EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi kolege zastupnice ono na što se ja želim referirati ovim govorom je nemili događaj koji se desio u gradu iz kojega dolazim, a to je u Kaštelima gdje je prije nekoliko dana došlo do zlostavljanja jednog mladog čovjeka od strane nekolicine drugih mladih ljudi. Žao mi je što moram reći da žalim i žrtvu i nasilnike u ovome slučaju jer nisu mladi ljudi krivi, mladi ljudi rade samo ono što vide. A ono što oni vide oko sebe nije dobro i mi se svi trebamo zapitati u koje smjeru ovo društvo ide. Nasilje i kriminal u Hrvatskoj već dugo godina postaju društveno prihvatljivo ponašanje i dokle god mi budemo zatvarali oči pred tim to će se i događati. U ovom konkretnom slučaju ispada da su Kaštela grad slučaj, što nije točno jer po svim statistikama to nije tako. Kaštela su imala tu nesreću da je netko tu taj slučaj snimio, pa kad je izašao u javnost onda smo se svi stali čuditi nad time, a nitko se nije zapitao zašto se to tako događa. Zašto ti mladi ljudi okolo sebe svaki dan vide i gledaju nepravdu? Nepravdu da država koju su njihovi rodilji stvorili i njihovi djedovi koju su gradili, društvena imovina koja je godinama stvarana prodaje se i veliki, tako ću ih nazvati, oni koji sebe nazivaju velikim Hrvatima, prolaze nekažnjeno. Pojedini političari zlostavljaju svoje vlastite obitelji znači rade obiteljsko nasilje, prijete, izbjegavaju zatvorske kazne i ono što sam maloprije rekao u replici kolegi Bakiću, izruguju se sa hrvatskim pravosuđem jer imaju dvostruka državljanstva pa mogu preko granice smijati se ovdje nama, mladi ljudi samo mogu vidjeti pa čujte u Hrvatskoj jedino što se ispleti to je kriminal. To je ono na čemu mi moramo poraditi, to je ono čega se mi moramo, čega mi moramo biti svjesni i mi moramo mladim ljudima pokazati da to nije društveno odgovorno ponašanje. Kaštela nažalost još imaju tu nesreću da su jedan od većih gradova koji ima veliki prirast stanovništva, a pošto ovakve probleme osim svojim primjerom možemo riješiti samo
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolege i kolegice, poštovani državni tajniče. Odmah na početku bih želio jasno kazati da ću pozdraviti i podržati i glasovat ću za Nacrt ustavnih promjena. Razloga za ovako izrijekom kazivanje da ću podržati ima jako mnogo. Međutim, meni u ovom trenutku su dva momenta najbitnija i želim ovdje ponoviti da sam 2003. godine kada sam prvi put ušao u Hrvatski sabor potpisujući u ime SDA koalicijski sporazum sa <PARTY>-om u prvom članku smo rekli kada dođe do ustavnih promjena tražimo da se Bošnjaci i Slovenci vrate u izvorišne osnove hrvatskog Ustava iz kojih su iz meni neznanih razloga '97. godine izbačeni. Budući da u tom mom prvom mandatu nije bilo ustavnih promjena sačekali smo nove izbore, 2007. godinu i ponovno u prvom članku smo ponovili taj zahtjev. Ja moram ovdje reći da sam sretan da glavni partner <PARTY> je ispoštivao taj dogovor. Budući da ja zastupam ne samo Bošnjake i Slovence, nego još tri nacionalne manjine Albance, Crnogorce i Makedonce koji će ovaj puta po prvi put ući u izvorišne osnove. Praktički kao njihov saborski zastupnik činim ono što je možda najljepše za pripadnike tih manjina. Ako bih dodao još da su i neke manjinske grupacije koje pripadaju Memedijevoj skupini, dakle toj manjinskoj grupaciji također ulaze u izvorišne osnove onda praktički moram biti ponosan što sam ipak sa mojom inicijativom za povratak Bošnjaka i Slovenaca doživio ovaj veliki trenutak i ja se nadam da ćemo sutra imati prigodu glasovati i da ćemo izglasovati ove naznačene promjene Nacrta novoga hrvatskog Ustava. Naravno ovo je meni sada prigoda da upozorim na neke detalje. Kao član Odbora za Ustav, sudjelovao sam dakle u toj jednoj raspravi koja je bila dugotrajna, akademska i stručna, i moram ovako da primijetim daleko, daleko je bila principijelna nego što danas sam imao prilike slušati neke saborske zastupnike. U jednom trenutku prigovaraju Hrvatima iz Bosne i Hercegovine, odnosno dijaspore, kao da su oni temeljni problem hrvatske d
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege rečenica koja najavljuje ove promjene zakona kaže da se ovim promjenama među ostalim regulira naknada za korištenje općekorisnih funkcija šuma kroz smanjenje stope za njezin obračun te povećanje granice za utvrđivanje obveze nastanka plaćanja naknade. Uz obrazloženje koje smo dobili jasno je zapravo radi se o mjeri pomoći gospodarstva. Gospodarstvu koje nam je u ovom trenutku itekako važno, ne govorim ovo napamet, svoj razvoj iz sredine iz koje dolazim grad Prelog unatrag više, više godina duguje upravo gospodarstvu. Gospodarstvu u kojem ima i malih i srednjih i velikih obrtnika i firmi koje se bave finalizacijom drva, znači proizvodnjom prozora, namještaja i drugih proizvoda od drva. Razgovarajući sa tim gospodarstvenicima njima je svako ukidanje bilo kakvog nameta itekako dobro došlo i svaka kuna ih, koja ih rasterećuje itekako ih veseli. Čuli smo već prije riječ je o smanjenju stope po kojom se obračunava predmetna naknada te o dijelu oslobađanja od plaćanja naknade za pravne i fizičke osobe. Vjerujem da će se aktivnosti u djelatnostima vezanim uz razminiranje, vatrogasnu djelatnost i gospodarenje šumama nastaviti jer općekorisne funkcije šuma ne bi trebalo se samo odnositi na novac, odnosilo treba se odnositi i na biološku obnovu šuma, na gospodarenje šumama na kršu, na radove na sanaciji i obnovi ugroženih šumama gdje imamo i bolesti i drugih nepogoda. Vjerujem i siguran sam da ćemo pronaći i Vlada i ministarstvo novčana sredstva i nadoknaditi da se navedene djelatnosti ne smanjuju odnosno da se nastave. Vjerujem da će se iskoristiti novci iz fondova EU pogotovo mjere ruralnog razvoja gdje postoji mogućnost da se i lokalne samouprave, poduzetnici i privatni šumoposjednici mogu javiti na mjeru za ulaganje u šumsku infrastrukturu te im se na taj način može nadoknaditi dio ulaganja. Ipak, ponavljam i mislim da ćemo više koristi imati od onih kako god malih …/nerazumljivo/… pozitivnih učinaka na poslovanje gosp
Hvala gospodine predsjedniče. Evo samo kratko odgovor gospođi Antičević. Nažalost ostavljeno je puno rupa. Ne možemo ih sve zatrpati odjednom pa neke rupe moramo i premostiti. Kao tako, tako i ovaj Zakon koji mora to napraviti. Znači cijeli, cijela ova problematika kao što sam rekao na početkun riješena je tim Zakonom o tržištu plina i Zakonom o komunalnom gospodarstvu. Nažalost očito nije bilo usaglašenih stavova oko, nisu se vidjele implikacije na područje manipulacije sa plinom i jednostavno do donošenja novog zakona znači potpuno usklađenog i koji će sveobuhvatno riješiti problem trgovine i distribucije i opskrbe plinom. Jednostavno morali smo pristupiti ponudi ovom cijenjenom Saboru da prihvati ovaj Zakon kako bi riješili neka, neke kao što je rečeno pravne praznine koje su se javile u ovom periodu, a temeljni cilj nam je znači bio kao što je bila i čitava ta socijalna tj. kompletna orijentiranost prema potrošačima kao takvom. Htjeli smo im osigurati pouzdanu, sigurnu i cjenovno znači najprihvatljiviju minimalnu cijenu. Znači koja nije opterećena nekim nepotrebnim troškovima kao takvim. Sad, ja ne bih sad ulazio u elemente koje smo mi izabrali da bi postigli znači ova tri temeljna cilja: pouzdanost, sigurnost i cjenovnu, cjenovnu atraktivnost za potrošače. Ovdje je bilo u diskusijama govora i o globalnoj energetskoj strategiji Hrvatske. Ova Vlada ima tu strategiju i u, provodi je sukladno znači sa stanjem na terenu tj. sa raspoloživim sredstvima kao takvim. Što se tiče visine koncesije koja je bila spomenuta u raspravama nastojali smo praktički jer koncesionar će sigurno visinu koncesije prevaliti na krajnjeg potrošača. Išli smo minimalno da ona bude maksimalna dvije plaće znači djelatnika koji će biti zaposleni u tijelu koje daje koncesije. To je znači regionalna uprava znači jer smo, znači netko mora kontrolirati kako se ponaša koncesionar. Tko će to kontrolirati nego onaj tko je dao koncesiju kao takvu? I ja vjerujem da i slažem se s vama da ima nedorečenost
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, dražvni tajniče. Pa ovi … zaštitu tajnosti izuma za koje su zaprimljene prijave patenata, znači zaštitu istraživanja, razvoja, proizvodnje, vojne opreme i materijala, tehnički podaci, izum, crteži i tehnološka znanja. Naime, Republika Hrvatska zasigurno, industrija hrvatska za potrebe vojske ima što zaštititi, jer moramo kazati da trenutno u Afganistanu naši pripadnici su obučeni sa preko 70% opreme koja je proizvedena, koju je proizvela hrvatska industrija, a svakako se priprema i proširenje svega toga. Prije nego što smo ušli u europsku, u NATO govorilo se da ulazimo u NATO da bi kupovali opremu od bogatih i već tada članica NATO-a, a danas možemo utvrditi da hrvatski vojnik ima domaću proizvodnju i da nosi znači maskirnu odoru, jakne, košulje, vjetrovke koje se šiju kod nas u Čakovcu, svečanu i radnu odoru u Varaždinu u Varteksu, šatore i svu opremu, šatorski kreveti, madraci, vojne čizme koje se proizvode u Borovu, zaštitni borbeni prsluk, zaštita od streljiva i nadomjestak za, znači štitnici za ruke, spremnici za radio uređaje, spremnici za zaštitnu masku, nosače streljiva, nosače granata, posude za vodu. Ono što je za pohvaliti se i kazati jurišna puška, streljivo, koja koristi streljivo 5-56 i hrvatski samokres od 2000., projekt proizvodnja puške i streljiva omogućuje uposlenje preko 5 stotina novih radnika. Imamo vlastite brodove za potrebe ratne mornarice, patrolne brodove koji se vez izvoze u Libiju, minolovce Korčula … 51. Imamo novi protuzračni sustav za srednju visinu … i ručni bacač granata RBG6 dvije 40 milimetara, a u planu je proizvodnja automatskoga. Ono na što se možemo osvrnuti i ponositi svakako veliki gigant koji na žalost ovih dana i ovih mjeseci zbog velike krize u cijelom svijetu nije baš u potpunom pogonu je Đuro Đaković koji je proizvodio prije rata i dan danas može proizvoditi znači tenkove 84, … koji je za prije rata izvozio za Kuvajt i vršio modernizaciju i još je aktivna modernizacija 150 tenkova za Ku
Gospodine potpredsjedniče Sabora, kolege zastupnice i zastupnici! Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 1. sjednici održanoj 21. veljače 2008. godine razmotrilo je poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio Upravni odbor fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji aktom od 6. veljače 2008. godine. Uvodno je predstavnik izvjestitelja iznio osnovne značajke rada Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji u 2007. godini. U raspravi članovi odbora jednoglasno su podržali izvješće te izrazili zadovoljstvo uspješnim poslovanjem fonda. Kao najveći problem istaknuto je približavanje isteka moratorija na raspolaganje udjelima, a to je 12. travnja 2008. godine odnosno na prodaju istih od strane članova fonda. Iskazana je bojazan postojanja realne opasnosti od pada vrijednosti imovine fonda za više od 50%, što bi dovelo do gašenja samog fonda. Time bi nastale negativne posljedice i velike štete, jer bi se ugasili i fond za stipendiranje i zaklada hrvatskih branitelja koje se financiraju iz dijela dobiti fonda hrvatskih branitelja, a bio bi onemogućen i prijenos dijela dionica pravnih osoba u vlasništvu Republike Hrvatske koje su Zakonom o privatizaciji određene za prijenos u sam fond. Na primjer, HEP, Hrvatske šume, HRT, Hrvatske ceste itd. Zaključeno je da je potrebno na javnim tribinama braniteljima i članovima obitelji iznijeti negativne posljedice koje mogu nastupiti u slučaju prodaje udjela te ih uvjeriti da udjele zadrže, jer je izvjesno da će imovina fonda rasti kako kroz stabilizaciju tržišta kapitala, tako i privatizaciju javnih poduzeća u vlasništvu Republike Hrvatske te prijenosom dijela njihovih dionica u portfelj fonda. Također je potrebno razmotriti zakonske mogućnosti odgode isteka moratorija. Radi iznijetog Vlada Republike Hrvatske, upravni odbor fonda te ovaj odbor … način da se to n
Poštovani predsjedniče <PARTY>-a, poštovani i uvaženi kolegice i kolege zastupnici. Kada je kolega Grmoja imao sličan problem zatražio je od vas, kolegica i kolega zastupnika da ne idete po uobičajenoj praksi nego da mu skinete imunitet. Ja isto tako ovim putem ljudski tražim od vas da glasate protiv Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva, dobio sam prvostupanjsku presudu u navedenom predmetu i na neki način su moja vlastita prava ovim zakinuta. Želim i nepravomoćnu presudu isto tako dobiti i izboriti se za to. Na ovaj način vi mi to onemogućujete. Ne želim se skrivati iza svog imuniteta, on mi ne treba biti u ovom niti u bilo kojem drugom postupku i ovim putem vas stvarno molim da glasate protiv ovog Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva i da mi skinete imunitet kako bih dokazao svoju nevinost na sudu i u drugostupanjskom postupku. Hvala.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Vi ste kolegice Lugarić govorili o povlaštenim informacijama dakle unutar obuhvata samog prostornog planiranja. Ja sam te povlaštene informacije doznao i dobio na terenu na licu mjesta kada je <PARTY> donosio prvi puta Zakon dakle o legalizaciji nezakonito izgrađenih građevina. Tada je skoro godinu dana prije donošenja tog zakona konkretno na području otoka Murtera se izgradilo nekoliko urbanih vila unutar zaštićenog obalnog pojasa. Mi smo tada ludili dakle u našoj općini, prijavljivali svim živim inspekcijama. I tada je mene frapirala dakle jedna informacija koju sam dobio od jednog ruskog investitora koji je meni rekao ništa vi ne brinite o vašoj općini i tako će ovo do kraja godine biti legalizirano. Znači on je tada imao povlaštenu informaciju da se donosi Zakon o legalizaciji nezakonito izgrađenih objekata. Ja se samo pitam tko je takvim informacijama dilao i u čijem interesu a mislim dakle da u interesu pojedinaca a nikako jedinica lokalne samouprave. To je opasnost koju treba izbjegavati pri donošenju ovih zakona. Evo ponavljam, ja sam je osjetio na vlastitoj koži.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja moje pitanje upućujem predsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Ovim pitanjem isključujem svaku primisao o nakani bilo kakvog utjecaja na programsku ili uređivačku samostalnost našeg javnog emitera ali demokratska javnost RH i iseljena Hrvatska, Hrvati izvan RH, medijski brojni djelatnici uvjeren sam željno očekuju dakle zainteresirani su čuti koje mjere će Vlada RH poduzeti kako bi barem ublažila nabujali gnjev cijele iseljene Hrvatske zbog čina ukidanja Emisije "Slika Hrvatske" i zbog čega smo proteklih dana svjedočili javnom linču i degradaciji novinarke Vidović-Krišto ali bez uvjerljivih argumenata. A vama predsjedniče Vlade nije nepoznato da Vlada RH plaća proizvodnju programskog kanala "Slika Hrvatske" i njegovo emitiranje za Hrvate diljem Hrvatske. Međutim na području Amerike, Australije i Novog Zelanda kanal je kodiran, k tomu je i ugovor sa HRT-om za održanje ovog programskog kanala istekao. Nije li to nepošteno prema hrvatskoj dijaspori? Nastavno, kako možete objasniti hrvatskoj javnosti discipliniranje javne riječi kao i određenog ne malog broja novinara i urednika na javnoj HRT-u jer nitko ne može vjerovati da se cenzure i smjene unutar HRT-a događaju bez utjecaja vlasti? Na kraju, prenosim vam zabrinutost glavnog tajnika Hrvatskog svjetskog kongresa gospodina Stjepana Asića koji se pita citiram: "Jeli ukidanje emisije "Slika Hrvatske" u duhu toliko naglašene strategije za Hrvate izvan RH, Zakona o odnosima RH prema Hrvatima izvan RH i nedavno utemeljenog Ureda za Hrvate izvan RH. Smatram da bi ovo pitanje trebalo pokrenuti u Saboru". Evo ja sam to upravo učinio, a očekujem razložan odgovor na ovo složeno i vrlo ozbiljno pitanje koje sam iznio. Hvala vam lijepa. Ja se moram očitovati, dakle ja sam očekivao ipak malo konkretniji odgovor. O vašem odgovoru sudit će i medijski djelatnici na HRT-u jer oni
Hvala gospodine dopredsjedniče, kolegice i kolege, gospodo državni tajnici. Jako je u lovstvu Domovinski rat ostavio duboke tragove, lovstvo u Hrvatskoj ima dugu tradiciju i dobro je organizirano. Jedan dio divljači je stragao u Domovinskom ratu, drugi je dio pobjegao u druge susjedne države bježeći od velikih detonacija u blizini njihova boravišta, zatim požara u šumama i slično. Posebno je divljač ustradala u okvirima okupiranim područjima Republike Hrvatske. Navodim primjer u Vukovaru, gdje su posječene dvije više stoljetne šume, šuma Đerga i šuma Dubrava, koje su bile bogate divljači raznih vrsta. Debeli hrastovi su odvezeni u Srbiju, a veći dio divljači otišao u susjedne šume Srbije. Lovačka društva na spomenutim područjima dala su svoj maksimum truda i zalaganja za samo 7 povratničkih godina obnovili lovni fond, instalirali hraništa za divljač u zimskim uvjetima i niz drugih pogodnosti. I pored zalaganja i marljivog rada poboljšanja uvjeta lovnih društava nažalost još i danas od zaostalih mina stradaju lovci, čiji broj nije mali. Prije samo 10-tak dana u okolici Vinkovaca u samo 7 dana smrtno su stradala dva lovca. Novim zakonskim riješenjima želi se uvesti više reda u lovstvu, počevši od samog gospodarenja lovištima pri uzgoju, zaštiti i lovu i prometovanju s divljači i njenim dijelovima i upotrebi lovačkog oružja. Želi se potaknuti lovni turizam, oživiti lovačke običaje i tradiciju, osnažiti lovačku etiku i djelotvornije uključiti lovce i njihova udruženja u razvoj, unapređenje lovstva kao značajne privredne grane naše zemlje, a što je sadržano u uređivanju sljedećih pitanja. Poslovi uzgoja, zaštite lova i korištenja divljači, pojam divljači i gospodarska vrsta uvodi se institut prava lova, pravo vlasnika, odnosno ovlaštenika zemljišta, isticanja prava lova, a Hrvatskom lovačku savezu daju se javne ovlasti zastupanja ovlaštenika, prava lova i loveći u zemlji i inozemstvu i još niz drugih pogodnosti. Hvala gospodine predsjedniče.
Poštovane kolegice i kolege, ministre, gospodine potpredsjedniče. S obzirom da je u prvom čitanju oba zakona puno toga rečeno, predloženo, a vidim i neuobičajeno puno toga prihvaćeno od strane predlagatelja što je doista jedna dobra praksa i nadam se da će ovo Ministarstvo i ovaj ministar nastaviti i kod drugih zakona s takvim pristupom. Ali za konačni sud i odluku u glasanju u petak ovisi jedan prijedlog zaključka koji će vam doći na klupe, a on će otprilike glasiti da se zadužuje Odbor za zakonodavstvo da nakon usvajanja zakona izradi i objavi pročišćeni tekst zakona što sa ministarstvom direktne veze nema, ali ima s nama. Naime, prema odredbama ovog zakona sve općine, gradovi i županije dužne su sa ovim izmjenama uskladiti svoje statute u roku 3 mjeseca, a onda nakon izbora većina vijećnika u općinama, gradovima i županijama će bit novi vijećnici, negdje isti ali ja mislim većina novih. I ako od njih tražimo da odlučuju sukladno zakonu, da poznaju ovlasti, odnose između predstavničkog tijela i čelnog čovjeka lokalne zajednice, općine, grada i županije, a imamo matični zakon sa 8 izmjena i dopuna koje svaka u svom sadržaju upravo na tom području jako puno stvari mijenja, ne vjerujem da itko bez posebnog školovanja barem od 3 mjeseca će moći savladati i statut i Poslovnik i Zakon o lokalnoj i regionalnoj samoupravi i još 37 zakona koji kao posebni zakoni reguliraju određene ovlasti predstavničkog tijela od predškolskog obrazovanja, komunalnog gospodarstva, cestama, elektroprivredi, vodama, šumama, dakle vijećnik koji odlučuje, gradonačelnik, načelnik općine i župan bi osim ova dva matična zakona trebao poznavati još 37 zakona, a da bude siguran da odlučuje zakonito. S obzirom na rokove i brzinu nismo mogli ići, odnosno nije ministar došao sa novim zakonom nego izmjenama i dopunama i sada je jedini način da novoizabranim članovima predstavničkog tijela olakšamo učenje tog zakona je izrada pročišćenog teksta zakona. Sljedeća dilema koju su kolege iz <PARTY>-a postavi
Zahvaljujem. Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo za kraj želim još samo reći neke stvari koje možda nisu, možda nisam stigla istaknuti kad sam govorila u ime kluba, dakle amandman koji sam ja uložila, a vezan je za potvrdu koju će izdavati HZJZ i jedan i drugi amandman dakle usuglašeni su sa pravobraniteljicom za osobe s invaliditetom, dakle i sa Zajednicom saveza osoba s invaliditetom. Kada su u pitanju krucijalne stvari za osobe s invaliditetom tu doista postižemo jednu fenomenalnu suradnju i ja ću zahvaliti i ministarstvu koje se odazvalo i našim pozivima da vidimo, da dogovorimo kako je to najbolje urediti kako bi svi bili zadovoljni. Ministarstvo zdravstva pa jednako tako i Ministarstvo rada i mirovinskog sustava kojem se možda osobe s invaliditetom najviše obraćaju zato što je i socijalna skrb unutar tog ministarstva, pa i sva druga ministarstva gdje osobe s invaliditetom ostvaruju svoja prava, doista imaju otvorena vrata u svakom trenutku za osobe s invaliditetom. Naravno, nije uvijek sve moguće riješiti, ali bitno je da su ta vrata otvorena, da je vlada partner osobama s invaliditetom. Ovom prigodom želim reći, zahvaliti i predsjedniku vlade i vladi u cjelini što su doista partneri osobama s invaliditetom. Kadgod nešto trebamo mi imamo s kim razgovarati to je ono što je najvažnije. Da li će ishod biti ovakav ili onakav, to je druga stvar. Morate shvatiti da ponekad i osobe s invaliditetom misle da nešto bi trebalo biti njihovo pravo da bi nešto trebali riješiti na ovaj ili onaj način, možda to nije moguće tako, ali zato smo svi zajedno tu da razgovaramo. Ovim zakonom ćemo konačno moći reći da osobe s invaliditetom imaju svoj status, da mogu taj status i dokazati. Ja sam prije evo dva dana i jučer u nekoj prigodi i ovdje u RH dokazati svoj status osobe s invaliditetom. Kad sam pitala recite mi molim vas koji papir da stavim, pa ono što imate, ja sam rekla imam ja toga više, imam dva rješenja od HZMO-a, jedno od Cent
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog odluke o proglašenju dana sjećanja na zatočenike neprijateljskih logora tijekom Domovinskog rata. Obzirom da su bila već mnoga izlaganja posebno me potreslo izlaganje gospodina Mlinarića koji na žalost proživio je te torture kao i mnogi drugi kroz neprijateljske logore. Osobno sam imao priliku prisustvovati jednoj razmjeni i upravo ovo što je kolega Mlinarić rekao govorili su ti ljudi koji su tom prigodom bili razmijenjeni, ali ipak sretni što su ugledali slobodu i što su došli na slobodni dio Republike Hrvatske. Prijedlogom ove Odluke odaje se priznanje patnjama, stradanjima, i žrtvi svih zatočenika tijekom Domovinskog rata kao što je rečeno kroz 60 srpskih koncentracijskih logora na teritoriju Republike Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne gore i na privremeno okupiranim područjima Republike Hrvatske pretpostavlja se da je prošlo oko 30 tisuća zatočenika, od kojih je oko 300 ubijeno u logorima, a oko 3 tisuće ih je umrlo od posljedica zatočenja. Poznato nam je 7666 osoba ostvarila status zatočenika neprijateljskih logora, proveli su u logorima 3 ili više dana, od toga broja 219 je bilo mlađe od 18 godina, 449 starijih osoba od 60 godina i 932 osobe su bile žene. Obzirom da dolazim iz kraja koje također je stradalo u Domovinskom ratu, to je bivša općina Slunj, koji danas čine grad Slunj, općina Cetingrad i Rakovica, 12 tisuća 91 stanovnika nesrpsko stanovništvo prognano je u cijelosti, i također dali smo određenu žrtvu pri stvaranju Republike Hrvatske, pa ću samo napomenuti neke brojke. 258 poginulih branitelja i civila smo imali, 193 ranjena branitelja i civila smo imali, 264 zarobljena i zatočena branitelja i civila, to je više od 2% ukupnog broja stanovništva i na žalost 15 branitelja i civila još uvijek se vodi kao nestali. Naravno da ćemo se svi složiti da kolektivne odgovornosti nema, ali obzirom da većina onih koji su počinili
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice Ramljak, sa suradnicom, kolegice i kolege. Za početak bih pozdravio prisutne članove Hrvatskog studentskog zbora kao najvišeg predsjedničkog tijela studenata u RH koji se danas nalaze ovdje u galeriji. Želim im čestitati na njihovoj ustrajnosti. Danas prolazi 662 dan od kada je Vlada RH donijela Odluku o osnivanju radne skupine za izradu nacrta prijedloga zakona kojim će se urediti bolje zapošljavanje i rada studenata. 22 godine studenti u RH čekaju na jasnije definiranje, na jedan novi zakon kojim bi se zamijenio ovaj dosadašnji pravilnik o radu, redovitih studenata koji je donesen kada se jedna, pa možda i većina današnjih studenata u biti nije ni rodila. U pravilniku je na 2 str. i 14. čl. definirao studentski posao, u kojoj se na godišnjoj razini isplatilo više od milijardu kuna. Mislim da to dovoljno govori o nužnosti donošenje jednoga konkretnijeg okvira a i vrlo je važna činjenica koju treba naglasiti ovdje, da su u izradi samoga zakona sudjelovali i studenti i studentski centri i poslodavci i sindikati i brojni drugi, te je dosegnuta jedna vrlo visoka razina kompromisa i na nama je sada vrijeme da okončamo ovo čekanje i konačno uredimo samo područje. Kao što su oni pokazali u ovih svih g. i meni je ovaj zakon, trebao bi biti bitan svima prisutnima iz više razloga, prvenstveno jer na hrvatskim učilištima studira više od 150 tisuća studenata i upravo ovaj prijedlog zakona, stavlja u jedan ravnopravan položaj sve studente visokih učilišta u RH. On uključuje i tih 40 tisuća izvanrednih studenata koji u biti ne traže nikakve privilegije, nego traže samo svoje pravo da rade i da samostalno zarade za sve troškove studija, smještaja i svakodnevnog života s čime rasterećuje svoje obiteljske proračune. Znači svi oni studenti koji nisu u radnom odnosu, stupanje na snagu ovog zakona, moći će raditi putem student servisa. Ono što je također iznimno bitno i ovim zakonom se po prvi put jasno definir
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, ja neću govoriti o povijesti i o svim ovim aspektima Hrvatsko Slovenskih odnosa jer mislim da ta rasprava danas nije otvorena. Klub zastupnika <PARTY> <PARTY>-a moram reći sa zadovoljstvom konstatira da je Vlada učinila jedan iskorak i da Sabor ovom deklaracijom kada je prihvatimo tu aktivnu ulogu Vlade prihvaća i potvrđuje. Riječ je naime o tome da smo do sada na svim razinama, to znači od lokalnih asocijacija, udruženja ribara, profesionalnih udruženja stranaka pa i Vlade naše imali jednu reaktivnu ulogu, reagirali smo na inicijative drugih. DA smo izražavali ili našu ljutnju da smo govorili o Jorasu, da smo protestirali da smo izražavali nezadovoljstvo, da smo slali note, da smo povlačili ambasadore ili slično, nismo imali inicijativu već smo reagirali na neke odluke. Za razliku od toga od tih naših reagiranja na akcije drugih ovom deklaracijom čini mi se po prvi put u njenom zaključku poduzimamo konkretno inicijativu, odnosno smatramo, predlažemo rješavanje prijepora pred međunarodnim pravosudnim tijelima. Sada je dakle na Sloveniji da se očituje o toj našoj inicijativi i dakako da ona reagira. Moram pri tom istaći da u potpunosti podržavamo izlaganje jučerašnjeg predsjednika Vlade gdje jasno istakao činjenicu odvajanja bilateralnih odnosa, prijepora iz sporova koje imamo o nekim konkretnim problemima, o stava Slovenije koju je ona izražavala na svim ovim posljednjim susretima podržavajući prijem otvaranja pregovora Hrvatske kao kandidata za europsku uniju i da još jednom istaknemo da takve ponašanje Vlade Slovenije i Slovenije u cijelosti da se na tome zahvaljujemo. Drugo što sam htio istaći da ovom deklaracijom mi ne odbacujemo mogući dogovor, moguće nastavljanje razgovora, da smo uvijek otvoreni za pronalaženje rješenja ali jasno htio bih upozoriti i Vladu ovom prigodom da ne možemo i ne bismo smjeli prihvatiti razgovor o epi kontinentalnom pojasu, o gospodarskom pojasu i o granicama istodobno. M
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče s pomoćnikom, kolegice i kolege. Evo PPDS u Hrvatskoj su utvrđena kao područja državnog teritorija Republike Hrvatske koja su zbog agresije tijekom Domovinskog rata i stanja okupiranosti pretrpjela štete rata, ratnog razaranja i suočila se sa teškim demografskim, socijalnim i gospodarskim problemima. U razdoblju od '96. do danas obuhvat PPDS-a mijenjao se u skladu s promjenama okolnosti u tim i drugim dijelovima Republike Hrvatske tako da današnji PPDS obuhvaćaju jedinice lokalne samouprave koje nisu izravno pretrpjele posljedice agresije, ali zaostaju u razvitku od drugih dijelova Hrvatske. Iako se PPDS znatno razlikuju po svojim zemljopisnim obilježjima svima njima zajedničko je demografsko, socijalno i gospodarsko zaostajanje za ostalim dijelom Republike Hrvatske. Socijalnu sliku ovih područja opterećuje nepovoljna dobna struktura stanovništva te velika nezaposlenost. Prihodi općina i gradova na PPDS-u su praktički dvostruko niži u odnosu na ostatak Republike Hrvatske što je još jedan razlog zašto jedinice lokalne samouprave na ovim područjima ne mogu same okrenuti vlastiti razvitak. PPDS utvrđena su upravo radi postizanja što ravnomjernijeg razvitka svih područja Republike Hrvatske, poticanja demografskog i gospodarskog napretka, završetka programa obnove trajnog stambenog zbrinjavanja. Međutim, dosadašnje stanje na ovim područjima pokazalo je da za njegov brži gospodarski i ukupni oporavak i razvoj postojeće poticajne mjere nisu bile dostatne, stoga je prethodna Vlada upravo ovim zakonom predložila dodatne mjere i poticaje oporavku i razvitku ovih područja. Međutim, današnjim predloženim Zakonom o izmjenama Zakona o PPDS-u porez na dobit umanjuje se prema indeksu razvijenosti lokalne samouprave što će gradovi i općine itekako osjetiti u svojim blagajnama, a to uzrokovati otežano i normalno funkcioniranje lokalnih samouprava. Interesantno je isto tako da u 1. članku izmjena predlagatelj tumači ukidanje
Hvala potpredsjedniče, gospodine Cerovac, rekli ste da je Agencija potkapacitirana, i tu se s vama slažem da se tu instituciju treba ojačati, pogotovo što ste dobili i novi posao. To je kontrola provedbe Zakona o sprječavanju nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom, pa me ovo pitanje da li imate informaciju od ovih šest mjeseci ili sedam provedbe tog zakona koliko je bilo primjedbi dobavljača, jer u kontaktu s njima, znamo da nisu sve trgovačke kuće na vrijeme potpisale nove ugovore s dobavljačima, a vidimo da ima problema i u plasmanu jabuka, krumpira, da se na akcijama prodaju ispod proizvođačkih cijena, i da stoji ono što neki dobavljači kažu da je sada sve nepošteno postalo pošteno. Pa ne može Agencija s tako malim brojem ljudi dobiti novu obavezu, i sa tako malim financijskim prihodima, odnosno plaćama takvih djelatnika kvalitetno obavljati ove poslove. Tražimo da se to popravi, ja vjerujem da će se i vi oko toga složiti. Hvala.
Gospodine predsjedniče sasvim je netočan navod kolege zastupnika da je ova Vlada netočno obavijestila hrvatsku javnost o deficitu u proračunu. Ona je sasvim točno obavijestila hrvatsku javnost koja to ima pravo znati, da je naknadno utvrđenih neplaćenih i neevidentiranih obveza u iznosu od 3,5 milijarde koliko je smanjen manevarski prostor ovoj Vladi. I sasvim je netočno da smo govoreći o pokušaju smanjenja PDV-a rekli da je moguće naplatiti 6 milijardi. Moguće je naplatiti 3 milijarde, ali 6 sigurno nije koliko je potrebno da bi se namirio zatečeni deficit. I neću sada govoriti o drugim stavkama, ali ako govorimo o 3,5 milijarde onda je to po svakoj županiji negdje oko 170 milijuna kuna koje su se mogle utrošiti, a već su potrošene unaprijed. Hvala.
Hvala lijepa. Kao što ste sami i spomenuli, tijekom proteklih nekoliko mjeseci intenvizirali smo proces pregovora za punopravno članstvo u Europskoj uniji, napravila se koordinacija između svih tijela državne uprave i što se tiče samog ispunjavanja SSP-a a i nacionalnog programa koji je u veljači donesen ovdje u Hrvatskom saboru, sve ide jako dobro. Sama pohvala o tome da dobro radimo došla je i od veleposlanika odnosno … odnosno šefa delegacije Europske komisije u Zagrebu, od gospodina Michaela … koji je ovdje bio u Zagrebu prije 10-ak dana, a dolaze i našem pregovaračkom timu iz Bruxellesa od zemalja članica. Točno je da je danas međuvladina konferencija u Luxemburgu gdje je otvorena su dva nova poglavlja, to je poglavlje 19. socijalna politika i zapošljavanje i poglavlje 2. slobodna kretanja radnika. Od ukupno 35 poglavlja, znači 20 je poglavlja otvoreno, od čega su dva i provizorno zatvorena. Očekujemo da ćemo, možemo i hoćemo ispuniti sve Barozove, tzv. Barozove uvjete, a to je da do kraja lipnja ove godine donesemo sva mjerila, ispunimo sva mjerila za otvaranje poglavlja. Jednako tako i da završimo pregovore do kraja mandata ove komisije, odnosno do jeseni, do kraja jeseni, do jeseni 2009. godine. Što se tiče provedbe MPPU-u ukupno u ovoj godini trebamo donijeti 120 zakona i 365 podzakonskih akata. Sa, do sada je u Saboru iz Vlade poslano 65 zakona, od tih 65 zakona sve obaveze iz prvog kvartala su ispunjene, a iz drugog kvartala ispunjeno je oko 73% obaveza. Ostalo nam je 13 zakona donijeti u drugom kvartalu, od čega već ovaj tjedan ide 7 zakona i sljedeći tjedan 6, znači ispuniti ćemo sve zakonske obaveze što su nam i zadane po nacionalnom programu za provedbu usklađivanja zakonodavstva. Želim vam reći da, Hrvatska će nastaviti na ispunjavanju svih svojih uvjeta, ispuniti ćemo sve što se pred nas stavilo, radimo na brzini, ali ne zanemarujemo niti kvalitetu. 17 zakona nam se trenutno nalazi u Europskoj komisiji na mišljenju, jer procedura da se znači zakoni
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, u RH vlada uredbom uređuje iznos minimalne plaće i to je jedna od važnih socijalnih i ekonomskih mjera. Vjerujem da bi bilo koja vlada pa i naša više voljela da ne mora intervenirati i regulirati minimalnu plaću. U nekim idealnim uvjetima ona bi bila, minimalna plaća bi bila tržišni instrument čak i korektiv opravdanosti postojanja pojedinih poduzeća koja su na tržištu rada ali ne mogu isplaćivati plaće. To je naravno teško za postići, čak i razvijenije zemlje od nas propisuju minimalnu plaću. Prije svega kako bi zaštitile radnike, ali kako bi zaštitile i one poslodavce koji uredno isplaćuju plaće za razliku od onih koji radnicima ne isplate zarađenu plaću nego višak prihoda ostavljaju sebi, jer, voljela bi čuti vaše mišljenje o tome. Hvala.
To je možda zbog molitvenog doručka kojeg smo imali, pa onda smo malo produhovljeniji nego što bi bili inače. Ma vrlo je jednostavno ovoga je odgovor. Svako je zlo za neko dobro. E sad, a ako ćemo mi to prepoznat ne samo verbalno i deklarativno nego to prepoznati kroz promjene i kroz inicijative onda da. Mislim da danas medijski pristup je puno, puno bolji, danas se o bitnim temama vrlo brzo komunicira i mislim da ta svijest je puno veća nego što je možda bila u nekim prilikama i sad smo vidjeli da nije dovoljno da se stavimo pod stakleno zvono, nismo zaštićeni jel nekih stvari nemamo dovoljno, a ovo s tim ću i završiti, stvarno milijardu i 500 milijuna tona u svijetu se hrane baci, a s druge strane imamo milijune i milijune ljudi koji su ovog trenutka umrli od gladi. Mislim da je to dovoljno za reći. Hvala lijepo.
Hvala poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra pravosuđa, kolegice i kolege zastupnici. Klub <PARTY>-a podržat će konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU. U odnosu na tekst prijedloga zakona iz prvog čitanja u konačnom prijedlogu zakona izvršene su neke nomotehničke izmjene, ispravci i dopune odnosno, kao i određene izmjene utemeljene na provedenim raspravama. Uvaženi su prijedlozi i primjedbe Odbora za zakonodavstvo, Državnog odvjetništva RH i Vrhovnog suda RH. Time je konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona dobio na ujednačenosti teksta, na preglednosti i jasnoći i preciznosti što je u nekim prethodnim raspravama isticano kao nedostatak u radu Hrvatskog sabora kao zakonodavnog tijela a o čemu je govorio i predsjednik Vrhovnog suda u svom Izvješću o stanju sudbene vlasti za 2013. godinu. Mi se nadamo da će se uskoro pojaviti i pročišćeni tekst ovog zakona jer je i o tome bilo puno govora u ovoj sabornici. Naime, europska zajednica nema kazneno pravne nadležnosti, ne može propisivati supranacionalne kaznene zakone koji bi se neposredno primjenjivali u svim državama članicama zato je od iznimne važnosti da se zakonodavni akti EU u nacionalna zakonodavstva unose na jasan i konkretan način pogotovo stoga što svaka zemlja samostalno izabire oblik i metodu kojom će to učiniti. Znamo da su europski kazneno pravni sustavi previše različiti da bi se mogli unificirati pa prema tome kao najefikasnije ostaje uzajamno priznavanje sudskih odluka tj. sudsku odluku donesenu u jednoj državi članici treba priznati i provesti u svim članicama kao nacionalnu sudsku odluku. To je temeljno načelo kazneno pravne suradnje u EU. Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU regulirani su oblici pravosudne suradnje koje je obrazložila zamjenica ministra u uvodnom izlaganju pa ih nije potrebno po
Evo kolega Sesvečan, vi ste rekli da je cilj ovog zakona da se poveća efikasnost pravosuđa pa vas ja sad vrlo konkretno pitam da mi objasnite kako će suci županijskog suda u Koprivnici koji su dakle najefikasniji trenutno u Hrvatskoj, biti efikasniji kada budu morali svaki dan sat i pol putovati u Bjelovar i suditi u Bjelovaru u neadekvatnijim uvjetima nego što ih imaju u Koprivnici i kada će na isti taj sud dolaziti nervoznije stranke jer će isto tako morati putovati prema Bjelovaru. Dakle, kako vi možete meni objasniti da će suci Županijskog suda iz Koprivnice postati efikasniji zato što će biti pripojeni Županijskom sudu u Bjelovaru?
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Kolega Kajin, drago mi je da ste spomenuli Brijone počevši od samog njihovog naziva nisu Brijuni nego su Brijoni tradicionalno. Ali da kažem da ne spadaju oni u tu kategoriju na žalost jer tamo stanovnika nema od '47. na dalje, a praktički posljednji stanovnici od '56. Iako smo mi govorili da Brijoni kao takvi trebali bi biti značajan turistički potencijal. Istina, oni jesu rajski otoci kako god ih nazvali prekrasne prirode, međutim moramo se najprije opredijeliti što s njima. Da li su oni samo nacionalni park, da li su rezidencijalni dio, da li su oni predviđeni za elitni turizam ili za izletnički turizam. Trebali su biti sastavni dio projekta Brijuni riviera za ekskluzivni turizam, ali vrlo teško se to sve zajedno može pomiriti. Već je bio jedan natječaj, međutim investitora nema jer ulaganja u Brijune su prevelika jer tamo nema ni infrastrukture, one osnovne infrastrukture. Prema tome, potrebna su značajna sredstva za uložiti, a pitanje kako, tko i kada. I još jedan problem koji možemo spomenuti kod Brijuna to je njihova teritorijalna pripadnost. Na žalost oni kao takvi su udaljeni Fažanskim kanalom od općine Fažana, ali teritorijalno pripadaju na žalost gradu Puli koji nema sluha za ulaganje u Brijone. Sve ono što ide prema Brijonima ide iz Fažane, a da Fažana od toga nema ama baš nikakve koristi osim stampeda izletnika i osim smeća na žalost koji ti izletnici ostavljaju. Ali na žalost ne ostave niti jednu kunu za jednu kavu popit u Fažani. Hvala lijepa.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje ovog Zakona i ovaj Zakon smatramo doista jednim tehničkim rješenjem i to vidimo zapravo obzirom da se svake godine takav Zakon donosio. Člankom 87. našeg Ustava određeno je znači da Hrvatski sabor može najviše na vrijeme od godinu dana ovlastiti Vladu Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegovog djelokruga, osim ona koja se odnose na razradu ustavom utvrđenih ljudskih prava, temeljnih sloboda, nacionalnih prava, izborni sistav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave. Ovdje vidimo da se ovim Zakonom ovlašćuje Vlada da uredbama uređuje pitanja tekuće gospodarske politike iz djelokruga Sabora. Da li je to potrebno ili nije, obzirom da dva i pol mjeseca u tijeku godine mi ne zasjedamo, mislimo da je ovakav Zakon potreban da bi se dala Vladi takova jedna ovlast da uredbama zamijenjuje Sabor i regulira određena pitanja tekuće gospodarske politike. Doista je stvar mudrosti, savjesnosti, odgovornosti ili ne znam kako bih rekao Vlade da taj institut koristi zaista samo u izuzetnim prilikama. Znači da regulira tim uredbama određena pitanja koja nisu i ne zahtjevaju takav značaj da bi se u to vrijeme sazivala izvanredna sjednica Sabora, da bi se u to vrijeme, ipak su troškovi izvanredne sjednice Sabora bitno veći nego sjednice Vlade, ja mislim ako bi napravili jednu analizu tih uredbi koje su temeljem ovih odredbi donijete, mislim da nema bojazni od onoga što je bilo već unaprijed rečeno da ovakvim jednim zakonom mi polako mijenjamo sustav i prelazimo na jedan kancelarski sustav. To se vidi niti je bilo toliko značajnih uredbi niti je to bio toliko veliki broj uredbi, mislim da tu nema nikakvih opasnosti. Stoga ne smatramo ovaj Zakon toliko suštinskim, mislim da je vrlo bitno da Vlada zaista ga koristi u izuzetnim prilikama. Kao što vidite doista postoji jedan amandman na Zakon, da naziv u članku
Dragi moj kolega Radin, e da je kamo sreće Vlada došla s takvim obrazloženjem i rekla je ma šta mi imamo kao Vlada od toga što će ti ljudi završiti u zatvoru. Ne valja vaš prijedlog <PARTY>. Mi dolazimo s drugim prijedlogom da se njima uzme sva ta imovina i da se isplate radnici. Nitko sretniji od mene, ali ja to nisam čuo od predstavnika Vlade. Vi ove ljude s pravom nazivate kriminalcima, ali Vladi su oni očito mili kriminalci. Jer Vladi ne pada na pamet ni <PARTY>-u da ovako nešto prihvati, na pamet im ne pada. Pa oni to slušat neće kad se o tome. Oni misle da ono što ne čuju da to nije istina. Kao malo dijete kad se igra skrivača pa zažmiri, misli ako ono nikog ne vidi da ni njega nitko ne vidi. To je ponašanje parlamentarne većine u ovoj temi, osnovnoga ljudskog prava, osnovnog radničkog prava. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, gospodine ministre. Pa evo, pred vama je, dakako, i Prijedlog zakona <PARTY>-a i to, moram odmah na početku naglasit, ne prvi puta i već u proceduri mjesec dana. Moram reć da naš Zakon dakako da je u prvom čitanju i on u prvom čitanju zavrjeđuje neke preinake, što je normalno, al da smo o njemu raspravljali prije mjesec dana ili možda šteta što nije i prije jer je bio kao takav Prijedlog dan u proceduru još prije gotovo dvije godine. Ali evo, sada je to pred nama. Ja jedino mogu reć da mi je žao što možda predstavnik Vlade, gospodin ministar, se nije zahvalio <PARTY>-u jer je gotovo imao kompletan Zakon samo dorađen s nekim normalno tehničkim stvarima. Sad ga je ovdje izložio tako da je ne trebam ić u tehničke detalje. Mislim da su oni do sada rečeni, tako da će moja rasprava više biti jednog načelnog karaktera. Mi smo odradili tu jedan veliki posao i zasigurno je i naše zadovoljstvo što danas i raspravljamo o ovom Zakonu jer on rješava izuzetno važno pitanje. Ja mislim da svi ovdje smo svjesni što znači sivo tržište, što znači sivo tržište naročito u ovom dijelu. Da ne govorim o tome koliko se kruha, koliko se pekarskih proizvoda proizvodi, nažalost, ponekad od nedefiniranog i nepostojećeg brašna. Ili, rekao bih, pšenice koja se pojavljuje gotovo od niotkuda. Zato imamo mnogo puta različite cijene, dampiške cijene brašna i mnoge stvari koje su nam se do sada događale. Ovim Zakonom vjerujem da će takva praksa se riješiti i da ćemo napokon definirati što znači sama proizvodnja u pekarstvu, ali dakako i urediti samo tržište. Prvenstveno u tom dijelu je odrađen jedan veliki posao, na sređivanju tržišta pšenicom. Sada je, dakako, kao što smo to i prije govorili, na redu brašno, a vjerujem da ćemo na taj način dovesti u potpuno onda i stanje u, na tržištu sa kruhom. Mogu naglasiti da je <PARTY> inzistirajući na ovom Prijedlogu bio potpuno svjestan što sivo tržište radi ukupno ne samo u ovom segmentu nego i
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo poštujemo načelo pozitivne diskriminacije. Hvala vam lijepa na tome. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa evo ja bih najprije htjela čestitati gospodinu ministru i Vladi na dosljednosti u ignoriranju. Još prije četiri godine kada sam postavila pitanje kada će se ukinuti diskriminacijska mjera plaćanja PDV-a na uvoz automobila za civilne invalide dobila sam odgovor potpredsjednice Vlade kada država za to bude imala novaca, pa sam nakon toga vas osobno to isto pitala na što ste mi odgovorili da ćete naći model, ali da ne znate kada, pa sam dobila odgovor da ne smijete to pravo vratiti zbog usklađivanja sa Europskom unijom. Dakle, niste toliko bili dosljedni u odgovorima koliko ste bili dosljedni u nastojanju da ne vratite to pravo koje koriste kategorije invalida Domovinskog rata. Čestitam vama i Vladi što ste ustrajno uspjeli četiri godine ignorirati potrebe ljudi kojima je automobila zaista ortopedsko pomagalo. Čestitam i vama na dosljednosti što ni ove godine niste podignuli osobnu invalidninu ni za lipu, a broj korisnika koji će je moći ostvariti morat će ispuniti jako prestroge kriterije. Čestitam vam što ste prepoznali u ovoj kategoriji socijalno ugroženih jake ljude koji doslovno mogu živjeti mjesečno na kruhu i vodi. Priznat ćete da se čak i vi morate zadiviti nekome tko može preživjeti mjesec od 270, pa najviše do tisuću i 200 kuna na mjesec i pokriti sve životne troškove, no nemojmo se zavaravati. S ovim nečinjenjem gurnuli ste korisnike osobnih invalidnina, korisnike doplataka za pomoć i njegu daleko ispod granice siromaštva, zaključali ste ih i bacili ključ u bunar već četvrtu godinu za redom. Čak i kada primaju ta svoja primanja to bude negdje pred kraj mjeseca. Ovaj mjesec npr. su primili svoju osobnu invalidninu tek 25. u mjesecu, dakle prije dva dana. Već sam izrazila svoje nezadovoljstvo u Odboru za ljudska prava oko ovakve raspodjele sredstva državnog proračuna koja ne prate rast životnih troškova, odn
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice, poštovani predsjedniče <PARTY>, hvala vam na vašemu pitanju. Prije samog odgovora dakle još jedan osvrt na vrijeme u kojem živimo. Naime, evo prije samo 4 dana obilježili smo 30-tu obljetnicu međunarodnog priznanja RH i prigodom kojeg smo kao društvo posebno iskazali zahvalu hrvatskim braniteljima za slobodu koju danas u Hrvatskoj imamo. Evo već 6-tu godinu za redom naša vlada stavlja poseban naglasak na zaštitu zdravlja hrvatskih branitelja jer je rat nedvojbeno ostavio posljedice na zdravlje hrvatskih branitelja. Preduvjet za mjere koje donosimo je sustavno praćenje zdravlja hrvatskih branitelja, to zaista intenzivno činimo i poduzimamo niz mjera, sve to činimo u suradnji sa HZJZ i Medicinskim fakultetom u Zagrebu. Ono što izdvajam kao jedan od osnovnih preduvjeta je dostupnost kao ključ za iznalaženje primjerenog odgovora na specifične potrebe, a poglavito u ovo vrijeme pandemije, vrijeme u kojem živimo. Dakako da i u braniteljskoj populaciji postoji posebno ranjiva skupina, to su oni stariji hrvatski branitelji ili hrvatski branitelji koji žive kao samci i socijalno izolirani hrvatski branitelji. Važno je u cijelom ovom procesu izdvojiti iznimno dobru suradnju koju naša Vlada i Ministarstvo hrvatskih branitelja ima sa udrugama iz Domovinskog rata gdje u tom partnerstvu usmjeravamo udruge na povezivanje hrvatskih branitelja i na dostupnost. Posebno kroz ovaj program koji ste naveli izdvajam provedbu programa preventivnih medicinskih pregleda koji smo prije tri godine implementirali u praksi sa gotovo 30 zdravstvenih ustanova. I ovom prigodom se zahvaljujem tim ustanovama koje iako djeluju u izrazito zahtjevnim okolnostima u vremenu pandemije pronalaze prostor i vrijeme kako bi nastavili program provedbe preventivnih medicinskih pregleda, a s ciljem ranog otkrivanja teških bolesti. Kroz taj program u protekle tri godine prošlo je više od 80 000 hrvatskih branitelja i rezultate koje obrađujemo nakon tih pregleda, oni nam ukazu