH potvrdila Europska komisija. Zašto se po tom akcijskom planu nije radilo u proteklih 5 godina, bojim se da vam ne mogu odgovoriti na to pitanje. S druge pak strane u sustavu energetske učinkovitosti na snazi je već 3. ili 4. akcijski plan. I nemojte zaboraviti a i u vrijeme kada ste vi bili ministrica graditeljstva elementi, određeni elementi tog akcijskog plana iz resora energetike koja je do tog trenutka bila odgovorna za provedbu mjera energetske učinkovitosti sa ciljem razvoja upravo novih tehnologija, izgradnje termičkih ovojnica u zgradarstvu, ingerencija, provedbe, monitoringa i verifikacije i provedbe tog akcijskog plana je preseljena u resor graditeljstva. Dakle nemojmo se paušalno odnositi spram zakonodavstva RH jer je ono, a pogotovo u poglavlju 15, energetici usklađeno sa svim pravnim postolatima EU verificiran od strane Europske komisije i strateški dokumenti i akcijski planovi koji jesu danas verificirani i na snazi su, samo ih treba na takav način i provoditi. Hvala.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine ministre. Dakle, ono o čemu sam govorio i u replici uvaženom gospodinu ministru, ono što se ponavljalo i kroz repliku uvaženoj kolegici zastupnici je nešto što u ovom trenutku izuzetno muči privatne iznajmljivače. Naravno da oslobađanje od plaćanja paušalnog poreza na dohodak male iznajmljivače neće spasiti, to je činjenica. Ne moramo se zavaravati i reći da će to biti mjera koja će biti spas. Međutim, činjenica je da smo nedavno podigli, podigli smo odnosno zakonom smo povećali razrede naplate paušalnog prihoda poreza na dohodak i proširili smo ih na pomoćne ležajeve, time smo malim iznajmljivačima u ovoj godini stvorili daleko veći porezni teret nego što je to bilo u ranijim godinama, a oni prihoda nemaju. Mjera odgode je za sada funkcionirala dobro utoliko što je barem po informacijama koje ja imam, gotovo svima ako ne i svima zahtjev za odgodu kojeg su ga podnijeli prihvaćeni i to je u redu. Međutim, ponovit ću još jednom, potpuno je jasno da će prihodi u ovom kvartalu koji je pred nama dakle u drugom kvartalu 2020.godine u potpunosti izostati. Turizma nema, granice RH su skoru u potpunosti zatvorene, zabranjeno je kretanje između jedinica lokalne samouprave. Ako nema kretanja, ako vi iz Zagreba ne možete doći u Crikvenicu onda turizma nema. Odgoda u redu, ali isključivo i jedino do donošenja odluke o otpisu. I ta odluka mora biti donijeta od strane Sabora zato što se naprosto radi o obvezi koja proizlazi iz čl. 57. Zakona o porezu na dohodak. Čl. 57.je jedinicama lokalne samouprave samo omogućeno da u iznosu od 150 do 1.500 kuna odrede koliko će iznositi taj paušal, ali Sabor ga je propisao. Sabor je uveo obvezu plaćanja tog poreza i samo Sabor svojom odlukom to može ukinuti, ako to Vlada ne predloži potpuno je jasno da se to neće dogoditi. I zato na vas apeliram, ima vremena upravo zbog ove mjere odgode ima vremena da to napravimo što je prije moguće. Međutim, nije je
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Evo nekoliko, nekoliko odgovora koje sam dužna u ime predlagatelja, u ime Vlade Republike Hrvatske iznijeti za ovom govornicom nakon izlaganja uvažene zastupnice Ingrid Antičević Marinović. Govorila je o programu koji se provodi. Da, to je program na temelju kojega smo dobili izbore, to je taj program koji je djelomično, eto, i vi danas kritizirate, ali na temelju toga smo mi dobili 66 mandata. Vi kažete da se u ovom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona koji je po hitnom postupku pred zastupnicima bavimo ideologizacijom, citiram. Zanimljivo je da niste nijednom rječju spomenuli temeljni razlog zbog kojih su izmjene i dopune po hitnom postupku danas pred nama. Temeljni razlog je problem koji bi uslijedio zbog činjenice da se prema Obiteljskom zakonu koji je predložen u mandatu prošle Vlade, poslovi u važnim obiteljskim pitanjima prenosa sa centara za socijalnu skrb na sudove. Od 14. srpnja prošle godine do kraja prošle godine ništa na pripremi za to prenošenje nije napravljeno. Zanimljivo je da niste spomenuli činjenicu o kojoj govori i pravobraniteljica za djecu. Da u tom vremenu, dakle, od 14. srpnja ništa nije napravljeno, dakle, da bi se suci pripremili za taj vrlo kompleksan posao, da suci nisu pohađali nikakve dodatne edukacije vezane uz navedene promjene, da nije dogovorena koordinacija s centrima za socijalnu skrb s kojima je nužna uska suradnja, da u manjim sudovima i jedan sudac, i to je problem, često rješava sve predmete, da zakon implicira, ponavljam 24-satno dežurstvo u sudovima. To je problem koji postaje iznimno ozbiljan. Prema tome, za sve te probleme koji su se nagomilali nije odgovorna ova Vlada koja, međutim, pokušava ovim hitnim postupkom, i nadamo se da će bit prihvaćen u Hrvatskom saboru, spasiti što se spasiti dade jer je rok za pripremu bio do 22. siječnja. Prema tome, u prvom mogućem roku u kojem smo mogli kao nova Vlada predložili smo ove promjene Hrvatskome saboru. Dalje, ja ću vam evo citirati, jer m
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Bačić, spomenuli ste koliko je zapravo država sada u ovim momentima i u ove zadnje 3 g. fiskalno sposobna izdržati sve ove udare, pa evo, ja sam spomenula isto tako da je Vlada našla unutar proračuna postojećeg 2,1 milijardu kuna čime je zapravo preraspodjelom mogla pomoći osigurati dodatna sredstva kojim će se omogućiti da se daju potpore i omoguće i poduzetnicima i građanima i kompletnom sustavu zapravo početna inicijalna sredstva kojim se može evo pomoći radnicima i na taj način održati zapravo gospodarstvo živo i pripremiti ga za onaj period kada treba početi iznova.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege i gospodine ministre. 15. ožujka 2000. godine kada je tadašnji ministar financija, gospodin Mato Crkvenac, a sadašnji kolega Crkvenac predložio Proračun za 2000. godinu opisao ga je sa 10 atributa. Perspektivan, razvojan, regionalno ujednačen, erobski, itd., itd. Ja sam kao zastupnica tada u opoziciji o tom proračunu raspravljala, negodovala po pozicijama, a nisam bojom glasa kao što smo to danas doživjeli u Hrvatskom saboru i na takav način raspravljali o rebalansu proračuna kojeg predlaže ova Vlada. Ovo nije <PARTY>-ov proračun, ovo je proračun hrvatske Vlade, naš i vaš. No međutim, budući da takve odgovornosti prema proračunu Republike Hrvatske iz opozicijskih redova nema nije me, za neke me čudi i za neke me ne čudi pa ću ja danas, budući da je rečeno dosta neistina, ponoviti ono što nisam mislila ponavljati, ali izgleda mora se ponavljati u Hrvatskom saboru. Jer kaže se, ako istinu ne ponavljaš, ona neće postati istinom, a to se danas često događa. Ponovit ću osnovne razloge izmjena i dopuna Državnoga proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu. Brži rast ekonomske aktivnosti početkom 2006. godine od očekivanoga. Predloženim rebalansom državnog proračuna planira se smanjenje fiskalnoga deficita na 3% čime bi Hrvatska već ove godine ispunila jedan kriterij prema novom planu za 2006. godinu. ukupni proračunski prihodi iznose 94 milijarde 895 milijuna kuna. Prvotni je plan bio 93 milijarde i 996 milijuna kuna što je povećanje od 899 milijuna kuna, a temelje se na planiranom gospodarskom rastu od 4,4% te nominalnom rastu od 7,9% u odnosu na prethodnu godinu, itd., itd. Budući da u ime predstavnika Vlade je govorio sam premijer, u ime i ministar financija koji su najodgovorniji za Prijedlog Proračuna za 2006. godinu i za sljedeću godinu. Ja se nadam, ako Bog da, pa i dalje. No međutim, ja ću u ovom Prijedlog rebalansa proračuna spomenuti neke stavke kao zastupnica 11. izborne jedinice što smo danas raspravljali i na Odboru
Pa ja želim reći samo na tragu ovog što je govorio gospodin Dorić. Dobili smo pred ovo zasjedanje ovu knjigu, knjigu vrijedi pročitati. Vrijedi ju pročitati da se ne zaboravi. Godišnjica je. Vukovar, grad koji je obranio Hrvatsku. Čitam imena mrtvih ali čitam imena živih. Ne vjerujem da je ijedan od tih živih branitelja kao i onih koji su sudjelovali u emisiji koja nije na pravi način dala sliku obrane Vukovara četvrtkom, nemojte me držati za … emitiranja jer se nisam koncentrirao ni na dan ni na vrijeme nego na sadržaj i bili su tamo živi ljudi, slika i prilika onih branitelja koji su obranili Vukovar i branili i obranili Hrvatsku i nisu se stidjeli i nisu tajili ni svoje ime ni svoje prezime. Ni svoj izgled. Na granici susjedne jedne države u kojoj još ima puno onih koji bi rado s njima ponovo obračunavali. U čitavom nizu knjiga i edicija su ljudi koji se ne stide i ne bore da nema objave. Ali teško je reći bez argumenata da netko nije branitelj. Ja ću vam reći ima ih. Ima onih koji su radili u službama kojima je neugodno bilo kad su stigle iskaznice iz Ministarstva branitelja, reći bili smo branitelji jer su čitali, gledali, vidjeli, upoznali ljude koji su bili Zagorci, Varaždinci, da ne govorim da sad ne bi ispalo da bilo koju regiju stavljam na prvo ili na zadnje mjesto koji su bili sudionici obrane Vukovara i imali sreću da se bilo kroz logor ili kroz proboj vrate živi. I stoga ja sam rekao tu je spominjan Odbor za veterane. Ja mogu sad reći. Ja više u tom odboru neću sudjelovati. Mene je izuzetno ražalostilo. Prolazio sam ratišta od Osijeka mogao bih reći skoro do Dubrovnika. Susretao se sa braniteljima na prvoj liniji fronte. Susretao sam potpuno druge ljude i drugačijih načina razgovora i razmjene mišljenja od onog što se događa nažalost na našem odboru. I to od ljudi koji su svi sudionici Domovinskog rata. Kojima bi trebalo prvenstveno biti, čast izuzecima da sad ne, opet ne radim selekciju. Kojima bi trebalo prvo biti briga za branitelje a ne da se spušta
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja ću replicirati utoliko što ću izraziti nadu da će agencija pomoći da konačno evo nakon ova tri kruga i 36 projekata ugovorenih u kojima je jedan iz Vukovarsko-srijemske županije, nažalost samo jedan i taj nije za razvoj poljoprivrede nego za Centar za prikupljanje životinjskog otpada. Dakle, da s obzirom da imamo niz ureda u Vukovarsko-srijemskoj županiji po općinama Tovarnik, Lovas, Nijemci, Tompojevci itd. nažalost nemamo razvojnu agenciju koja je uključena da ćemo konačno evo i mi doživjeti kad nismo evo za ministra koji je bio iz naše županije da uspijemo nešto realizirati kroz SAPARD da sada kroz mandat novog ministra da ćemo konačno i mi nešto uspjeti. Evo, nadam se da će ova agencija tome pomoći.
Hvala lijepo. Kolegice Alfirev niste u pravu kada polemizirate odnosno dovodite u pitanje jesu li cijene nekretnina na tržištu porasle uvođenjem subvencioniranjem stambenih kredita. To je mislim neosporno i gdje god, koje god službene podatke potražite vidjet ćete da su cijene nekretnina pogotovo u ovom periodu prije raspisivanja natječaja rasle negdje od 6,73% do 16% u Zagrebu. Pa je tako recimo 2017. godine cijena četvornog metra stana bila 1.654 EUR-a što je bilo 24,8% više od prethodne godine kad nije bilo subvencioniranja, a 2017. godine je još narasla za nekih 234 EUR-a. Tako da je neminovno zapravo da su cijene nekretnina, nekretnina porasle, što bi značilo da da, država subvencionira kamate, ali u konačnici građani plaćaju, dižu veće kredite jer moraju izdvajati više za stan.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Ovim putem <PARTY> želi upozoriti na zbrku koja se dogodila u vezi smanjenje stope PDV-a u poljoprivredi. „Tresla se brda, rodio se miš“, tako ukratko možemo opisati rad ministra poljoprivrede. Kada se uvidi neka nepravilnost ministar se u javnosti postavi vrlo oštro te imamo dojam da će se problem ubrzo riješiti. Tako je bilo sa salmonelom, tako je bilo sa peradi a očito se tako namjerava riješiti i problem sa sniženom stopom PDV-a. PDV od 13% uveden je za rižu za sjetvu, za kikiriki, pamukovo sjeme za sjetvu, ricinusovo sjeme. PDV od 25% ostao je za sjeme boba, sadnice povrća, jagode, orašaste plodove, poboljšivače tla. Da živimo u državi apsurda puno je primjera, ali ovaj posljednji zaista ide na leđa ministru Mariću i Tolušiću. Naime, sa onim što zbunjuje poljoprivrednike sada su postali upoznati svi. Mogu se kladiti da brojni građani koji nas gledaju ni ne znaju točno što je to ricinus. Ali eto ministarstvo je odlučilo da je zemlji nejasne poljoprivredne strategije upravo kikiriki i ricinus nešto što moramo poticati, a naše tradicionalne kulture nije potrebno. Isto tako, možemo čuti kako su ove mjere propisivali stručnjaci iz Ministarstva financija, a ne iz Ministarstva poljoprivrede što jedino mogu vjerovati da se njima više sviđa kikiriki od ječma. Ukoliko se naši poljoprivrednici odluče na prosvjede recite kome da se obrate. Je li ministar Marić dobio još jedan resor? Čudna je to država gdje mjere za poljoprivredu pišu u Ministarstvu financija. Iz Ministarstva poljoprivrede tvrde da oni nisu izravno sudjelovali u izmjenama pravilnika jer je porezna politika u nadležnosti Ministarstva financija pa nisu mogli utjecati niti na listu proizvoda za koje je uvedena snižena porezna stopa. Mene ovo podsjeća na pjesme za djecu našeg Luke Paljetka „Netko mora i na humor građana misliti“. Samo što poljoprivrednicima ovo nikako nije smiješno. Pitam se jesu li neki od onih koji su pisali ovaj zakon konzultirali stručnjake ili ljude koji
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Uprave Hrvatske banke za obnovu i razvoj, kolegice i kolege. Hrvatska banka za obnovu i razvitak dostavila je Izvješće za 2006. godinu. U potpunosti podržavam ovo Izvješće za navedeno razdoblje. Ujedno čestitam 15. godišnjicu rada Hrvatske banke za obnovu i razvitak. Hrvatska banka za obnovu i razvoj osnovana je 12. lipnja 1992. godine u toku najvećeg napada na Republiku Hrvatsku. Osnovana je s ciljem da se pomogne u održavanju postojeće proizvodnje te da se potiče i ravnomjerni gospodarski razvitak sukladno s interesima i mogućnostima Republike Hrvatske. Smatram da je Hrvatska banka za obnovu i razvoj uspjela u tome zadatku koji je pred nju stavljen u trenutku osnivanja. Tijekom svojeg od osnivanja Hrvatska banka za obnovu i razvoj se razvijala pomažući u financiranju svima koji su trebali njihovu pomoć u obnovu i razvitku gospodarstva, obnovi infrastrukture, razvoj malog i srednjeg poduzetništva, zaštitu okoliša i sada posljednje financiranje izvoza roba i usluga. Kako je ovo posljednje interes društva u cjelini potrebno je i nadalje da bude posebna zadaća Hrvatske banke za obnovu i razvitak. U Izvješću je naznačena provedba novih programa i to je Program financiranja pronalazaka, program kreditiranja razvitka svinjogojske proizvodnje, modela financiranja obnove i modernizacija ribolovne flote i program kreditiranja pripreme projekata obnovljenih izvora energija. Ovo posljednje posebno pozdravljam jer ulaganje u sve oblike izvora energije garantira budući ravnomjeran i nesmetani razvoj cjelokupnog razvoja u državi. Prema izvješću vidljivo je da Hrvatska banka za obnovu i razvoj uspješno surađuje sa stranim bankama, Svjetskom bankom, Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj te ima uspješnu suradnju s vodećim inozemnim izvoznim bankama i izvoznim kreditnim agencijama. Posebno je važno napomenuti da Hrvatska banka za obnovu i razvitak aktivno surađuje sa Ministarstvom vanjskih poslova i europskih integracija, Ministarstvom
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Na početku svog izlaganja želim pohvaliti ovo izvješće i naravno da ću dati potporu u smislu svega onoga što je u izvješću iznešeno i što je rađeno u smislu obrane odnosno rada MORH-a u 2019. godini. Hrvatska vojska se razvija kao ponosna pobjednička vojska na temeljima Domovinskog rata. Malo je vojsci ili vojski u Europi koje imaju tu privilegiju da na onim najboljim hrvatskim sinovima, braniteljima, ponajprije onima koji su položili živote u Domovinskom ratu, da na toj slavi i na tim pobjedonosnim akcijama koje su se dogodile tijekom Domovinskog rata da danas mlada hrvatska vojska, ja bih rekao uči svoj posao. MORH po meni radi jedan jako dobar posao u smislu očuvanja uspomena na sve naše ili veliki broj naših vitezova iz Domovinskog rata na način da se kao što ovdje imamo primjer da se središte za razvoj vođa imenuje odnosno imenovalo po vitezu Marku Babiću, zapovjedniku Trpinjske ceste jednim od naših najvećih heroja Domovinskog rata, ali i svih drugih naravno Blage Zadre i svih onih hrvatskih branitelja koji su tijekom Domovinskog rata učinili velika djela i po njima se zovu kako ovo obrazovno središte tako i razne postrojbe i sve ono što je u tom smislu učinjeno i uistinu je to za pohvaliti. Hrvatska vojska ima jednu važnu ulogu u smislu suživota sa jedinicama lokalne samouprave gdje pomaže u razvoju, brine, uvijek je pri ruci kada su u pitanju požari, poplave, nedavni potres ovdje u Zagrebu gdje je hrvatska vojska uistinu uvijek među prvima. Ono što također želim naglasiti i važno je, proces vraćanja hrvatske vojske od Vukovara, Sinja, Varaždina, Pule, Udbine, Ploča nije samo u ovom smislu emocionalnog značenja za sve ljude, posebno za hrvatsku vojsku, ono ima ozbiljnu i financijsku i ja bih rekao i demografsku ulogu u tom smislu povratka u te sredine. Želim pohvaliti ovdje dosadašnjeg ministra Krstičevića i sadašnjeg Banožića koji je nastavio voditi dobru po
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege. Gospodine potpredsjedniče, maloprije ste spomenuli ime jedno lijepog mjesta na lijevoj obali Save, a zove se Stara Gradiška. Nama je jako poznato, ali se ja neću vraćati, gospodine potpredsjedniče u '86., znam kako je vama i ostalim zatvorenicima, pritvorenicima bilo, ja bih se vratio u današnje stanje, a to je 2009. godina. Dobro mi je poznato da kaznionica u Staroj Gradiški ne odgovara standardima i propisima i da ona to više nije i ne može biti. No međutim, znano je i to da je ta kaznionica sada spomenik kulture i da je Ministarstvo kulture taj objekt, taj prostor darovalo Općini Stara Gradiška. Dva pogona koja su unutar kaznionice, pogon za cisterne za gorivo radi, pilana i pogon za proizvodnju predmeta od drveta, stolarska radionica radi i to je dobro da je tamo danas 80 uposlenih. No međutim objekti, 30% objekata koji su bili do Akcije "Bljesak", do svibnja 1995. u funkciji, oni to danas nisu. Nisam za to da se tamo obnavlja i ne može se, kao što sam u uvodu i to izrekao, ali mislim da bi zajedničkim mjerama Općina Stara Gradiška, Županija Brodsko-posavska, Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo kulture trebali sanirati objekte ili ih pak odande ukloniti, a to Općina Stara Gradiška, općina sa vrlo malim proračunom od 26 općina u Brodsko-posavskoj županiji ne može uistinu učiniti. Stoga im je potrebita potpora. Mislim da se tu sa mnom slažete. I nadalje, skratit ću svoje obraćanje, Vrpolje. Uz cestu D7, znači Velika Kopanica – Vrpolje – Đakovo - Osijek, Ministarstvo pravosuđa pismom namjere a i osobnim izvidom ima namjeru graditi zatvorski sustav, kaznionicu, uz tu cestu. Stoga je Općina Vrpolje promijenila svoj prostorni plan, promijenila plan raspolaganja poljoprivrednim zemljištem i osigurala 41 hektar zemljišta za tu namjeru. Pitam vas i sugeriram, zbog nedostatka prostora da li i kada će Vrpolje krenuti sa izgradnjom? Ako pak to nije zbog nedostatka sredstava ili bilo kojih drugih
Uvaženi predsjedniče, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Kao što smo čuli i u uvodnom izlaganju, pred nama je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju izmjene i dopune Bazelske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju, koji predsjedniku <PARTY>-a podnosi Vlada RH. Ova konvencija prihvaćena je u Baselu u ožujku 1989. g. i danas predstavlja jedan od najkompleksnijih međunarodnih ugovora iz područja zaštite okoliša. Upravo je praksa izvoza opasnog otpada od strane bogatih zemalja u nerazvijene zemlje i zemlje istočne Europe je inicirala nastajanje ove konvencije. Bazelska konvencija je stupila na snagu 1992. godine i trenutno ima 187 stranaka, a cilj joj je zaštiti ljudsko zdravlje i okoliš od štetnih utjecaja koje proizlaze od stvaranja, gospodarenje, prekograničnog prometa te zbrinjavanja opasnog i drugih vrsta otpada. RH ratificirala je Bazelsku konvenciju u svibnju 1994. godine, a na snagu je stupila u kolovozu iste godine. Na drugom zasjedanju konferencije potpisnica u ožujku iste godine, prihvaćena je i odluka kojom se zabranjuje izvoz opasnog otpada namijenjenog zbrinjavanju iz država članica OECD-a u države koje nisu članice te međunarodne organizacije. Budući da ista odluka nije ugrađena u tekst same Bazelske konvencije, na 3. zasjedanju konferencije potpisnica u rujnu 1995. godine predloženo je da se ova odluka formalno i ugradi u tekst Bazelske konvencije u obliku izmjena i dopuna. Iako je izmjena i dopuna trebala stupiti na snagu najkasnije do siječnja 1998. godine, to se danas još nije dogodilo. Da bi sama konvencija stupila na snagu, potrebno je da je ratificira ¾ država potpisnica iz vremena kada je odluka donesena. Kako je tada bilo 90 potpisnica, potrebna je ratifikacija barem 68 od njih. Do danas je to učinilo 66 onih koji su bili potpisnici te 1995. godine. Budući da je RH jedina članica EU koja do sada nije ratificirala izmjenu i dopunu, iako ju primjenjuje s obzirom na to da je ista ugrađena u odr
Gospodine potpredsjedniče, evo možda nakon kolege Huške sam mislio odustati jer ista je zapravo i moja ispravka. Očito je da mi koji smo radili kao i radimo kao gradonačelnici imamo isto stajalište o ovim pitanjima jer znamo kako se radi i na koji način se djeluje u jedinicama lokalne samouprave pa ja bih samo ispravio kolegu a to je da volonteri ne primaju nikakvu naknadu u vidovima o kojima ste vi govorili i iznosima. On može eventualno dobiti samo kad ide na put za putne troškove. Dakle to se ne odnosi samo na nas kao saborske zastupnike nego i na sve ostale inače ne bi imao status volontera. A ja bih nadopunio ovo očito je da vi mislite u <PARTY>-u da mi u <PARTY>-u ne bismo trebali imati koalicijske partnere na ovim budućim izborima koji slijede … … a ne trebate se plašiti dobit ćemo mi to. Dobit ćemo mi u Zagvarju 210 glasova od 210 birača pa šta ćete. E tako vam je to.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče koji je, doduše sad na izlasku, cijenjeni kolegice i kolege. Jučer i danas u diskusijama o sukobu interesa u obnašanju javnih dužnosti, dominantna je pažnja bila usmjerena na rješavanje organizacijske strukture ove problematike. Da li ćemo kroz model ovakvog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti postići naš cilj da otklonimo sumnju javnosti u poštenje politike i vlasti? Sumnjam. Sumnjam da se ova problematika može uspješno rješavati samo kroz modele poboljšanja organizacijske strukture ove problematike. I u ovom segmentu temeljem dosadašnjih rasprava vidljivo je da se mi iz opozicije i vi gospodo iz vlasti ne slažemo sa dobrim dijelom ovako postavljenih rješenja. Osobno smatram da je dobar dio sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti ovdje kod nas posljedica organizacijske kulture življenja. Znam, reći ćete, nisu od toga imuni ni naši prijatelji iz euroatlantskih prostora, to smo jučer ćuli. Mi ih tako volimo zemljopisno određivati. No taj je intenzitet kod njih manje, to mogu posvjedočiti svi oni koji imaju iskustva boravka na tim prostorima. Naravno, govorim ovdje isključivo o sukobu interesa koji uključuje sukob između javne dužnosti i privatnog interesa javnog dužnosnika, što jest prostor za ovu diskusiju ovdje. Još je Lord Acton govorio, gotovo da i nema vlasti koja neće biti podložna sukobu interesa. Sukob interesa ne mora sam po sebi biti dokaz zlouporabe. No, potencijal za takav sukob može postojati čak i ako ne proizlazi iz nedoličnog čina. I one najpoštenije vodi ponekad u moralni rizik. I zato, žestoki kritičari sukoba interesa kod javnih dužnosnika ponekad koriste ovu izreku. Državni dužnosnici moraju biti poput Cezarove supruge. O čemu se ovdje radi? Kad je Gaj Julije Cezar razveo se od svoje druge supruge, Rimljanima je to objasnio ovako: "Cezarova supruga mora biti iznad svakog prijekora." Kada izabrani dužnosnik posjeduje očitu
Poštovani kolega, imam repliku za vas. Slažem se s vama da je važno da se govori i da se raspravlja i zato je dobra ova Interpelacija. Zanimljiva je stvar znači kada pogledamo brojke. Ova Interpelacija poslana je 13. studenoga. Raspravlja se o njoj sada nakon mjesec dana. 13. studenoga kada je poslano u Hrvatskoj je od COVID-a preminulo 968 ljudi. U mjesec dana od kada je Interpelacija poslana do danas kada se o njoj raspravlja danas imamo 2 tisuće 420 preminulih. Gotovo se utrostručio broj. U trenutku kada je ova Interpelacija poslana prije malo manje od mjesec dana bilo je 78 tisuća slučajeva. Sada ih na današnji dan imamo 163 tisuće. Dakle, u samo mjesec dana su se udvostručili, ili utrostručile brojke. To je ono što je najviše zabrinjavajuće.
Gospodine predsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege. Prije svega reći ću da podržavam ovaj Konačni prijedlog zakona o sudovima koji se nalazi pred nama u drugom čitanju. U odnosu na prvo čitanje, prijedlog je dodatno poboljšan, uvažene su mnoge primjedbe i prijedlozi koji su isticani tijekom rasprave u prvom čitanju. Ovaj novi Zakon o sudovima svakako je još jedan korak naprijed u cjelokupnoj reformi pravosuđa koji će doprinijeti većoj kvaliteti i učinkovitosti rada sudova, općenito uspostavi pravosuđa kao pravednog, zakonitog, nepristranog i demokratskog sustava koji mora biti neovisno bez mogućnosti utjecaja politike kao i zakonodavne i izvršen vlasti. Iako je o tome bilo i govora tijekom prvog čitanja ponoviti ću i naglasiti neke od novina predloženim ovim Zakonom za koje držim da će doprinijeti toj novoj kvaliteti rada sudova. Jedno od tih novina u ovom Zakonu odredba je članka 15. koji omogućava osnivanje stalnih službi ili odjela izvan sjedišta prekršajnog, općinskog ili trgovačkog suda, te mogućnost predsjedniku neposrednog višeg suda, određivanja sudbenih dana, izvan sjedišta suda što će svakako doprinijeti učinkovitosti sudova. Vrlo značajna novina su odredbe članka 59. kojima se regulira da se kada sudovi drugog stupnja o istoj činjeničnoj i pravnoj stvari donose različite odluke a nije dopušten izvanredni pravni lijek, omogućava stranci u roku od godinu dana od kada joj je dostavljena odluka o kojoj je prvi puta primijenjena sporna zakonska odredba podnošenje zahtjeva Vrhovnom sudu da je ispita je li takvom odlukom ugrožena jedinstvena primjena zakona i ravnopravnost građana. Dobrim smatram i to što je predlagatelj uvažio primjedbe i preciznije razradio načelo suđenja u razumnom roku naznačeno u članku 4. a preciznije uređeno u trećem poglavlju zaštita prava na suđenje u razumnom roku odredbama članka 27. i 28. ovog Prijedloga zakona. Podupirem također uvođenje pravosudne inspekcije, proširenje ovlasti sudskih savjetnika kao i preciznije reguliranj
Hvala. Poštovana ministrice javio sam se za kratku repliku na temu Izmjene zakona o regionalnom razvoju činjenica je jedna da se doista radi o tehničkim izmjenama, no ja bih u ovoj replici želio ipak govoriti o sadržaju. I ovaj sastav Vlade nije u dovoljnoj mjeri efikasan i uspješan u povlačenju sredstava iz EU fondova. Za to postoji više razloga. Ja ću nabrojati svega iz mog kuta gledanja nekoliko. Prvo, postoji potkapacitiranost od lokalnog do državne razine. Drugo, u određenim ministarstvima definitivno ljudi se ponašaju prekomotno i vrlo, vrlo inertno a o tome sam danas govorio i stanci. Treća stvar, gdje mislim da ćete vi kao ministrica vrlo važnog resora, imate jako lošu podršku od ostalih kolega u drugim ministarstvima i izmjene ovoga zakona zapravo uopće nam ne daju garanciju da ćete vi za godinu dana i svi mi biti uspješni. Vaš uspjeh je uspjeh za građane RH i za sve obrtnike i za sve poduzetnike i ja vam to želim ali bojim se da izmjenama zakona to nećemo postići.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Danas imamo prijedlog Zakona o cestama, ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Javna cesta je dobro od interesa za RH u općoj uporabi, a nad javnim cestama se ne može pravo vlasništva niti druga stvarna prava po bilo kojoj osnovi osim prava služnosti i prava građenja radi izgradnje komunalnih, vodnih i energetskih građevina kao i građevina elektroničkih komunikacija. A cestovno zemljište može se davati na korištenje radi obavljanja postojećih djelatnosti pružanja usluga korisnicima javnih cesta. Sukladno tome nekretnina koja se izvlašćuje radi građenja rekonstrukcija i održavanja javnih cesta postaje opće dobro od interesa za Republiku Hrvatsku. Najvažniji javni učinak proglašenja javnih cesta općim dobrom je isključenje javne ceste iz općeg vlasničko pravnog režima a time i iz mogućnosti da se na njima po bilo kojoj osnovi kao što su na primjer pravni posao, Zakon odluke suda ili druge nadležne vlasti stječu vlasništvo i ograničena stvarna prava. Zbog toga se na javnim cestama ne može provoditi niti ovrha, na njima se ne mogu osnivati prisilna založna prava u postupcima osiguranja, a javne ceste ne ulaze u imovinu osoba koje su po zakonu njima ovlaštene upravljati. Navedeno osigurava i posebnu zaštitu javnih cesta kao dobra od interesa za Repbuliku Hrvatsku a javna cesta upisuje se u zemljišne knjige na temelju pravomoćne uporabne dozvole kao javno dobro u općoj uporabi i kao neotuđivo vlasništvo Republike Hrvatske. Ovdje svakako treba napomenuti problem uknjižbe javnih cesta koje su izgrađene davno prije i koje ne da nemaju uporabnu dozvolu nego nemaju građevinsku dozvolu, najčešće nije obavljano niti izvlašćenje zemljišta, danas se to pojavljuje kao veliki problem obzirom da nam je poznato da najčešće nije riješeno suvlasništvo vrlo teško se dolazi do stvarnih vlasnika i obzirom na stanje katastra
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, pričamo o zdravstvenoj zaštiti za koju je potrebna opskrba lijekovima, a bez obzira što se radi o strancima, isto što je, kao što je to potrebno i kad su u pitanju građani RH, a znamo da je opskrba lijekova u najmanju ruku upitna. Stoga me zanima zašto je ovoj vladi prioritet saniranje primjerice državnih gubitaša poput „Croatia airlines“ i sličnih ili obnova recimo stanova na Mažurancu, a nije prioritet osiguranje opskrbe lijekovima? I drugo pitanje, što će se dogoditi ako netko, bio on stranac ili državljanin RH godinu dana ne plati dopunsko zdravstveno osiguranje, da li će on i dalje imat to zdravstveno osiguranje? Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Ovaj prijedlog zakona najprije to treba reći, ima dakle, sadržajni sukus je da se mladim ljudima starijima od 16 godina da pravo glasa na lokalnim izborima, a naravno nakon toga obrazloženje zakona. Obrazloženje zakona naravno imate i u prijedlogu zakona, ali ja ću o tome još nešto reći u ime predlagatelja. Predlagatelji su dakle članovi kluba LIBRE, gospodin Vilim Herman i gospodin Željko Pavlic i moja malenkost. Dakle, snižavanje dobne granice za dobivanje prava glasa generalno govoreći, dakle i na općim parlamentarnim, predsjedničkim i na lokalnim izborima je opći trend u svijetu i stalno se ta dobna granica smanjuje, ali zbog raznih razloga, ponajprije tradicijskih razloga. Mnoge zemlje i dan danas imaju vrlo neusklađene dobne granice za ostvarivanje pojedinog prava glasa, aktivnog ili pasivnog prava glasa. Tako da se u nekim zemljama pravo glasa, pasivno pravo glasa stječe sa navršenom 21 godinom života, a u nekim drugim zemljama tu su u tom smislu ekstremna rješenja Francuske i Rumunjske, čak sa navršenih 23 godine života. Ta godina se negdje i pomiče ovisno o tome o kojoj se vrsti izbora radi, ponegdje gdje postoje izbori za senat ta godina, ta dobna granica je još veća, dakle ide i iznad 23 godine života. No ovo se, dakle ovaj se naš prijedlog ne bavi smanjivanjem godina za pravo glasa na općim izborima, dakle parlamentarnim izborima i predsjedničkim izborima nego samo na lokalnim izborima i to je tema kojom se dugi niz godina bavi Vijeće Europe i njegova tijela, a posebice kongres lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe koji je 1997. godine donio preporuku kojom se poziva sve zemlje članice da sva prava glasa na svim razinama smanje na 18 godina. Dakle sva aktivna i pasivna prava glasa na svim vrstama izbora da se smanje u cijeloj Europi, odnosno članicama Vijeća Europe na 18 godina, a raporteri, predlagatelji te rezolucije, izvjestitelji dakle kongresa lokalni
Ja ću svom dragom kolegi u subotu, Niki Rebiću replicirati, pa nadam se da ćemo malo komunicirati. Ma ja smatram da registar nije bezazlen. On je ozbiljna stvar i dobro je da ga mi imamo. Dobro je da država ima određene podatke o broju pripadnika Hrvatske vojske koji su prošli, pogotovo ako su oni u svakom pogledu točni. Ono što mene smeta je ono što sam rekao malo prije, a to da tzv. … sektoru znate od svih država svijeta nigdje ne postoji … branitelj. Mi smo formirali taj neborbeni sektor iz razloga da bi umanjili nekakvu štetu, ali smo tada morali ubaciti u taj neborbeni sektor 100 000 ljudi. Mi dobro znamo kako je bilo. Da nismo imali ljude na Dinari, na Svilaju, nismo mogli naći ljude koji bi pokrili prostor. Nismo mogli imati smjene, pa znamo dobro da evo sedma gardijska brigada imala je u samo jednoj operaciji desetak poginulih, zato što imali su jedno kilometar i pol prostora gdje su se uvlačili neprijatelji i tukli su nas žestoko. Eto, samo sam želio replicirati mom kolegi Rebiću. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predsjedniče Odbora. Naravno da je dobro da je odbor učinio napor i formulirao prijedlog ili prijedloge za izmjene i dopune Poslovnika i time pokušao suočiti se kao i sve nas s tim da se nekoliko doista instituta u Poslovniku treba dotjerati. Ne bih rekao mijenjati, dotjerati. Kritične točke su, naravno, svi koji su više od jednog mandata, više od ovog mandata u ovom Saboru znaju dobro da su te kritične točke aktualno prijepodne, nekada aktualni sat. A uz to naravno počesto i zbog zlouporaba i korištenje instituta stanke. Međutim, ovaj Prijedlog uz sve je pozdrave zbog njegove dobronamjernosti pa i napora, meni se čini nedovoljnog, da objedini prijedloge klubova kojih je bilo više, bili su različiti, a neki su išli upravo tragom dobrih iskustava ovog Parlamenta i onda osobito iskustava europskih parlamenata. I čini se da se tražilo zapravo rješenje koje više-manje izražava nažalost odnos političkih snaga u ovom Saboru, u ovom sazivu. To naravno nije dobro po našem sudu. Mislimo da je to rješenje koje neće dugo moći trajati, bez obzira što na površini u onom prvom sloju izgleda da je to rješenje koje će onemogućiti i svakako to će tako biti, noćna bdijenja. To je humano u Prijedlogu, ali nije u duhu dobrih, ponovit ću pravila, dapače, onih pravila koja se mogu nazvati kulturom parlamentarnoga života ili dapače kulturom odnosa opozicije i pozicije. Naime, iz Prijedloga koji je dan, radi se o 40, kako je rečeno, i nešto više pitanja, posve je razvidno da se zapravo zbog odnosa Klub koji ima tri člana, pravo na jedno pitanje pa onda dalje, sa djeliteljem 4. Kako idete, doći ćete naprosto do brojke da je pretežitost u ovom pravu na postavljanje pitanja pripalo ovakvim modelom poziciji. To je, ponovit ću još jednom, izvan tradicija onoga što pripada dobrom iskustvu parlamentarnoga života i što je naprosto izvan okvira odnosa pozicija, opozicija ili dapače, odnosa predstavnička vlast, izvršna vlast. Ja ću spomenuti 3 nekakva na
Poštovani gospodine potpredsjedniče, štovani državni tajniče, kolegice i kolege. Dozvolite evo da uvod u ime kluba Hrvatske seljačke stranke kažem da će klub <PARTY>-a podržati oba ova predložena zakona. I ovaj posebnim pravima mirovinskog osiguranja, isto tako i o humanitarnom razminiranju. Zbog čega, najprije želim reći, ćemo dati podršku tim zakonima? Prije svega, smatramo da je potrebno u toj problematici uvesti još jasnije i preciznije odredbe, a mislimo da je ovim prijedlozima zakona to i omogućeno, i omogućiti prije svega i određena prava tim ljudima koji se tim poslovima bave da budu što kvalitetnija i bolja. A kolika je važnost samog toga posla mislim da je potrebno reći možda par riječi o tome, s obzirom da se svi mi danas susrećemo sa tom problematikom. Neki na svojim radnim mjestima. Evo, ja mogu reći na svom radnom mjestu kojima sam do sada radio i vrijeme dok sam bio u Hrvatskoj vojsci, a isto tako i poslije u županiji i u Hrvatskim šumama, da sam stalno nailazio na tu problematiku i pokušavao naći načine kako da se što brže i jednostavnije smanji minska površina u Hrvatskoj. Tu svakako bi želio podržati one aktivnosti koje radi danas i prijašnja i sadašnja Vlada sa Hrvatskim centrom za razminiranje vezano na smanjenju sumnjive minske površine putem izvida tih površina. I u tom dijelu mislim da su se i posebni značajni rezultati, no ono što mi se čini da u zadnje vrijeme pomalo posustajemo u tome poslu. Cilj je bio da do 2009. godine svedemo tu minsku opasnost praktički na nulu, a nažalost sada moramo konstatirati da to neće biti moguće. I zato je moj apel prema svima da se maksimalno uključimo i da pokušamo te prioritete koje je država sebi zadala, što je moguće prije ostvariti. Bez obzira da li će oni biti do 2010. ili kasnije, ali u svakom slučaju na njima moramo svake godine raditi. Ono što kod tih prioriteta, ja mogu shvatiti da je prioritet danas turistička područja, priobalje, itd., ali kao čovjek koji dolazi iz šumarske branše ne mogu prihvatit
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade gospodine Božinoviću moje pitanje odnosi se na prekluzivni rok kojim je određen novim izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu, a koji je stupio na snagu početkom 2020.-te godine. Taj prekluzivni rok odnosi se na podnošenje zahtjeva i iznosi 2 godine. Te 2 godine ističu krajem ove 2021. godine. Nakon toga zainteresirane stranke neće biti u mogućnosti podnijeti ovaj zahtjev temeljem ovog zakona. Inače, taj prekluzivni rok od 2 godine bio bi dovoljan, ali zbog okolnosti koje su nastupile, a koje tiču korona virusa i banijskog i zagrebačkog potresa taj proces izvjesno je zakompliciran i moje pitanje je vama jeste da li razmišlja u vašem ministarstvu o produženju ovog prekluzivnog roka koji je kao što sam rekla iznosio 2 godine, a koji je zbog objektivnih okolnosti zaista koje su dakle i postojale. Zahvaljujem. Zahvaljujem potpredsjedniče Vlade. Djelomično sam zadovoljna vašim odgovorom zato što bih voljela da sam čula, da, bit će produžen. Zašto? Zato što, kao što rekoh, koronavirus, banijski i zagrebački potresi sigurno da su utjecali na dinamiku podnošenja tih zahtjeva, kao i na dinamiku rada državnih i javnih tijela te diplomatsko-konzularnih predstavništava u kojima taj postupak, složit će se, ipak traje daleko dulje od onoga što smo očekivali. Zahvaljujem.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovana pomoćnice ministra, ja nisam zadovoljna sa vašim obrazloženjem. Vi u obrazloženju navodite zbog čega ne skidate stavku sa Ministarstva obrane, a ne navodite razloge koji postoje ili ne postoje za podizanje iznosa osobne invalidnine. Naime, osobna invalidnina je jedini prihod osobama sa teškim invaliditetom ili drugim teškim trajnim promjenama u zdravstvenom stanju. Ona im služi za zadovoljenje osnovnih životnih potreba, a maksimalan iznos je tisuću 250 kuna. Svi smo svjesni za tisuću 250 kuna da se s time ne može zadovoljiti niti jedna osnovna životna potreba. A s druge strane te osobe ne mogu ostvarivati nikakve prihode jer u suprotnom će im se umanjiti i ova sramotno mala invalidnina. Prema tome smatram da ovo povećanje od 8 milijuna kuna bi bilo simbolično, ali bi bio nekakav znak da je ovaj proračun socijalan i da se ova Vlada brine i za najugroženiji dio stanovništva. Zahvaljujem. Tražim glasovanje o ovome.