EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala. Poštovana saborska zastupnice, evo ukratko ću vam odgovoriti. Dakle, istina napomenula sam u samom uvodnom obraćanju da se također ovaj zakon usklađuje sa ostalim propisima i Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem, ali i zakonom drugog ministarstva, Ministarstva mora, prometa i infrastrukture Zakonu o javno cestovnom prijevozu i naravno Zakon o regionalnom razvoju Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU. Postoje određene odredbe koje su mogle samostalno egzistirati, međutim radi kvalitetnijeg povezivanja sa Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem odlučili smo se za navedene izmjene odnosno kako smo i spomenuli, dajemo jednu veću ulogu obalno otočnim županijama da provode politike integriranog otočnog razvoja. Tako da zakon, u zakonu je predviđeno da se planovi razvoja otoka moraju prepoznati u planovima razvoja županija. Time smo to na jedan kvalitetniji način samo povezali. Hvala vam. Poštovana zastupnice Baričević zahvaljujem se na pitanju. Dakle, iz fondova EU u novom programskom razdoblju točno je kako ste spomenuli da su prepoznati pametni i održivi otoci kao jedan od prioriteta, a to nam je definirano i nedavno usvojenom Nacionalnom razvojnom strategijom do 2030.-te godine. Već smo se dotakli i pitanja ove problematike onog najvažnijeg, a to je dostupnosti javne vodoopskrbe. Tako će zasigurno i niz takvih projekata biti prepoznat u novom programskom razdoblju. Dobili smo podatak o vrijednosti od više od milijarde kuna potencijalnih projekata koji bi se u ovom kontekstu financirali. Za sve ostale projekte, mjere i aktivnosti koje će se provoditi na otocima upravo je u tijeku programiranje zajedno sa regionalnim koordinatorima obalno otočnih županija koji će svoje prijedloge dostavljati Ministarstvu regionalnog razvoja. Zahvaljujem se.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Kao što smo mogli čuti, Zakonom o policiji propisuje se člankom 21. stavcima 1., 2. i 3. pravo policijskog službenika kojem prestaje državna služba radi stjecanja prava na invalidsku mirovinu zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti, policijskom službeniku kojem sukladno posebnom propisu prestaje državna služba radi stjecanja prava na starosnu mirovinu te policijskom službeniku kojem sukladno posebnom propisu prestaje državna služba radi stjecanja prava na prijevremenu starosnu mirovinu, pravo na neto iznos otpremnine u visini prosječne mjesečne neto plaće isplaćene po zaposlenom u pravnim osobama u Republici Hrvatskoj utvrđene od strane Državnog zavoda za statistiku. Ovaj zakon je stupio na snagu 2011. godine, a predviđeno stupanje na snagu ovih članaka bilo je 1. siječnja 2013. godine. Od tada se već dva puta odgađala primjena zbog financijskih razloga kako smo maloprije čuli od kolege zastupnika, i po našem mišljenju nisu se važnije, bitnije promijenile okolnosti zbog kojih bi mogli primijeniti ove članke i ustvari dovesti u određenu opasnost funkcioniranje sustava što kroz financijske obaveze, a s druge strane što kroz broj osoba koje bi na taj način bile zainteresirane za odlazak u mirovinu. Mislimo da će se ovom odgodom, s tim da se slažemo sa pojedinim kolegama koje smo mogli do sad čuti u raspravama, javnim raspravama koje su vođene i prije, ove današnje da odgoda primjene ide na jednu godinu, a ne na dvije godine jer nam možda financijska situacija u 2017. godini bude mogla pomoći da se ove odredbe zakona dalje ne prolongiraju nego da se počnu provoditi. Ono što mislimo unutar našeg kluba da Ministarstvo unutarnjih poslova treba prije svega voditi računa o plaćama službenika koji danas rade, da treba postojati intencija koja već i postoji kod resornog ministra, da se plaće tih službenika dižu, naravno u okviru ovih iznosa koji su predviđeni proračunom i u okviru određene raciona
Poštovana zamjenice ministra, govorili ste o pregovorima sa Europskom unijom i evo što je odmah zadesilo naše poljoprivrednike da moraju ići polagati ispit za uporabu herbicida i to o svom trošku. A do sada su ne znam po čijem su naputku špricali svoje usjeve, dakle ono na divlje. Odjedanput morate imati test položen za upotrebu herbicida kao da do sada nikada nisu špricali. Nadalje, imate i testiranje ili tenciranje prskalica, atomizera, dakle opet 500 kuna ili nešto više, čak i do 100 eura, dakle jednostavno nekakva globa kako to narod kaže i evo nastavljamo dalje. Nadalje, troškovi proizvodnje u poljoprivredi već godinama nadmašuju troškove, odnosno ono što čovjek zaradi od prodaje tih proizvoda. Poglavito zbog toga što nitko ne kontrolira i slabe su inspekcije, dakle naplate prodaje poljoprivrednih proizvoda. Evo otkupljivači pa recimo šljiva ili jabuka, OPG mora platiti porez a dobije sredstva nakon tri, ili ne dobije nikada sredstva. Ili čak mora platiti hladnjaču onome tko, i prijevoz i hladnjaču. Pa dobro ima li ikakve kontrole u ovoj državi da to poljoprivrednicima iskontrolira? A ono što sam vas, ono zbog čega sam vam posebno dao repliku je to da ja u svojoj replici u kojoj ste primali glavom, potvrdno, dakle da sam u, da potičete to, nisam govorio o stočarima koji imaju prioritet kod dodjele zemlje, nisam govorio ni o mladima koji već jesu u upisu u, nego oni koji su završili ili srednju školu poljoprivrednu ili fakultet, žele se baviti poljoprivredom, nemaju drugoga posla a ne mogu doći do zemlje, nemaju ni jedan kvadratni metar zemlje. Kako s njima u tom novom bodovanju koji će sada izići za 15 dana, kako njima omogućiti da oni krenu kao svoje prvo zanimanje poljoprivreda? Pa tako možemo spasiti naše selo, tako možemo spasiti da ljudi ostanu na selu. Posla u gradu nema ali na poljoprivredi uvijek ima.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Rezultati globalnog korupcijskog barometra za 2005. godinu da građani smatraju da su političke stranke u Hrvatskoj nakon pravosuđa najkorumpiranije, a tomu je svakako doprinijelo netransparentno financiranje političkih stranaka što posebno dolazi do izražaja kod financiranja izbornih kampanja. Primjerice kod posljednjih predsjedničkih izbora činilo se da nije bilo hrvatskog građanina koji se nije zapitao koliko to sve zapravo košta ili još važnije tko to financira kad se zna primjerice da jedna sekunda promidžbenog programa u udarnom terminu na 1. programu Hrvatske televizije iznosi gotovo prosječnu hrvatsku plaću. Hrvatska je jedna od rijetkih zemalja u Europi u kojoj financiranje političkih stranaka i njihovih kampanja dosad nije regulirano posebnim zakonom, iako ni zemlje poput Finske, Norveške, Švedske ili Švicarske nemaju zakonske odredbe koje definiraju financiranje kampanja političkih stranaka. Ono kod njih nije upitno. Primjerice dok u Švedskoj stranke objavljuju stranačke financije na osnovu dogovora postignutog još 70-tih godina u Hrvatskoj kao da vlada prešutni dogovor da nije nužno, dapače da nije poželjno da financije budu transparentne. Ovaj zakonski prijedlog ograničava iznose dobrovoljnih priloga i donacija fizičkih i pravnih osoba u kalendarskoj godini za fizičke godine na 90 hiljada kuna, a za pravne na milijon. No, uzevši u obzir društveni kontekst i rizične faktore smatram da su iznosi previsoki. Tendencija ispreplitanja politike i ekonomije te jasan interes novih bogataša da utječu na politiku i političare stvara potencijalnu opasnost da isti oni koji daju financijsku podršku određenoj stranci kad ta ista stranka dođe na vlast traži i zaštitu svojih interesa. Pa tko zapravo može donirati milijun kuna i ne tražiti ništa za uzvrat? Mislim da se takav teško može naći. No pitanje je kako pronaći optimalnu gornju granicu donacija? U Poljskoj je primjerice u slučaju
Hvala. Poštovani predsjedniče Sabora, drage kolegice i kolege. Pitanje stanja hrvatske znanosti i sveučilišnog klijentelizma je temeljno pitanje svake države, svake zemlje koja se želi normalno uključivo razvijati. Što imamo u Hrvatskoj? Evo imamo „30 dekana potpisalo se za smjenu rektora Borasa“, jedne novine današnje. Moje pitanje, što su ti dekani radili u zadnjih 10 godina? Zašto nisu reagirali da hrvatske znanstveno-istraživačke institucije imaju najmanje objavljenih znanstvenih radova u EU u prestižnim časopisima manje od 5%, prosjek EU vam je 10%, prosjek Danske, a ja uvijek kažem kad pričamo o razvojnoj strategiji da Hrvatska treba krenuti prema Danskoj, figurativno, je 15%. Što mi imamo u HAZ-u? Imamo klijentelizam, imamo političko napredovanje, imamo kaljužu. Imamo kaljužu onom što bi trebala biti moralna vertikala svakoga društva. I što se događa danas? Ne mislim ja sada na gnjusne optuže o seksualnom nasilju dakle relevantna istraživanja Filozofskog fakulteta govore da u zadnjih 10 godina 41% studentica se žalilo na jedan od oblika ucjene, da li zbog ocjene, da li zbog napredovanja, od tih istih profesora i od tih istih dekana koji tek sad, danas reagiraju. A znate zašto danas reagiraju? A ne, ne, zbog preskakanja reda u cjepivu rektora Borasa jer nakon ove stranice rektor Boras više ne postoji, budimo jasni, ako je na naslovnici znate kako to u Hrvatskoj funkcionira. Znate zbog čega? Postavlja se pitanje gdje je vječiti prorektor, gdje je g. Ante Ćović i šta se događa sa njegovim trećim pokušajem umirovljenja? Znate što se događa? Opet od <PARTY>-ovog ministra počinju klijentelističke igre, opet se sve vraća na početak i onda se svi zajedno možemo pitati kada će Hrvatska doći do Danske? Hvala.
… i to izvješće zajedno sa odgovorom Vlade Republike Hrvatske na interpelaciju 21 zastupnika zaista pruža jednu dobru sliku da ova država zaista je osposobljena za početak korištenja EU fondova a to je najteži za sve zemlje bilo, a kod nas je to ipak odrađeno u rekordnom roku od 2005. pa do 2006. Uspostavili smo sve potrebite institucije, definirali pravila i procedure rada u skladu s regulativom EU, a revizori Europske komisije ocijenili su sustav iznimno kvalitetnim i nisu imali ni jedan negativni nalaz koji bi blokirao davanje akreditacije, a time i početak rada sustava. Akreditacija službeno je objavljena 15. veljače i Hrvatska je time dokazala da je moderna zemlja koja zna i može primijeniti najzahtjevnija pravila detaljno organiziranih i strogo kontroliranih financijskih sustava. Najbolje to govori i rekordna iskorištenost decentraliziranih sredstava CARDS-a 2003. Ugovoreno je 97,7% od dodijeljenih sredstava. I ono što je kolega Radoš rekao, iskustva iz ostalih zemalja znači da ovo koji su imali negdje maksimalno 70% ovo je na neki način najbolji pokazatelj da će Hrvatska uspješno sa svojom administracijom koristiti ove predpristupne fondove Europske unije. Isto tako rokovi za ugovaranje ja smatram da ovo izvješće je u pravi trenutak, izvješće je u svakom slučaju u redu jer se radi o znači 1. srpanj 2006. do 31.12.2006. kada su se aktivnosti jednostrano mogle odvijati, a za ostale CARDS 2004., <PARTY>ARE 2005., <PARTY>ARE 2006., ISPA-u i SAPARD sigurno da po završetku ugovaranja tih poslova ćemo zaista dobivati i izvješća onako kako je i Sabor zadužio Vladu Republike Hrvatske. Ja bih ovdje pošto se prvi natječaj za SAPARD program odvijao i danas je mnogo riječi bilo o tom programu i koji je zaista bitan za našu poljoprivrednu proizvodnju i ruralni razvitak nekoliko riječi rekao. Naša administracija koju smo vidjeli da je 530 ljudi, zaista je SAPARD program donijela u rekordnom roku, 17 mjeseci, svjesni činjenice da jednostavno ne možemo samo po svojim zakonima
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali lijepo molim pogledajte tri stavke, sve tri stavke, da ne govorim, da ne zamaram saborske zastupnike brojevima. Prva govori o stipendiranju i znanstveno usavršavanje poslije diplomanata, druga govori o stipendiranju i tehničkoj suradnji što je u upravi dr. Fuksa, i treća po prvi put na ovaj način o potpori za magisterije, doktorate i stipendije za doktorski studij, mimo onih koji su redovno u ustavu obrazovanja. Dakle, tri potpuno nove stavke i ja mislim da će one biti na ovaj način dostatne za 2008. godinu, a dalje ćemo vidjeti. Hvala lijepo. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali ja prihvaćam sugestiju poštovane kolegice zastupnice da lokacija ministarstva na tri mjesta, a to zna i kolega Flego i još dvije, tri agencije na šest mjesta su neprihvatljive i ja ću učiniti sve što budem mogao da to objedinim na to mjesto, ali to će tražiti više od 8 milijuna kuna, ali će biti svima nama lakše raditi. Međutim, ono što je značajno za ovaj amandman, ja mislim da je vrlo važno reći da iznos koji vi tražite od 26 do 34 milijuna kuna mi smo premašili, jer u ovom trenutku iz STT projekata ili projekata Svjetske banke osiguravamo u 2008. godini 52 milijuna kuna, ali na različitim mjestima. Ja ću vrlo rado s vama sjesti i pokazati vam gdje su te stavke, jer se one tiču "Bicroa" i Hita i ministarstva. Ne kod nas je sve staklo, šifra je staklo, ne zamućeno. Hvala lijepa gospodine predsjedniče. U ovom obliku ne možemo prihvatiti. Međutim, vrlo je važno reći opet, mi imamo nekoliko projekata koji kreću ja moram reći i ona Vlada prije naše Vlade znači prije pet godina je pokrenula jedan od tih projekata, ali tri, četiri velika projekta smo pokrenuli mi. Oni se tiču od TEHCRO, CONCRO i svih onih projekata koji donose nove vrijednosti na tržište kapitala znanja od tzv. rizičnog kapitala, bencher kapitala, od gospodarstva, od novca koji je baziran za početne institucije unutar sveučilišta, od institucija
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Ja ću se složiti s kolegom Mesićem. Dakle, točno je kolega Mesiću upućeni ste u meritum stvari s obzirom da ste i sami bili ministar kulture, dakle resorni ministar kada je HINA u pitanju i točno je da mi ponovno dovodimo u pitanje zakone koje bismo trebali provoditi. Mi smo to tijelo koje zakone donosi, a onda ih na kraju ne poštujemo. Ne možemo tumačiti zakone na ovaj ili onaj način, dok je Zakon o HINA-i ovakav kakav jest na snazi mi njega moramo poštovati. Dakle, mi idemo obrnutim redom, odnosno zaključak odbora je na to upućivao. Osobno se nisam s time slagala i drago mi je što ste citirali kakav je put i kako bi to trebalo izgledati. Upozorit ću još na nešto, a to je da svi kolege uglas kažu da HINA-ine informacije su točne, HINA-ine vijesti su točne, a onda vas ja pitam zašto onda tu točnost neki ne bi možda i financijski poduprijeli pa ću reći da je HINA-in ticker jedino plaća <PARTY> od političkih stranaka. Pogledajte si malo. Dakle samo <PARTY> ima ticker, <PARTY> plaća nešto – neću reći da je to neki veliki novac upravo zato ako kažemo da je HINA potrebna, a s druge strane mislimo da su nam možda neki drugi portali ili neka druga sredstva priopćavanja bitnija očito je tako. Tako se i odnosimo prema HINA-i i ponovno protestiram zato jer nema nikoga ovdje iz upravnog vijeća i nikoga iz Vlade. Dakle kolega Mesiću mislim da moramo inzistirati da poštujemo zakonsku proceduru i da svi trebamo podržati ili dati prijedloge ukoliko ih imamo, ali da prestanemo više razgovarati o onome što nije na dnevnom redu, a na dnevnom redu je Izvješće upravnog vijeća za 2011. godinu, a mi kao članovi odbora naravno da možemo suvereno o tome govoriti i na odboru, ovdje nam je predsjednik i očekujemo od njega da jednu takvu tematsku sjednicu i sazove i to ću podržati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Lesar, vi ste u svojoj raspravi spomenuli jednu stratešku firmu na otoku Krku, a to je Dina i pitali ste se šta je sa 5 milijuna eura državnog jamstva koje je država izdala jednoj firmi. Ne znam vam odgovor na to vaše pitanje, ali mogu vama reći i svima nama ovdje u sabornici i u javnosti da je ta firma Dina na otoku Krku u katastrofalnom sigurnosnom stanju. U rezervoarima je pohranjeno preko 1100 tona opasnih kemikalija, a u kakvom je stanju govori i činjenica da se na otoku Krku u mjestima Omišlju i Njivicama distribuiraju i lijepe leci koji govore o planu postupanja u izvanrednoj situaciji s klorom. Znači došlo je do takve situacije da se već načelnica općine brine za stanovništvo i ukoliko se nešto pod hitno ne učini sa tim postrojenjima na otoku Krku, bojim se da može doći do katastrofalnih posljedica.
Pa ja bi samo htio dati još jedno pojašnjenje u ulogama vijeća i gradskih skupština. Znači nije točno da vijeće i skupština Grada Zagreba nemaju nikakve ovlasti. Prema statutu Grada Zagreba, predsjednik gradske skupštine je zadužen za provedbu odluka donesenih na gradskoj skupštini. A u Gradu Zagrebu, sve odluke preko milijun kuna se donose u gradsku skupštinu. Pa znači zadužen je i za provedbu proračuna koji je usvoji ta skupština. Znate koje alate ima predsjednik gradske skupštine Grada Zagreba ili bilo koji predsjednik bilo kojeg drugog vijeća za osiguranje provedbe tih odluka? Nikakve. Trećina odluka u Gradu Zagrebu u mandatu 3 g. koje sam ja predsjedao nisu provedene i predsjednik skupštine ili predsjednik nekog vijeća nema nikakav alat da bi kontrolirao tu provedbu. S druge strane nema niti odgovornosti za neizvršenje proračuna od strane gradonačelnika i načelnika. Znači ako se proračun ne izvrši, nema apsolutne nikakve odgovornosti. U pravilu idu izmjene putem rebalansa. Evo, jedno pojašnjenje zastupniku Bulj. Pa danas se puno govorilo o tome da se vijeća odnosno vijeća odnosno vijećnici trebaju dogovarati sa načelnicima, gradonačelnicima, županima ja se apsolutno s tim slažem. Pa nitko valjda ne ide na izbore da bi odmah za godinu dana rušio izvršnu vlast. Ja govorim o svim onim ljudima koji odgovorno pristupaju političkom poslu kojim se mi bavimo. Ali pogledajte i naš odnos na razini države, neko je danas ovdje krivo uspoređivao predsjednika Vlade koji se bira iz Sabora i Parlament, ali imamo predsjednicu koja se bira direktno i obavlja svoju dužnost prema Ustavu, a mi obavljamo svoju dužnost ovdje u Hrvatskom saboru prema Ustavu. I nadam se da se ni vi niti ja niti bilo tko tko je ovdje ne smatra manje vrijedan od predsjednice koja je izabrana za drugu funkciju isto direktno od građana jer smo i mi izabrani direktno od građana i imamo vrlo važnu ulogu, a to je usvajanje svih zakona. Zakoni se odnose na svakodnevni život svih građana RH. Znači svako tijelo
Gospodine potpredsjedniče, gospodin zastupnik Čehok govoreći o subvencijama koje su previsoke i s čim se ja slažem, govorio je da je bivša Vlada trošila kao age i begovi i da zapravo takav odnos prema subvencijama ide na teret bivše Vlade. Ja se, i to je netočni navod. Naime, proračun za iduću godinu a pogotovo projekcije sporazuma za 2006. i 2007. također pokazuju naglašenu tendenciju rasta subvencija, tako da za ovu godinu iduću, dakle rast subvencija se predviđa u iznosu od 3,3%, za iduću godinu punih preko 10% 10,1% a za 2007. godinu 4,9%. Za taj proračun u koji će, naravno trošiti ova Vlada će gospodin Čehok dati svoju podršku.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, svjesni smo da ima puno nedostataka u postojećem sustavu, međutim nismo sigurni da ovaj prijedlog će ih ispraviti na pravi način. Naime, Hrvatska izdvaja otprilike 17 milijardi kuna za obrazovanje i uvjeren sam da taj novac ne raspolaže na najbolji način. Primjerice, kako se izračunavaju plaće u javnom obrazovanju slično kao i u zdravstvu, to ne motivira najbolje da ostanu, a pogotovo ne možemo privući najbolje znanstvenike da dođu u Hrvatsku kad naša javna sveučilišta nemaju način da im nešto ponude u financijskom smislu. U Americi postoji ogromna konkurencija među sveučilištima i bore za najbolje mozgove, postojeći model u Hrvatskoj ne otvara uopće tu mogućnost nažalost, pogotovo kad gledamo ravan način izračun plaća svima, bez obzira da li su dobri ili loši. Je li mislite da se to treba promijeniti?
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice i državni tajniče, kolegice i kolege. Odbor za pravosuđe Prijedlog dopuna Stečajnog zakona razmotrio je u svojstvu matičnoga tijela. Članovi odbora jednoglasno su podržali predložene dopune Stečajnog zakona i predlaže se, u raspravi je istaknuto da se predlaže preispitivanje odredaba članka trećega prijedloga kojim je ograničen rok primjene dopunjenih odredaba o skraćenom postupku do 31.12.2012. godine iz razloga što je moguće da se i nakon tog roka iz svih poduzetih radnji od strane Porezne uprave pojave novi subjekti koji bi potpadali pod odredbe o skraćenom postupku. Stoga bi radi buduće efikasnosti skraćeni postupak trebalo u zakonu zadržati ili možda ima nekih razloga koje će predlagatelj objasniti što je ratio da on prestaje 31.12.2012. Hvala lijepo.
Da, revizija je nešto što ustvari treba biti svakodnevna aktivnost i vrlo kontinuirana i ona će sada biti omogućena upravo zbog ovoga što ste rekli što će svi sustavi biti umreženi i podjela, odnosno razmjena informacija će u ovom trenutku biti moguća za sva ona javna tijela koja informacije imaju. Vrlo brzo će ovdje pred vas doći jedan zakon koji će otvoriti prostor da ne moramo međusobno potpisivati nikakve certifikate i na taj način gubiti vrijeme nego će automatizmom sve institucije biti ustvari obvezne razmjenjivati međusobno podatke kako bismo na što je moguće manju mjeru sveli one koji izigravaju sustav. Što se tiče sustava socijalne skrbi mi smo pronašli negdje oko 7000 korisnika koji su uzimali prava ili za osobu koja je davno već mrtva ili su sami bili zaposleni, s druge strane to nisu obavijestili centar pa su uzimali socijalne naknade, dakle definitivno ljudi koji nisu smjeli ta prava uzimati. Riječ je o 40 milijuna kuna u državnom proračunu na godišnjoj razini. To nažalost nisu uštede, to su novci koje smo preusmjerili na druge ljude zbog toga što smo dobili negdje oko deset tisuća novih korisnika socijalnih naknada i tih 40 milijuna je usmjereno prema njima. Od ove godine pomoći će nam uvođenju reda i još jedan novi obrazac koji je pomalo stvorio pomutnju u sad prvih 15 dana ali je doista nešto što će biti vrlo korisno i sada se uhodava pa u toliko treba biti malo strpljiv, to je JPPD obrazac, skraćeno ga tako zovemo, jedan novi obrazac u kojem će se vidjeti svi prihodi koji nisu plaća, dakle, sve ono što ljudi primaju tokom mjeseca kao nekakva druga vrsta prihoda, to će nam omogućiti da napravimo reda kod onih prava gdje imamo samo dohodovni cenzus. Dakle, nama su neki ljudi imali vrlo visoke prihode u toku mjeseca odnosno u toku godine, prikazivali su nam minimalne prihode i na taj način su nam kroz dohodovni cenzus uzimali određena prava koja isto tako sada više neće moć. Vrlo brzo ćemo hrvatskoj javnosti predstaviti još neke naše aktivnosti u kojim
Gospodine predsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice kao i godine 2005. tako i danas daje potporu Konačnom prijedlogu Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj kojim se ustrojavaju nove jedinice lokalne samouprave i vrše područne promjene, s napomenom da će predlagatelj sigurno razmotriti amandmane u vezi statusa nekih od 9 novih općina. I mislim da smo to u skladu sa ostalim strankama. Prošli puta kao i ovaj puta u raspravi dominira teza da je to ništa drugo nego izborni inžinjering, da je to skupljanje političkih poena i da neke od općina nemaju financijsko uporište. Moram reći da stvari ne stoje tako. Uvaženi zastupnik koji nije ovdje, gospodin Nenad Stazić dobio je prošle godine od Ministarstva za financije kako posluju naše jedinice lokalne samouprave. I stvar izgleda ovako. Dokazuje se da 427 općina i 123 grada posluju skoro svi pozitivno. I gledajte čuda, od 23 općine koje su ostvarile manjak prihoda nad rashodom prednjači najbogatija Istarska županija, 6 općina posluju sa, ostvaruju manjak prihoda nad rashodom, i dvije općine u Istri. A sve ostale, osim rekao sam navedenih, posluju pozitivno. To je odgovor koji ste mogli pročitati, a sve su kolege dobile na klupe. Kolegice i kolege, zašto oduzimati pravo? Zašto? Zbog čega oduzimati pravo onim općinama koje imaju uposleno većinsko stanovništvo, koje imaju projekciju proračuna, dakle financijsku neovisnost da same, da same autonomno uz korištenje pameti domicilnog stanovništva i njihove djece rješavaju pitanja koja se tiču njihova svakodnevna života? Od odvoza smeća, javne rasvjete, dječjih vrtića, socijalne pomoći i stanovanja, uređenja naselja, prostorno i urbanističko planiranje, komunalni red, odgoj i obrazovanje i šport, očuvanje unapređenja okoliša, pa sve do razvoja poduzetništva, obrtništva i brzine racionalnosti i učinkovitosti. Kolegice i kolege, jedinice lokalne samouprave žele jednostavno autonomiju, raspolaganja kapitala. To va
Hvala vam lijepo. Uvaženi gospodine ministre evo javila sam se vama za repliku. Rekli ste da nitko nije odgovarao za sve one stvari koje su učinjene prije ulaska u EU i nitko nije odgovarao što su najteža poglavlja što se tiče poljoprivrede i ruralnog razvoja ispregovarana sa svim čestitkama EU i što smo danas u EU. Kroz vas moram vam odgovoriti i kroz svoju repliku i kolegi Rimcu, a i vi ste ga na neki način upozorili da što se tiče goveda Holstein i Simentalac u to vrijeme sam upravo ja radila kao veterinarka na terenu i upravo su veterinari upozoravali na probleme Holstein goveda, a nažalost izuzetno cijenim agronomsku struku, izuzetno cijenim, kolege koji zaista znaju svoj posao raditi. ovdje je bilo nešto drugo. I sada to je vrlo ružno kada se kaže tko će odgovarati za taj dio Holsteina i Simentalca koja struka, to je ružno, to nije lijepo. A kolega ministre Jakovina nemoj te se ljutiti zaista ali nemojte stalno ići unatrag. Kada rezultate poljoprivrede pokazuju upravo taj čin ulaska u EU i sve ono što danas radimo. Nažalost odgovarat ćete pred … pred hrvatskim seljakom jer zaista niste uspjeli održati ni minimum onoga što se je postiglo, uništeno je. I zaista ja ću vam poslati vašu izjavu u početku vašeg mandata kada ste došli vjerojatno još neupućeni ili po savjetu nekih svojih bivših zamjenika koji su vas napustili da jednostavno mali OPG mora propasti što smo vas upozoravali da nije točno.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, zasigurno da je svaka članica NATO-a jedna važna karika u lancu i što je ta karika snažnija snažniji je općenito NATO. I svaka članica ima svoju posebnost tako i nove članice i Švedska i Finska zasigurno i njihova tehnološka dostignuća da će pridonijeti da bude obrambena moć NATO saveza još izraženija. Ja bih također spomenuo a to smo imali često puta posebno kada bi bile zajedničke vježbe na moru sa članicama NATO-a gdje bi se isticala posebnost hrvatske pobjedničke vojske i Hrvatske vojske koja je dobila jednu dodatnu vrijednost upravo u NATO sustav. I ovom prilikom bih naglasio i stalno ulaganje u našu vojsku. Iako smo članica NATO-a znači ipak nismo stavili u drugi plan opremanje vlastite vojske što evo vidimo događa se u kontinuitetu. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, gospodine pomočniće ministra, gospođe i gospodo zastupnici. Predloženi Zakon o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prijevozu je zapravo jedan iskorak prema otvorenom tržištu i zaštiti putnika odnosno korisniku prijevoza. Najveća zaštita putnika kao kupca usluga u našem slučaju je to pomorskog prometa je savršena konkurencija na tržištu. Savršena konkurencija znači višak ponude, savršena konkurencija znači višak ponude usluge, brisanje razlike između robnih marki, jeftine informacije, slobodan ulazak i izlazak iz tržišta a u takvim okolnostima konkurencije tvrtke koje se natječu bi zapravo mogle prihvačati cijenu a kupci dakle u ovom našem slučaju putnici bi rekli tim tvrtkama da li su voljni platiti za tu cijenu ili ne? Naravno kad govorimo o prijevozu u linijskom, obalnom, pomorskom prijevozu tada je teško pogotovo u našim uvjetima govoriti o idealnoj i jakoj prometnoj konkurenciji. Osnovna je pretpostavka ovog Zakona društveno-gospodarski razvitak otoka i stvaranje za to potrebne infrastrukture, osiguranje kvalitete prijevoza sa prihvatljivim cijenama. Svi smo svjedoci koliko je Republika Hrvatska od rata pa do danas zapravo uložila u naše brodarstvo i uređenje naše infrastrukture u ovom slučaju luke. Sadašnji Zakon o javnom prijevozu, linijskom, obalnom, pomorskom prometu u najvećoj mjeri regulira predmetnu materiju a uz njega postoji još drugi niz zakona koji reguliraju pomorski promet. Tu prije svega mislim Zakon o Jadroliniji kao najvećeg nacionalnog putničkog brodara sa sjedištem u Rijeci. Zatim je tu Zakon o otocima, Pomorski zakonik koji je navodno izglasan u Hrvatskom saboru u drugom čitanju, Zakon o morskim lukama i tako dalje i tako dalje. Postojeći zakon je u novonastalim tržišnim i gospodarskim uvjetima naišao u praksi i na određene nedorečenosti i nedostatke. Naime svi se sjećamo pomorskog ekscesa koji se dogodio otprilike prošle godine u ovo vrijeme negdje u srpnju u Dalmac
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, ravnatelju agencije, ostale kolegice i kolege zastupnici. Klub <PARTY>-a u prvom čitanju nije podržao ovaj prijedlog zakona iz temeljnog neslaganja s koncepcijom prijedloga zakona. A kako se unatoč brojnim primjedbama ta koncepcija zadržala i u ovom drugom čitanju odnosno konačnom prijedlogu zakona, mi iz kluba <PARTY>-a nećemo podržati ni konačni prijedlog zakona. No prije nego li krenem na same detalje ovog prijedloga, jedna načelna primjedba. Mi smo poštovane kolegice i kolege do sada u Hrvatskom saboru zapravo nismo nikada imali prigode sustavno raspraviti koncepciju sustav i nadležnosti sustava potpore samom sustavu. Što je sustav potpore samom obrazovnom sustavu? To je sustav kojeg čine agencije i ostale institucije koje osniva država s temeljnim ciljem obavljanja stručnih i savjetodavnih poslova. Razne agencije ako im se nadležnosti i ovlasti dobro postave uz naravno njihovu stručnu autonomiju i posljedično stručni autoritet, su izuzetno važe i u ustanovama iz obrazovanja prvenstveno školama, korisne institucije. Naravno da u tome onda može profitirati i obrazovna politika. No kod nas su se posljednjih godina gotovo pomodarski pristupilo osnivanju razno raznih agencija, bez da je ikada raspravljena i razjašnjena stvarna potreba za nekom agencijom. Tako su postojeće agencije osnivane segmentarno i po trenutnoj potrebi, neke su osnivane uredbama Vlade, neke je osnivao Sabor posebnim zakonima, neke su došle kao posljedica posebnih zakona, tipa Agencija za strukovno obrazovanje, a da zapravo nikada nismo razmotrili oni veliku sliku cijeloga sustava stvarnih potreba pojedinih dijelova sustava i na koncu strateških ciljeva razvoja obrazovanja. Kolegica Roksandić je govoreći u ime kluba <PARTY>-a malo prije pobrojala djelatnosti Agencije za obrazovanje odraslih i Agencije za strukovno obrazovanje i ustvrdila da se u jednom dijelu poslova one preklapaju. Kada bi pogledali djelatnosti Agencije za strukovno o
Hvala lijepo, hvala lijepo. g. predsjedniče Vlade, mi se tu nalazimo iz jednog jednostavnog razloga, kad ste ušli u rekonstrukciju ovo ljeto tada je, prije toga su oporbeni zastupnici tražili opoziv niza ministara, među njima je bio i g. Kujundžić, bile su i nekakve najave da će g. Kujundžić biti smijenjen, ali očito iz nekih razloga nije bilo dovoljno snage da njega smijenite. Mene zanima kad premijer odnosno kad, oprostite, vaš ministar izađe za govornicu i govori na način na koji je i ministar Kujundžić govorio 4 minute, da li ta bahatost i ta bezobraština nastaje temeljno, dakle nešto šta je karakterno ili je to uvjet da budete, da budete i ministar u vašoj Vladi? Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Burić, spomenuli ste interpelaciju hrvatskoj Vladi koju je inicirao <PARTY> i tada smo istakli da bruto društveni proizvod grada Zagreba iznosi 130% u odnosu na prosjek Europske unije, dakle 130%. Istovremeno sve slavonske županije zajedno dakle imaju prosjek od 34, 35% u odnosu na Europsku uniju. Kada gledamo ovaj kolač tako da kažem za ovaj grafikon, kolač, rasprostranjenosti projekata u Republici Hrvatskoj iz projekata u okviru shema bespovratnih sredstava onda vidimo da je grad Zagreb povukao 27% od tih sredstava a sve slavonske županije zajedno koje imaju isto stanovnika kao grad Zagreb također 27, 28%. To znači da je cijela Slavonija povukla sredstava koliko i grad Zagreb. Točno je da je broj stanovnika isti ali Zagreb je 130% BDP-a Europske unije a Slavonija 34%. Pa kome se tu pomoglo? I na to smo ukazivali kada je bila interpelacija Vladi Republike Hrvatske, ali nas se nije slušalo, bili smo ne znam ni ja što. Točno je i to da iskorištavanje sredstava koja vam stoje na raspolaganju je zapravo indeks sposobnosti i učinkovitosti hrvatske Vlade. Ali da je prosto neprihvatljivo, to je blago rečeno da se u jednoj tablici koja govori na stranici 123. kako ste sami rekli prioriteti ulaganja iz ESI fondova u razdoblju do 2020. godine završava tako da je zbroj netočan i razlika iznosi 36 milijuna eura kao da je 36 milijuna eura nekakva dječja igračka. A to je 250 milijuna kuna. Gdje su nestali tih 250 milijuna kuna u tome izračunu kao da je to ne znam ni ja što? Ili je to nekakva apstrakcija kao što su fondovi apstrakcija za ovu hrvatsku Vladu?
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Vjerovatno vas je moj puno čuveniji prezimenjak inspirirao. Kolega Mariću, interesantno je bilo slušati vaše izlaganje u onom dijelu u kojem je ono dalo zapravo identične zaključke kao i moje izlaganje, a vezano je za beneficije koje smo pružili ljudima imaju nekakvu socijalnu senzibilnost i cijeneći trenutak ali ipak mislim da smo u cijelosti napravili veliku grešku, a tiču se bagateliziranja cijene komunalnog doprinosa za one ljude koji su ignorirali zakon i gradili bespravno. I vrlo dobro ste zaključili kakvu smo poruku poslali kao društvo svim onim ljudima koji su poštivali zakon često odvajajući zadnja sredstva iz obiteljskog budžeta za poštivanje zakonskih odredbi plaćanja komunalnog doprinosa. Međutim, moram vam reći da ste jednu stvar propustili primijetiti kakva je time šteta napravljena sad trenutno i jedinicama lokalne samouprave ali i građevinskom sektoru. Netko je jučer tijekom izlaganja primijetio da su javne investicije i investicije koje su rezultat rada jedinica i poduzimanja jedinica lokalne samouprave u komunalnu infrastrukturu, u opremanje, u izgradnju objekata. Veliki dio investicija u Hrvatskoj. One su se financirale iz komunalnog doprinosa koji se prikupljao na način koji je propisan zakonom i prikupljala su se ozbiljna sredstva dok se prikupljalo na korektno određenim tarifama. Sad kad smo zbog podilaženja, predizbornog podilaženja, to ću nazvat vrlo direktno i istinito napravili ovu sprdačinu od naplate komunalnog doprinosa, moram upotrijebiti taj izraz. Sad smo doveli u pitanje funkcioniranje jedinica lokalne samouprave i punjenje proračuna i proračunskih stavki sa pozicije komunalnog doprinosa. Sad ćemo imati situaciju da će se stavke prihodovne na poziciji komunalnog doprinosa puniti sa 50, 40 ili 30% iznosa u odnosu na prethodna vremena i građevinari koji su do sad živjeli od tih sredstava, od tih investicija ostat će bez posla.
Pa netočna je tvrdnja poštovanog zastupnika Stazića da će ovo povjerenstvo biti usmjereno prema progonu oporbe. Daklem, da neće biti objektivno i pristrano, da će progoniti oporbu. To je netočna tvrdnja, a inače dirljiva je briga jer zastupnik Stazić govori da će <PARTY> pobijediti na sljedećim parlamentarnim izborima i da će <PARTY> ići u oporbu. A vi se zapravo brinete, hvala na tome za <PARTY> da to povjerenstvo neće progoniti <PARTY> onda koji će biti u oporbi. Tako da vam hvala na toj vrlo dirljivoj brizi za <PARTY>. Uistinu vam hvala!
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem svima na raspravi ne samo ovdje u sabornici nego i na odborima. Mi smo zaista veliki je zakon i iznimno je značajan zakon. Mi smo sve vaše prijedloge tako da kažem saslušali. Jasno da ćemo ih analizirati ali onako koliko osjetimo duh rasprave, čini mi se da je zakon pogođen i da smo zaista sa ovim prijedlogom zakona prilagodili svim onim nekakvim pojavama koje su se zapravo dogodile u zadnjih 10 godina koje nisu bile pokrivene sadašnjim zakonom. Evo možda na zadnje pitanje vezano za neisplatu plaća, gotovo da nema zastupnika koji nije dotaknuo to pitanje. Ja mislim da je odredba vrlo precizna i ona je vrlo jasna. Ona sankcionira onoga tko je pod 1. imao mogućnost, imao sredstva na raspolaganju i pod B) nije unatoč tome isplatio plaću, nego je ta sredstva upotrijebio za nekakve osobne probitke svoje ili nekoga drugoga. Sve ove situacije o kojima možemo razgovarati ovise svašta se može u praksi dogoditi kao što sam već rekao u uvodu, vi kao poslodavac ne prođete na nekoliko natječaja pa nemate posla, dakle nemate sredstava, nemate od kuda isplatiti plaće tu nema odgovornost. Ako vam vaš kupac nije platio opet nemate sredstva, opet vas ne može netko kazneno goniti. Tako da razne su situacije moguće ali mislim da ova norma prilično precizna i ona jasno kaže što ćemo sankcionirati. Sve ovo što je bilo vezano na Odboru za ravnopravnost spolova, evo ovdje nam se ovako na prvi pogled čini da je primjedba uredu, ali jasno da ćemo analizirati u okviru radne skupine. ja se slažem s vama da je nešto teško braniti i da ćemo to ostaviti u nekakav zakon i da treba imati jednaki pristup, možda nismo u ovom prijedlogu najbolje pogodili ali ćemo vidjeti za drugo čitanje da i ovdje zapravo budemo jednaki i da zaštitimo dobro. Još jednom evo svima hvala na raspravi, analizirat ćemo doista sve i za drugo čitanje vjerujem da ćemo pripremiti još bolji prijedlog. Hvala.
Hvala lijepo gospođo predsjednice. Poštovani kolega Salapić, radi točnog informiranja javnosti treba napomenuti jer ste govorili o velikim dugovanjima prema sudskim vještacima i braniteljima, treba napomenuti da smo uz ovo izvješće dobili i mišljenje Vlade u kojem se navodi da je Vlada RH rebalansom za 2014. godinu osigurala 86 i pol milijuna kuna za podmirivanje dospjelih obveza, a nedavno smo čuli, a mislim i danas u izvješću u obrazloženju da su te obveze najvećim dijelom i podmirene. Dakle, jako je važno da u javnost ide prava informacija. Što se tiče vašeg navoda da su nedorečeni zakoni, odnosno da u izvješću se govori o zakonodavnoj hiperaktivnosti, nedostacima u zakonodavstvu na to naravno ukazuju i u izvješću predsjednik u svom izvješću. Međutim, ja sam negdje u izvješću vidjela i mislim da tu imamo isto jedan problem u komunikaciji između zakonodavne i sudbene vlasti, jer u poglavlju drugom gdje se govori Vrhovni sud, gdje se govori o ulozi, organizaciji i nadležnosti Vrhovnog suda stoji da sudski odjeli daju mišljenja o nacrtima propisa i određenog pravnog područja. Očito dakle da su procedure negdje neprecizne i da dolazi do šumova u komunikaciji, mislim da se to može ispraviti. Hvala.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo kolegica Lovrin je iscrpno govorila o ovom Konačnom prijedlogu zakona o pravu na pristup informacija pa ću ja krenuti u jednom drugom zapravo smjeru. Ako je sloboda informiranja time i pravo na dostupnost informacijama koje posjeduje tijelo javne vlasti jedno od temeljnih a ovdje naglašavam temeljnih ljudskih prava koje osim Ustava RH propisuje i Europska konvencija o ljudskim pravima i slobodama, te konvencija o pristupu informacijama i međunarodni ugovori, nameće se zapravo pitanje. Tko bi se zapravo trebao baviti zaštitom tog temeljnog ljudskog prava. Podsjećam sve nas da smo sredinom prošle godine donijeli novi Zakon o pučkom pravobranitelju koji je u tom zakonu kao što je bilo i u zakonu prije toga pučki branitelj definiran kao opunomoćenik Hrvatskog sabora za promicanje i zaštitu ljudskih prava i sloboda utvrđenih Ustavom i zakonima i međunarodnim pravnim aktima o ljudskim pravima i slobodama koje je prihvatila RH. Danas te u svom izlaganju poštovani zamjeniče ministra govorili o konačnom prijedlogu zakona o pravu na pristup informacijama ali ste i najavili amandman Vlade RH na konačni prijedlog zakona kojim će se utvrditi da je povjerenik za informiranje također opunomoćenik Hrvatskog sabora za zaštitu temeljnog ljudskog prava na dostupnost informacija koje posjeduje tijelo javne vlasti. Podsjećam također da u našem sustavu pored pučkog pravobranitelja kao opunomoćenika RH postoji i pravobranitelj za djecu, pravobranitelj za ravnopravnost spolova, pravobranitelj osoba sa invaliditetom a sada ćemo imati ne doduše pravobranitelja za informiranje nego povjerenika za informiranje. Nameće se pitanje hoćemo li ovakvim pristupom da svako temeljno pravo imati posebnu instituciju odnosno posebnog pravobranitelja ili povjerenika i time stvoriti šumu institucija u kojima će se izgubiti oni zbog kojih su te institucije stvarane a to su u ovom slučaju priznat ćete
Poštovani predsjedniče Sabora, kolege puno tema ima za dvije minute što je gospodine Pecnik naš kolega ovdje, o čemu je razgovarao. Sekta, vjerska zajednica ima razlike tu. Imate kvekere, šejkere, oni su izumrli i nisu vjerovali u prokreaciju i nije razumno da se svaka glava koja skupi 10 ljudi formira nekakvu svoju vjersku zajednicu, to nije ni razumno. Imate Talmud, Kuran i Bibliju i to su … vjere. Po pitanju govora mržnje a šta je govor mržnje kad netko govori o Hrvatima? Imate gospodina Matu Kapovića koji je oprostite mi na izrazu kažem "Serem na Bleiburug". Imate tamo julianska krajina, Macelj, Slovenija imate 20 Srebrnica i nikom ništa, nitko ne reagira. Imate npr. gdje se govorio o nekrofiliji o hrvatskim svecima a kad su se klanjali gore Trg Maršala Tita, dolje Kući cvijeća o tome nikog briga, ništa. Jel temeljno ljudsko pravo da se zna istina? Šta je sa medijima i partijskim ćelijama? Kao možemo očekivati temeljna ljudska prava da mi znamo istinu kad se partijske ćelije samo bave ustaštvom itd. Koliko ćemo dugo dopustit da nas maltretiraju, da maltretira manjina većinu a mi uvijek šutimo ili se nekom ispričavamo? Tome treba stati na kraj. Mi smo još s ove strane Berlinskog zida, gledamo preko zida a netko drugi kroji sliku o nama vani, nikom ništa. Šta je sa blaćenjem po medijima, lažima? Ako mene netko zove nekim pogrdnim imenom, laže o meni što ja mogu napraviti? Čekam 20 godina za demant i ništa od toga. O tome treba malo razgovarati i ovo turboustaštvo što se namjerno promovira da se podjeli hrvatski narod, tome treba stati na kraj.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Bačić, danas u 21. stoljeću živimo u svijetu gdje se većina napada na moderne demokracije uglavnom događaju u kibernetičkom prostoru hibridnim djelovanjem kao što ste i spomenuli u svojoj raspravi. Dakle, postoje određeni dezinformacijski sustavi koji šire sumnje i na taj način ostvaruju određene ciljeve. Koje je vaše mišljenje? Koliko je Hrvatska kibernetički sigurna zemlja. Poznavajući našu infrastrukturu vlasništvo iste i mogući napad. Zahvaljujem.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ovako, neću ulaziti u tehničke detalje ovog zakona nego ću načelno govoriti o nekim bitnim nedostacima koje vidim već sada kad imamo konačni prijedlog, nadam se da će se ostvariti ova spremnost premijera da se uvaže dobre amandmane i da se poboljša ono što sad imamo pred sebe. Nije sporno da se treba pokazati solidarnost i poduzeti potrebne mjere da se obnovi Zagreb nakon potresa. I dobro da se traži što veći konsenzus. Premijer jutros je isticao transparentnost u provođenju zakona, ali praksa nažalost pokazuje da u Hrvatskoj to često nije slučaj. Dobro umreženi izvođači vjerujem će sigurno prepoznati svoje interese i iskoristiti ovu priliku kada država će potrošiti goleme iznose novaca. Moramo međutim voditi računa o interesima svih poreznih obveznika, mnogi koji ne žive u Zagrebu, ovaj prijedlog zakona ima mnogo nedostataka u tom smislu. Primjerice kada se radi o novog fonda za obnovu, mislim da to zaslužuje našu pažnju. Zakon kaže npr. kako će se upisati u Sudski registar te da će sjedište biti u Zagrebu. To su u biti ne tako bitne informacije jer nema riječi o tome na koji način će država ili grad financirati svoje udjele u novi fond i pod kojim uvjetima. Zakon ništa ne govori o tome. Nalazimo se u situaciji u kojoj na BDP u drugom kvartalu pada više od 15% i čeka nas težak oporavak ekonomije. Podsjetit ću da je prošla recesija iz 2008. bila mnogo blaža nego ova, a trebalo je Hrvatskoj punih sedam dogina za oporavak. Kako možemo vjerovati u transparentnost, a uopće ne znamo ništa o uvjetima zaduživanja? Jutros u ovoj raspravi je spomenuo premijer neke moguće institucije s kojim će Vlada surađivati, ali ne znamo više ništa o tome detaljnije, ali mislim da je to potrebno sad, a ne naknadno saznati po kojim uvjetima ćemo se zaduživati. Kada su europski čelnici nedavno odobrili novi fond za oporavak naveli su načine financiranja, uključujući i uvođenje novih poreza npr. te rokove za vraćanje posuđenog novca. Ovdje u ovom prijedlogu ni
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, gospodine predsjedniče Upravnog vijeća Agencije, kolegice i kolege zastupnici. Danas raspravljamo o Godišnjem izvješću o radu Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga za 2009. godinu. Ovo je prvo Izvješće o radu Agencije i uglavnom se odnosi na podatke o konstituiranju, zapošljavanju, opremanju ureda, početku rada i djelatnosti kojima se Agencija bavi. Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga je samostalna i neovisna javna ustanova, a poslovi svoje djelatnosti obavlja kao javnu ovlast. Osnovana je zakonom o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga Narodne novine broj 79/07. i 75/09. radi osiguravanja preglednog i nepristranog obavljanja djelatnosti željezničkog prijevoza. Od posebnog je interesa za Republiku Hrvatsku, a poslove iz svoje djelatnosti Agencija obavlja kao javnu ovlast i odgovorna je Hrvatskom saboru. Samostalna je u poduzimanju svih organizacijskih i drugih mjera potrebnih za nesmetano obavljanje poslova i ispunjavanje obveza u skladu sa Zakonom o agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga i drugim propisima kojima je regulirano obavljanje željezničkih usluga. Konstituirana je 30. srpnja 2009. godine i od tada je započela sa radom. Djelatnost Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga je rješavanje žalbi i željezničkih prijevoznika za odluke upravitelja infrastrukture u vezi izvješća o mreži kriterija sadržanih u izvješću o mreži, postupku i rezultatima raspodjele željezničkih infrastrukturnih kapaciteta, kriterija za određivanje pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture, visine i strukture pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture, odluke o odobrenju pristupa željezničkog prijevoznika u željezničku infrastrukturu, ostalih slučajeva osiguranja pristupa i korištenja željezničke infrastrukture. Nadzor nad pregovorima upravitelja infrastrukture i željezničkog prijevoznika u visini pristojbe za korištenje željezn
Moram ovdje kazati da se ne snalazim u ovakvim obrazloženjima. Ali gospodine ministre kad je riječ o raspodjelama jel' vi to meni možete pojasniti? To znači da će se početi rješavati problem pitke vode u zaleđu Šibenske županije odnosno u zagorskom dijelu Šibenske i dijelu zagorskom dijelu Splitsko-Dalmatinske. Jer ako ni jedan amandman nije ili je folklor ili naroda, narodna predaja ovaj sigurno to nije jer je riječ o rješavanju pitke vode. Molio bih glasanje iz jednostavnog razloga jer ne znam što ste mi rekli zbog čega je ovaj amandman odbijen?
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvažena zastupnice Orešković, cijeneći vaš obol i dolazak na saborske sjednice, tome mogu svjedočiti i tvrditi, no nudim jedan odgovor. Većinu u <PARTY>-u, većinu u odborima, ima onaj tko pobjedi na izborima, a to je bio <PARTY>, ona je pobijedila, ona je stvorila uvjete i preduvjete za konstituiranje Sabora, za izbor hrvatske Vlade i to su temelji demokraciji, no vi uporno ovdje u <PARTY>-u pokušavate nas prikazati nečim, mi smo pobjednici izbora 2020. g., dobili smo povjerenje građana RH i upravljamo sa sustavom koji se zove država. Za 2 godine će biti ponovo izbori kada vi sa vašom strankom budete pobijedili, imat ćete iste te uvjete i preduvjete kao i mi. I stvarno me fascinira gdje uvijek nađete tu količinu mržnje prema svima nama koji jednako ovdje sjedimo u <PARTY>-u i jednako predstavljamo građane koji su nas izabrali da sjedimo ovdje i zastupamo njihove interese. Povrijeđen je čl. 238, kolegica Orešković ga je povrijedila na način da je nas <PARTY>-ovce ponovo prokazala ovdje nekim kriminalcima i lopovima, ja bih je samo pitao koliko njezina kolegica iz kluba plaćala četke za WC u Gunji? 281 je koštala porezne obveznike četka za WC koja u trgovini košta 14,5 kuna. Toliko o poštenju i toliko o tome koliko je netko manje ili više pošten. Mislim da možda niste najkompetentnija osoba da o tome govorite.