EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Reiner. Neću uzimati sebi za pravo da ulazim u te detalje, jer ljudi koji su pisali te detalje u okviru ove strategije su ljudi koji imaju impresivne reference i vrlo je izvjesno veliko iskustvo u sustavu obrazovanja. I ja osobno vjerujem da su svoja iskustva i svoje empirijske spoznaje o praktičnom funkcioniranju ovog sustavu i svim konzekvencama koje ono nosi ugradili u ovu strategiju. Ali kad ste već otvorili to pitanje iskoristit ću sad vaše, ovo vaše pitanje da ponovo ukažem na još jednu stvar koju nisam tijekom rasprave, a to je pitanje trogodišnjeg obrtničkog školovanja u kontekstu prava na daljnje obrazovanje i u kontekstu željene bolje vertikalne prohodnosti kroz sustav. Naime, znamo da su učenici koji se školuju za obrtnička zanimanja u trogodišnjem školovanju zapravo na jedan način zaustavljeni u mogućnosti da se dalje školuju na fakultetima, odnosno daljnji njihov tijek tog školovanja je prilično kompliciran i košta, pa bi bilo dobro da ministar i njegovi suradnici razmisle o modelu u kojem bi se ipak uvela državna matura i mogućnost polaganja za njih. Neće to biti masovna pojava, ali postoje ljudi iz obrtničkog sustava, mladi ljudi koji u daljnjem tijeku svog života osjete potrebu i mogućnost kapacitet da se dalje školuju i to bi trebali učiniti jeftinijim, dostupnijim i efikasnijim. Hvala lijepo. Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Jovanoviću, vi ste jako dobro primjetili da je prvo dobro provjeriti ono o čemu se govori pa tek onda dati ocjene. Bilo bi dobro da nakon ovoga zatražite snimku mog izlaganja pa da mi pronađete u kojem sam ja dijelu mog izlaganja spomenuo studente s poplavljenih područja. Apsolutno nisam spomenuo niti studente s poplavljenih područja, niti sam kazao da Vlada nije učinila ništa jer znam da je učinila i logično je da je učinila, bilo bi katastrofalno i strašno da nije reagirala na tu situaciju. Govorio sam o puno širem i puno dužem problem
Hvala g. zastupniče Piletić. Nije čudo da vi to pitate s obzirom na zaista uspješne projekte razvoja gaming industrije u Novskoj i istina je da je i gaming i opće streaming servisi su ono područje kulturnih i kreativnih industrija gdje je u ovoj korona krizi upravo se dogodio i rad za streaming negdje oko 30% rasta, a za gaming nemamo još uvijek precizne podatke, međutim točno je da su se i otvarale nove tvrtke. Međutim, većinski kulturne i kreativne industrije uopće sektor kulture jedan je od najpogođenijih, prvi je doživio zatvaranja, a s obzirom da u jednom dijelu gdje su izvedbene umjetnosti ovisi o okupljanju velikog broja ljudi najkasnije će i izići iz ove krize. Ja ću podsjetit da smo mi odmah na početku intervenirali sa nizom mjera dakle to je nekih 400 milijuna kad se sve zbroji ad hoc mjera tijekom prošle godine koji su išli prema svima i prema samostalnim umjetnicima i prema poduzetnicima i za digitalnu prilagodbu i za novinare i za medije i za snimanje filmova i program jer svirati se mora, dakle prema svim dijelovima industrije smo išli s ciljanim mjerama, ali uz to Hrvatska je bila jedina europska država koja je cijelo vrijeme pandemije uz veliko razumijevanje kolega iz vlade i iz stožera kulturne institucije držala otvorenima. To nije bilo isplativo, dapače to je zahtijevalo vrlo često čak i dodatna ulaganja. Međutim, sad se već pokazuje da je to bio dobar odabir jer druge države imaju uz probleme ponovnog pokretanja sektora i veliki problem sa publikom. U 2021.g. na početku godine smo ponovo intervenirali ad hoc mjerama jer je u onom trećem valu, u vrhuncu trećeg vala većina institucija morala prekinut s radom. Međutim, onda smo brzo ponovo pokrenuli mjere za pokretanje, dakle uz prioritetno cijepljenje, ja bi svakako tu spomenula i realizaciju kredita uz garanciju države, zatim poduzetništvo u kulturnim i kreativnim industrijama, digitalnu prilagodbu, potpore male vrijednosti za sektor organizatora industrije događanja, potpore za bat testove. Međut
Poštovani. Kao što sam rekla već i u ranijoj komunikaciji u javnosti očito ne razumijete o čemu se radi. Dakle, ovdje smo tražili da se doda nova pozicija u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja, a to je sanacija otpada tvornice Dugi Rat, obzirom da je na taj sanacijski program o kojem govoriti dužni su bili sanirati do kraja 2019.g. Nakon tog datuma obaveza saniranja opasne troske je prešla dakle po zakonu na ministarstvo. Ministarstvo je dalje trebalo poduzeti korake da to sanira, kasnije možda to naplatiti od investitora, međutim do dana današnjega ništa se dogodilo nije pa smo stoga da na neki način spasimo i obraz ministarstvu koje je dužno po zakonu to obaviti predvidjeli ovu točku u državnom proračunu. Evo dakle tražimo da se o ovoj točci glasa. Hvala.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Bačić vidim da ste se vi isto dotakli predstečajne nagodbe, mislim to je prema diskusiji kolege Šukera malo prije, Matušića da <PARTY> još nije i nema stav u svezi toga. Oni su sigurno protiv predstečajne nagodbe prema njihovim diskusijama. Vi ste morali reći u našoj županiji odakle smo oba dva poduzeća sanirana. I gdje je <PARTY> na vlasti oba, znači nije išlo nekome je nekome nije. Što se toga tiče. Drugu stvar, sjećamo se da su Hrvatske ceste u protekloj godini 400 milijuna dali županijskim cestama da hitno ide u investiciju da se radi. Znamo i to kolega Bačiću, rekli ste za pelješku cestu da se jedna dionica radila na tome. Da, možda se jedna dionica radila ali od 2003. godine na toj cesti 60km se nije radilo ništa. 2003. se sanirala i sada se je počela sanirati. Nažalost toliko je bilo aktivnosti od našeg župana da nije uopće znala da se radi. Što se tiče ostalih cesta na Pelješcu mislim da smo to isto mogli raditi da nije bilo tvrdoglavosti i da smo bili jedinstveni da se idu prilazne ceste kako sutra svi očekujemo budućem pelješkom mostu koji su imali dozvole, mogli smo ih raditi da nije bilo tvrdoglavosti, znači pristupne ceste su mogle ići jer su bile spremne za početak. A što je najžalosnije, prema odluci i ove Vlade imamo projekata koji su i na našem području doneseni, još nisu započeti sa radom. Još se ni kuna nije potrošila, na niki se nisu raspisali ni natječaji a neki su davno raspisali natječaj, još nisu uvedeni u posao. To je žalosno i zato sigurno kao i na ostalim mjestima stoji jako mali koeficijent izvodljivosti tih poslova. Nažalost …
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče <PARTY>-a, uvaženi zastupnici. G. Raspudić, apsolutno i dobro je da sudjelujete u ovoj raspravi, da dijelite zabrinutost, ali mislim da je ona ipak malo pretjerane naravi, ja nisam rekao da su to teroristi. Naravno, kad govorimo o .../nerazumljivo/... nego su tu tako, to je tako. To je Turska kazala u tim svim razgovorima na kojima sam i ja sudjelovao, ali ono idemo doista, idemo razjasniti zapravo o čemu se radi u Bundestagu. Znači ovdje se radi zapravo o definitivno dva odvojena dokumenta, antrag, to je znači zahtjev, a donose se na temelju .../Govornik govori stranim jezikom./... dakle to su zaključni, prijedlog zaključaka. I ta oba dokumenta imaju dvije različite, mislim su, one su, imaju različitu i težinu i važnost i imaju naravno, dakako različite procedure. I tu nema nekako, ne postoje jasna unaprijed zadana i pravila postupanja oko pojedinih dokumenata i o tome se naravno odlučuje do slučaja do slučaja. Ono što je za vas važno, dakle, što sam bio rekao, dakle zahtjev za izglasavanjem drugog dokumenta, onog o BiH došao je iz samog Bundestaga, znači ovo je temeljni dokument je ta rezolucija o vojnoj operaciji EUFOR Althea, dakle gdje oni šalju 50 svojih vojnika. To je temeljni, to je zapravo bila jedina prava rasprava. A ovo se iznjedrilo znači, ovo je jedan popratni dokument o kojem vi sada govorite i o valjda o .../nerazumljivo/... mi sada digli ne znam kojekakve važnost mu dali, on je minoran jer on kažem, na ovim našim vijećima se ne pojavljuje kao takav. I s druge strane, evo ovdje, pazite, parlamentarna demokracija i parlamentarna diplomacija, dakle postoji Bundestag, postoje frakcije, postoje vaše kolegice i kolege gore, tko je s kim razgovarao? Ovdje je jedini g. Cappelli koji je predsjedavajući vanjskopolitičkog odbora, sazvao je odbor, međutim, tamo je bilo oprečnih stavova i nije se htjelo ići u pisanju, dakle piše parlament parlamentu. Tko ide u posjetu parlamentu? Dakle postoji nekakav isto skupina prijateljstvo,
Izvješće o provedbi aktivnosti protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima u 2015. i 2016. godini. Podnositelj izvješća je Vlada Republike Hrvatske u skladu s prijedlogom saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se izvješće o provedbi aktivnosti protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima u 2015. i 2016. godini. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 90 za i 3 glasa protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine Jovanoviću doista da li se vi sjećate prije 4 godine da ste u nekoliko dana smijenili 40 urednika na televiziji kad ste došli na tzv. vlast jel'. Dakle, ovaj govor možemo ga slobodno prebaciti u ono vrijeme prije 4 godine i upravo se uklapa. Mi želimo, ja kao gledatelj i pretplatnik želim da televizija bude javni servis, da bude servis građana da bude objektivna, da ne bude stranačka kao što je bila protekle 4 godine. Da ne bude stranački rekao bih instrumentalizirana, da ne bude stranački instrumentalizirana u predizborne svrhe kako je to bilo zadnje vrijeme. Prema tome, što se tiče staljinističkih metoda pa ove 4 godine ste demonstrirali kako to izgleda. Nemojte da idemo sad dalje to obrazlagati daleko i puno bismo mogli pričati. Prema tome, ja se ne petljam u uređivanje programa. Ja uopće ne znam, evo vi znate tko je smijenjen, ja ne znam tko je smijenjen. Očito pazite i bdijete nad tim. Ali kažem, prisjetite se vaših metoda od televizije, od policije na primjer, od policijskog USKOK-a itd., itd. Riječ staljinizam mislim da je primjerenija jednoj drugoj strukturi nama svakako ne. Prema tome mislim da ste vi u problemu, a ne mi. Hvala.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana pravobraniteljice, poštovani kolege i kolegice zastupnici stanje prava nacionalnih manjina u Vukovaru nije ni blizu tako dramatično kako navodite, te ste mogli iščitati iz vašeg izvješća kada govorite o višegodišnjim poteškoćama u njihovom ostvarivanju. Naime, dvojezične i dvopisane ploče o kojima govorite su iz korpusa kolektivnih političkih prava koje su se uvijek i svugdje uvode i daju sklad s političkim trenutkom i ne pripadaju temeljnim individualnim pravima o kojima se govori i u pravorijeku Ustavnog suda i koja se i u Vukovaru neizostavno poštuju. Ono što ste u izvješću naveli je vaš osobni stav. Kažete otpor uvođenju ćirilice naime nije samo odraz neuklanjanja posljedica rata, od trauma, do kažnjavanja zločina i pronalaska nestalih osoba, nego je rezultat propusta da se građane senzibilizira o potrebi … manjinskih prava. Osnovna temeljna ljudska prava koja se u Vukovaru ne poštuju, odnosno bezobzirno su i najbrutalnije pogažena su najosnovnija ljudska prava kao što su pravo da vama ili članovima vaše obitelji pa i prijatelje ili sugrađana nitko nema pravo oduzeti život ili da vas ne kažnjeno može lišavati slobode, odvoditi u logore, mučiti, silovati. Pravo da vas ne može nekažnjeno pljačkati ili progoniti iz doma ili zabranjivati povratak, pravo da obiđete svoje mrtve ili pravo na grob za sebe ili članove svoje obitelji. U odnosu na dvojezične i dvopisane ploče radi se o neposredno težim kršenjima osnovnih ljudskih prava. Konačno zbog svega toga i provedba tih kolektivnih političkih prava izaziva toliki otpor a između ostalog predstavlja narušavanje javnog morala kao Ustavom zaštićene kategorije. Ovdje ovakvo mišljenje dijelim s brojnim braniteljskim i stradalačkim udrugama, inicijativama te drugim udrugama civilnih društva u Vukovaru.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ministre vi ste u svojem izlaganju naveli da se zakonom omogućuje da se kupuje susjedna parcela na kontinentu do 10 ha, a u priobalju do jednog hektra. Međutim, ako uzmemo stanje na terenu, na primjer sjever Hrvatske, Varaždinsku županiju, Krapinsko-zagorsku, Međimursku, Koprivničko-križevačku dolazimo do jednog problema, a to je velika usitnjenost poljoprivrednih parcela. Na primjer, na području Varaždinske županije prosjek veličine poljoprivrednog zemljišta je 0,17 ha. Znači, vi da bi uopće došli do situacije da imate jedan hektar zemljišta morate od pet, šest susjeda pokupovati zemlju koja je pretežno u privatnom vlasništvu jer državnog zemljišta ima na sjeveru Hrvatske iznimno malo. Sad moje je pitanje možda nije vezano na zakon, ali je za temu, da li ministarstvo planira određenim poticajima pokušati stimulirati vlasnike poljoprivrednih zemljišta da okrupnjavaju te privatne parcele. Jer složit ćete se da na 0,17 hektara poljoprivredne površine je nemoguće baviti se pa iole ozbiljnijom poljoprivrednom proizvodnjom, a okrupniti je iznimno teško. Dosadašnja zakonska rješenja su išla u smjeru da se poljoprivrednim redarima omogući kažnjavanje vlasnika zemljišta koji, znači ne obrađuje svoj parcelu. Ta rješenja nisu dala ama baš nikakvog rezultata. Znači, ja smatram da bi trebalo stimulirati zaineresirane da im se omogući da kupuju ta zemljišta. Hvala lijepo.
Dale iz svega što je kolega Đurović rekao posebno želim podvuć dakle više nego opravdan zahtjev da se ne samo objavi Registar hrvatskih branitelja i to treba objaviti sve, sve da se vidi tko je i od političara u tom registru hrvatskih branitelja a ne znam u kojoj su postrojbi bili samo zato što su bili dakle politički podobni ajde budimo iskreni dobili su čak i visoke činove. Sve treba objaviti. Neka vide naši građani i naši suborci iz Domovinskog rata da li je baš i njima mjesto u Registru hrvatskih branitelja. Međutim jednako tako treba objaviti i napraviti registar svih aboliranih i četnika i sudionika velikosrpske agresije, slažem se, građana RH da se ne dogodi da ti isti abolirani kasnije budu svjedoci na suđenjima hrvatskim braniteljima kao što se to događalo recimo u slučaju Lora gdje su oni koji su bili sudionici velikosrpske agresije kasnije abolirani i onda dolazili svjedočiti protiv istinskih hrvatskih branitelja. Da ne navodim primjer da smo imali situaciju da je Zagrebačko županijsko državno odvjetništvo na suđenju generalu Mirku Norcu za svjedoka bilo predvidjelo Savu Štrbca i tek kad je odvjetnik iz Osijeka Dražen Matijević saznavši za to podnio kaznenu prijavu da ako se pojavi Savo Štrbac ovdje da bi morao bit uhapšen onda je naš hrvatski zagrebački županijski državni odvjetnik odustao od njega kao svjedoka umjesto da ga je pustio i da ga je zatvorio.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani kolega Češek spominjali ste u svom izlaganju površine na koje praktički avioni slijeću, uzlijeću odnosno koji se koriste za sportske svrhe a koje do sada nisu bile prepoznate. Evo upravo u ovom prijedlogu izmjena i dopuna zakona predlagatelj prepoznaje i takve površine i stavljane su kao registrirane površine za slijetanje i uzlijetanje upravo kako bi se omogućila operacija operatorima zrakoplova za privatne i sportske svrhe te za potrebe aeroklubova. Međutim moramo se opet vratiti u povijest i to u 2004.kada je donesena odluka o prebacivanju javnih ovlasti od strane agencije i do dan danas te javne ovlasti nisu prebačene na Hrvatski zrakoplovni savez. I to je ono što je u osnovi i što je problem u cijeloj ovoj priči. Hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici Vlade Republike Hrvatske, kolegice i kolege. Evo i ovaj Zakon i sama činjenica da je došao na saborsku raspravu dovoljno prostora otvara svima nama da dobro razmislimo u kom pravcu želimo budući razvoj jedinica lokalne samouprave. Ja sam čvrsto uvjeren da će i Hrvatska država biti onoliko jaka i onoliko moćna koliko će to biti njezine jedinice lokalne samouprave. Razvoj lokalne samouprave ide postupno i upravo iz tog razloga podržavam ovakva rješenja kakva je predložila Vlada Republike Hrvatske i posebno me raduje što se mijenja onaj članak koji je spriječio određene jedinice lokalne samouprave da imaju svoje poglavarstvo. Jer je zaista dolazilo do nespojivih dužnosti gdje su legalno izabrani članovi predstavničkog tijela, dakle vijeća, u isto vrijeme donosili i izvršavali proračun bez mogućnosti da djeluju kao ostale jedinice lokalne samouprave. I držim da je upravo taj članak dobar kao ovo prijelazno rješenje jer naprosto se ne može dopustiti da isti ljudi budu predstavnici i zakonodavne i izvršne vlasti. U ovom slučaju, da donose proračun i raspolažu sa istim proračunom. Drago mi je da je cilj ove Vlade dalje jačanje jedinica lokalne samouprave i posebno me raduje da se ide na trajno usavršavanje lokalnih, područnih, odnosno regionalnih službenika. I vjerujem da će upravo kroz to jedno trajno usavršavanje i educiranje svih onih koji djeluju na razini lokalne samouprave pomoći i boljem razumijevanju i boljem snalaženju. I da će se na taj način stvoriti ona kritična masa koja će i ubuduće trajno se izboriti za što veća prava i što veće ovlasti neposredno izabranim čelnicima i to na najnižoj razini, od općine, grada, županije, pa nadalje. Kada su u pitanju veliki gradovi ovdje podržavam amandman koji su podnijeli predsjednik Hrvatskog sabora gospodin Vladimir Šeks i zastupnik Tomislav Čuljak, u smislu da se smanji ovaj broj stanovnika sa 40 na 35 tisuća. Možda samo naglasiti da su Vinkovci
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovana ministrice Divjak, svakodnevno svjedočimo napadima na vas i na vaš tim od strane poslovnih subjekata pa do marginalnih ekstremnih skupina koje žele zaustaviti reformu. U ponedjeljak je krenula edukacija nastavnika za eksperimentalnu fazu kurikularne reforme Škola za život. Da li nam možete obrazložiti da li će biti sve spremno do jeseni, od educiranih učitelja do novca kako bi školska godina mogla započeti u redu? Također me interesa, bio je prijavljen i veliki broj škola koje nisu uspjele ući u ovu eksperimentalnu skupinu, da li planirate ili imate kakav plan i za njih? Zahvaljujem. Zahvaljujem na odgovoru ministrici Divjak. Zadovoljna sam odgovorom, tim više što će i ostale škole biti uključene a koje nisu prešle na ovom natječaju škole za život. Zahvaljujem.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zastupniče. U raspravi o izvješće u o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2004. godinu potrebno je osvrnuti se na nekoliko tema koje su obrađene u tom izvješću. Prije svega mirovinska reforma provedena je pod motivom održivosti mirovinskog sustava dovela je do vrlo ozbiljnog narušavanja principa, sustava generacijske solidarnosti. U utvrđivanju mirovina sve je manje prisutan doprinos korisnika mirovine kroz njegov radni vijek, dolazi do neopravdanih, neujednačenosti i visine pojedinačnih mirovina za isti radni staž i isti financijski doprinos. Mirovine realno sve više zaostaju za plaćama a niske mirovine ozbiljno ugrožavaju egzistenciju većine četvrtine građana Hrvatske. Ciljevi reforme sve više dobivaju fiskalni oblik smanjenja mirovinskih izdataka, dakle, pitanje socijalne sigurnosti, skida se sve više sa države i prenosi na samo financiranje pojedinaca. Sada se postavlja pitanja kako se sve to, što iza toga slijedi uklapa u članak 1. Ustava Republike Hrvatske koji kaže da je Hrvatska socijalna država, to ostaje za razmišljanje jednoj cijeloj populaciji pa možda i još jednoj. Pođimo malo od argumenata. Udio mirovine u prosječnoj plaći kako smo i čuli smanjen je od 75% u 1990. godini na 41,8% u prosincu 2004. godine. Istovremeno u 15 europskih zemalja učešće mirovina u prosječnoj plaći kreće se od 88,3% u Austriji pa do najniže 70% u nama susjednoj Sloveniji. Osim izuzetka Poljske gdje je taj odnos 57,5%, ali i to je još uvijek 15,7%-tnih poena više nego u Hrvatskoj. Nešto se čudno događa. Međutim, valja još jednu stvar napomenuti a to je da se malo kompariramo sa našim susjedima i Hrvatska i Slovenija prije tranzicije imali su autonomne mirovinske sustave, međutim, postavlja se pitanje šta se to kod nas loše dogodilo u tom procesu usklađivanja mirovinskog sustava ili šta se to dobro dogodilo u Sloveniji. Ako ovako nastavimo smanjivanjem učešća i snižavanjem mirovine postavlja se pitanje hoće li
Mislila sam ispraviti jedan netočan navod, jedan netočan navod. Ali s obzirom da je ministrica Kolinda Grabar Kitarović i također ovo završno da će ova Vlada uvesti Hrvatsku u Europsku uniju. To je naprosto netočno. Ova Vlada neće uvesti Hrvatsku u Europsku uniju. Ova Vlada je uvela siromaštvo u Hrvatsku. Tako da Svjetska banka … Netočno je da … se ovdje navodi da je eto odgođena primjena ZERP-a čak do 2008. godine. To je upravo argument da Hrvatska popušta Italiji, da se hrvatska Vlada još jasno nije izjasnila na stalna, verbalna posizanja hrvatske Vlade, pa bila ona berlusconijeva ili Prodija gdje se stalno tvrdi pa to čak … kako su Zadar, Istra, Dalmatinski otoci povijesne hrvatske, povijesne talijanske zemlje. Na to hrvatska Vlada se nije očitovala. Ona to treba jasno i glasno reći. Zašto nije obilježen 10.2. kada je dobijena diplomatska bitka za pripajanje Istre, Zadra i Dalmatinskih otoka. Upravo …
Najljepše zahvaljujemo gospodine predsjedniče Sabora, gospođo državna tajnice. Znači ovaj amandman u članku 19, mi predlažemo, odnosno predlažem da se stavak 1 mijenja i glasi: „Fizička osoba može donirati najviše 30 tisuća kuna u kalendarskoj godini za financiranje redovitih godišnjih političkih aktivnosti samo jednoj političkoj stranci ili samo jednom nezavisnom zastupniku ili samo jednom nezavisnom vijećniku.“. Obrazloženje je sljedeće, predlagatelj predlaže godišnje ograničenje donacija fizičkih osoba na najviše 30 tisuća kuna bez mogućnosti višestrukog doniranja većem broju političkih stranaka, odnosno većem broju <PARTY>h zastupnika ili <PARTY>h vijećnika. E sad, ja imam jednu asocijaciju a budući je već ovako kasno i ovdje je dosta vruće pa možda jedna pošalica. Vi vjerojatno svi znate za one čokoladice životinjsko carstvo, unutra su sličice raznih životinja, onda kada skupiš sve to staviš u album i ti si sada car. Možda bi bilo zgodno da ta firma, neću je sada spominjati ali da pokrene jednu liniju tih čokoladica koje se zovu političko carstvo i onaj tko ovakvim donacijama skupi sve sličice, kao Pokemone, on ima vlast. Jer ima jedna misao koja kaže da ruka koja daje je uvijek iznad ruke koja prima. Dakle ovo zaista otvara takve mogućnosti za kreativno političko koaliranje i upravljanje ljudima koji vole novac da sam time sve rekao. A što se tiče amandmana, molim glasovanje. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pred nama se nalazi Konačan prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade i Europske svemirske agencije o svemirskoj suradnji u mirnodopske svrhe kojim RH ulazi u prvi stup suradnje sa Europskom svemirskom agencijom. Uključivanjem RH u rad Europske svemirske agencije našim znanstvenicima i inženjerima omogućit će se brojne koristi poput stipendija za dodatno obrazovanje i usavršavanje, razmjenu stručnjaka, odražavanje simpozija i konferencija, promociju proizvoda i usluga razvijenih u sklopu programa Europske svemirske agencije. Ovim sporazumom omogućujemo našim učenicima iz osnovnih i srednjih škola, studentima i pripravnicima da putem natječaja i radionica u Europskoj svemirskoj agenciji stječu nova znanja, vještine i kompetencije. Osim navedenog znanstvenog, naš dugoročni interes u suradnji sa Europskom svemirskom agencijom je onaj gospodarski jer čak 90% proračuna svemirske agencije predviđeno je za ugovore sa europskom industrijom, radi naše javnosti važan je podatak da za 2017. g. iznosio 5,75 milijardi eura. Ulaskom u prvi stup ovog članstva Europske svemirske agencije obavezuje nas da još intenzivnije povežemo našu znanost i industriju. Našim tvrtkama i visokoobrazovanim institucijama moramo omogućiti da razvijaju svoje ideje i projekte i participiraju u međunarodnim projektima prilikom izrade visokotehnoloških rješenja u mirnodopske svrhe. Napominjem kako bi morali slijediti primjere dobre prakse iz ostalih članica EU-a, članica Europske svemirske agencije, učiti iz njihovih dosadašnjih iskustava kako bi maksimalno mogli iskoristiti sve ono što nam ova asocijacija pruža. Na kraju, temelj svega navedenoga, Klub zastupnika <PARTY>-a podržat će ovaj Konačan prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade i Europske svemirske agencije o svemirskoj suradnji. Zahvaljujem se.
Uvaženi gospodine Katiću, ja kao bivši policajac, jednom policajac – uvijek policajac, mogu govoriti iz jednog drugog kuta, a to je da sam svojevremeno radio sa mnogim mojim podčinjenima među kojima sam provoditi i red pa su mnogi dobili i otkaze zbog nekih manje časnih, nečasnih radnji, zbog svog rada ili nerada. Ja znam da je najteže u policiji kada kolega mora raditi protiv svoga kolege i kada spozna neke činjenice. Pa tako i u hrvatskoj policiji postoji i sindikat koji često mora ukazivati na nepravilnosti svojih rukovoditelja koji zbog tog svog prijavljivanja tih nečasnih radnji često budu i sankcionirani. Ja ću navesti, pošto tu nema ministra koji bi trebao biti, ali postoji jedan bivši, da je u vrijeme njegovo bilo puno nečasnih radnji koje nisu nikada otkrivene. Afera Svastika, nestanak oružja iz varaždinske policije, zlato i novac iz policijskog sefa – izvjesni Dolački, afere profesionalnih elektronika – Jozo Rakušić. To su sve afere na koje je ukazivao sindikat policije, pa me interesira u tom dijelu da li je bilo kakvih postupanja, spoznaja, reperkusija, represalija, bilo čega da se tome stane na kraj. Jer kad je kriminalac kriminalac, za njega ne možeš očekivati da bude bolji, ali policajac kada je kriminalac, nema goreg kriminalca ako se to utvrdi. Činjenice, ako sindikat policije koji bi trebao biti sastavljen od najčasnijih djelatnika policije, ukazuje na određene nepravilnosti, da bi se po tim spoznajama trebalo istovremeno postupiti, procesuirati, sankcionirati i kazniti. Dakle, … ima jako puno prijava, molim u slijedećem izvješću da se i to uvaži.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja ću ispraviti jedan od u nizu netočnih navoda. A zastupnik Kajin je rekao da propada država, propadaju pojedinci. To zaista nije točno. Upravo i ovaj rebalans proračuna govori o jednoj stabilnosti ekonomskoj, financijskoj Hrvatske ali s obzirom da je on pročitao nešto pa ću onda i ja pročitati, ono što je rekao u odnosu na njegovu poruku Zoran Milanović. Ovako je rekao: "Moramo zaustavit investiciju u cestogradnji, prestati s dosadašnjim načinom subvencioniranja brodogradnje i poljoprivrede, treba razvrgnuti koalicije s penzionerima i seljacima jer je to preskupo u Hrvatsku. Zato ih u ovoj Vladi ne trebamo, poručujem to Zoranu Milanoviću." Kazao je Kajin. Evo vidite gospodine Kajin kako bi država propala, kako bi propali pojedinci. Propali bi poljoprivrednici, propali bi umirovljenici, svi oni koji rade u zdravstvu i prosvjeti to je vaš način.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. I mi smo vidjeli u novima da se na neki način već skoro godinu dana taj problem negdje malo … pa nekada malo glasnije javlja. Ali činjenica je da su Hlebine, mi bi starinski rekli pojam, moderno bi rekli brend, ne samo u Hrvatskoj, ne samo u hrvatskoj umjetnosti, nego naravno u cijelome svijetu. Kada se galerija osnivala 66 godine situacija je bila drugačija, onda je bila zajednica općina, Koprivnica, centar je bio u koprivnici, pa je onda normalno i muzej Koprivnički bio zadužen za osnivanje galerije. Galerija je 68 godine osnovana ali s namjerom kao muzejska ustanova, isto tako, s namjerom da egzistira u Hlebinama jer je u to vrijeme naravno ona već, veliki interes za hrvatsku naivnu umjetnost postajao. Premda ona ima dugu povijest od 30-tih godina kada je Krsto Hegedušić po prvi puta pozvao mladog … na izložbu zemlje. Kada je Krsto podržao i Virijusa i Mraza još prije rata i cijelu tu grupu ljudi okupio oko sebe i naravno to se onda produžilo i pretvorilo se u jedan vrlo značajan pokret naivne umjetnosti u cijelome svijetu. Taj problem ne bi u stvari danas trebao postojati na ovaj način, naravno, vi ste i spomenuli a i spominje se da se dio građe nosi u muzej u Koprivnicu. Ako Hlebine, danas su Hlebine općina, imaju pravo, mogu osnovati svoju ustanovu, mogu biti samostalni. Ukoliko oni mogu financirati tu galeriju. Ukoliko oni sami su o tome odlučili. Jer danas u Hlebinama više nisu naivci, to su ljudi koji mogu odlučiti i znaju točno mogu li ili ne mogu održati na životu jednu takvu galeriju koja je vrlo vrijedna jer i Ministarstvo kulture naravno pomaže i u programskom dijelu, onda to treba njima omogućiti. To bi bio jedan pozitivan trend i u tome treba Koprivnica pomoći. I muzej ali i grad. Jer je i do sada skrbio ustvari uglavnom muzej, odnosno grad o toj galeriji, stručno, pa i financijski jer županija se relativno nažalost malo, pre malo ili prerijetko uključivala u to sve skupa. Mislimo da treba tu galeriju
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Svakako podržavam pooštrenje sankcija prema bezobzirnim recidivistima u prometu. Međutim, vrijeme je također da se pozabavimo pješacima, a naročito biciklistima u prometu. Vjerujte, više me strah u prometu od biciklista nego od šlepera. Dok sam na trotoaru, strahujem za vlastiti život i zdravlje, a dok sam u autu, strahujem za život samih biciklista. Slušalice na ušima, mobitel u ruci, u punoj brzini nalijeće na pješački prijelaz, bez obzira ako je zeleno, vozač i najoprezniji teško može, da tako kaže, krajičkom oka vidjeti kako mu se približava. Prema tome, mislim da o tim stvarima treba pozabavit se, u prvom redu edukaciji, a onda naravno i u sankcijama. Hvala lijepo.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolegice i kolege zastupnici! Drago mi je da danas raspravljamo o ovom iznimnom, rekao bih važnom zakonu kojim se regulira pružanje pravne pomoći. Znamo da Republika Hrvatska nema na cjelovit način uređen sustav pružanja pravne pomoći onim kategorijama građana koji nisu u materijalnim prilikama da sami osiguraju pravnu pomoć u sudskim ili upravnim postupcima. Isto tako nam je poznato da je jedan od političkih kriterija za pridruživanje Europskoj uniji mjera sadržana u poglavljima XXIII. i XXIV. – Pravosuđe i temeljna prava, sloboda, pravda i jednakost. Stoga predloženim sustavom pravne pomoći naše zakonodavstvo usklađuje se s pravnom stečevinom Europske unije, praksom Europskom suda za ljudska prava u pogledu zabrane diskriminacije po osnovi materijalnih prilika i zajamčenih prava kao što je pravo na pristup sudu i pravo na pravedno suđenje. Za naglasiti da je pravni sustav Republike Hrvatske sadrži pojedine elemente osiguranja pravne pomoći kroz odredbe Zakona o kaznenom postupku kojim se primjerice jamči pravo okrivljeniku na branitelja, zatim kroz odredbe Zakona o parničnom postupku kojim je primjerice regulirano oslobođenje od plaćanja sudskih pristojbi i troškova, zatim kroz odredbe Zakona o odvjetništvu kojim je regulirano da je komora dužna pružiti besplatnu pravnu pomoć žrtvama Domovinskog rata i socijalno ugroženim osobama. Stoga ovaj zakonski prijedlog dograđuje postojeći sustav pružanja pravne pomoći kako bi se i drugim kategorijama građana otvorile mogućnosti pružanja pravne pomoći. Ovaj prijedlog uređuje oblike pravne pomoći, uvjete koje korisnik treba ostvariti za odobravanje pravne pomoći, određuje pružatelje pravne pomoći, njihov način rada, način njihovog financiranja, nadzora i ostalo. Prijedlog regulira vrste pravne pomoći kroz primarnu pravnu pomoć koja obuhvaća opću pravnu informaciju, pravni savjet, pravnu pomoć u sastavljanju pismena pred tijelim
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Evo i u ime kluba <PARTY>-a, <PARTY>-a i RI-a želim se osvrnuti na Prijedlog zakona o šumama. Šume su žila kucavica održivog razvitka i zelenog gospodarstva i upravo zbog toga nam je ova tema vrlo važna. No iščitavanjem ovog prijedloga zakona imam dojam da će se vladajući hvaliti kako su donijeli još jedan zakon, a koji zapravo neće biti provediv i to prije svega zbog neusklađenosti sa drugim zakonima. Kad govorimo o šumama moram naglasiti da smo suočeni sa brojnim problemima i postavljam pitanje da li ih ovim zakonom rješavamo, tj. da li ćemo ih riješiti. Prvi problem je činjenica da su šume obnovljivi prirodni resurs od kojih u RH imamo premalo koristi. Šume, pošumljavanje, drvo kao sirovina je jednostavno zapostavljeno. Time sami sebi pokazujemo da smo nesposobni upravljati prirodnim bogatstvom, da smo loši gospodari. Umjesto da se potiče proizvodnja gotovih drvenih proizvoda mi danas izvozimo trupce. To je poražavajuće obzirom da imamo na raspolaganju sve potrebne resurse od onih prirodnih, znanje, tradiciju, iskustvo u preradi drveta. I ovim zakonom trebali bi stvarati povoljne uvjete za razvoj gospodarstva, zadržavanje ljudi u ruralnom području i omogućiti tim ljudima kvalitetniji život i viši standard. Sljedeći problem na koji želim posebno istaknuti je stanje šuma u Gorskom kotaru koji dnevno izumire u svim pogledima. Gorskom kotaru prijeti katastrofa. Šume propadaju, ljudi se iseljavaju. Prihod jedinica lokalne samouprave od tog silnog prirodnog bogatstva je minimalna. Uz to moram napomenuti, evo da i goransku smreku uništava smrekov potkornjak a isti se ne može riješiti zbog toga što država taj problem prepušta privatnim vlasnicima od kojih veliki broj ni ne zna di su im parcele. To će dovesti do toga da će se zaraza širiti i dalje sve dok šuma u Gorskom kotaru potpuno ne nestane. Dakle, takvi nesređeni imovinsko-pravni odnosi opet dovode do stare bo
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa uvažena zastupnica je netočno kazala, navela da je ovim prijedlogom zakona izvršna vlast, odnosno Ministarstvo pravosuđa izvršilo napad na Državno odvjetništvo u smislu njegove neovisnosti u segmentu pravosuđa. To je apsolutno netočno. Ovdje i u ovom zakonu se isključivo radi o uvođenju mehanizma kontrole kada govorimo o odbačajima kaznenih prijava. I ono se isto tako vrši u sustavu Državnog odvjetništva i to u prvom redu putem kolegija državnih odvjetništava. Ne radi se o nikakvom pritisku izvršne vlasti na Državno odvjetništvo. Radi se o jednom prihvaćenom modelu kontrole onih kaznenih prijava kod kojih je došlo do odbačaja, odnosno kada je državni odvjetnik procijenio da u konkretnoj pravnoj situaciji nema osnova da dođe do daljnjeg procesuiranja. Dakle, apsolutna netočna je tvrdnja da je izvršen pritisak, da je izvršen napad. U ovom slučaju, dakle izvršne vlasti na Državno odvjetništvo kao segment pravosuđa.
Pa nisam zadovoljan obrazloženjem, iz razloga što je ovo vrlo, vrlo bitno križanje i neophodnost izgradnje navedenog rotora ima dvije funkcije. Jedna je sigurno gospodarska zona kako ste i sami naveli. Međutim, na taj način bi se u značajnoj mjeri rasteretilo prometovanje samim centrom mjesta Barban gdje je na žalost postojeća prometna infrastruktura nedostatna. I s druge strane navedenom prometnicom prometuju kompletno cijeli kamionski prijevoz koji ide prema luci Bršica što je također luka od državnog značaja. Na taj način bi se osim rasterećenja prometovanja u samoj općini odnosno mjestu Barban povećala sigurnost prometovanja kako za gospodarstvo ali tako i za građanstvo. Stoga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo! Na vanjsko-političkom planu sudjelovanje Republike Hrvatske u tako zahtjevnoj misiji kao što je misija ISAF-a u Afganistanu omogućuje da se Republika Hrvatska i u političkom smislu na međunarodnoj sceni profilira kao pouzdan partner koji može odgovoriti sve većim sigurnosnim izazovima sudjelovanjem svojih oružanih snaga. Pored doprinosa međunarosnoj sigurnosti i stabilnosti sudjelovanjem u misiji ISAF Republika Hrvatska potvrđuje svoju opredjeljenost ciljevima antiterorističke koalicije. Danas kad govorimo o proširenje hrvatskog sudjelovanja u toj zahtjevnoj i teškoj misiji trebao se sjetiti sve one pomoći tisuća vojnika koji su u Republici Hrvatskoj od 1992. godine osiguravali mir. Sudjelovanjem u multinacionalnoj mirovnoj operaciji ISAF koju vode NATO članice oružane snage Republike Hrvatske ne samo da će testirati nego one testiraju svakodnevno ne samo svoju interoperabilnost nego i osposobljenost za vođenje udaljenih logističkih zahtjevnih operacija kakve ju čekaju u budućnosti a posebno onda kada Republika Hrvatska postane punopravna članica Sjeverno-atlanskog saveza. Suradnjom s NATO članicama u misiji ISAF-a oružane snage Republike Hrvatske steći će ali ističu svakodnevno važna iskustva ne samo iz područja planiranja, implementacija, zajedničkih operacija multinacionalnih snaga nego iz onog operativnog dnevnog menagementa stičući znanja iz onih standardnih operativnih procedura koje su itekako važno za efikasno i učinkovito sudjelovanje u svakodnevnom radu. Ono što bi trebalo posebno istaknuti je sljedeće: hrvatski vojni kontingent u Kabulu do sada je svojim profesionalnim djelovanjem stvorio izuzetno pozitivnu sliku o Republici Hrvatskoj, o hrvatskim oružanim snagama, o hrvatskom Ministarstvu obrane kako u međunarodnim krugovima tako i kod afganistanskih domaćina što su i potvrdili mnogobrojni razgovori koje smo imali pred mjesec dana u Afganistanu. Često sam naglašavao i danas posebno ističem da su hrvatski
Gospođo potpredsjednice, kolegice državna tajniče i kolege i kolegice zastupnici. Dozvolite da u ime <PARTY>-a kažem također nekoliko riječi o ovom Prijedlogu zakona, o potvrđivanju zajma. Naime, i mi u <PARTY>-u ocjenjujemo da se radi o vrlo kvalitetnom Zakonu, odnosno Prijedlogu zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu za plinifikaciju, odnosno za jedan energent koji je po našoj ocjeni vrlo bitan u energetskoj sustavu Hrvatske. Naime, poznato je da svi drugi energenti su i skuplji i nedostaje ih u dovoljnoj količini, a ovo je jedan od projekata koji može na neki način garantirati da će ubuduće plin zauzeti ono mjesto koje mu pripada. Da će, kao što reče prethodnik, i ostali magistralni pravci uključiti se u sustav. Prije svega, mislim na južni dio Hrvatske. Tako da je nesumnjivo ovo jedan od projekata kojeg treba podržati i kojeg treba pozdraviti. Već je rečeno da se radi o najjeftinijem energentu, da je on nesumnjivo najčišći energent, da ovakvi projekti potiču nove investicije što je jako bitno. I zato se pridružujem apelu koji je gospodin Linić uputio, da bi i projekti o kojima smo govorili prošli put, to je projekt željeznica, također u mnogočemu pridonio novim investicijskim ciklusima i multiplicirao naš gospodarski rast. I zato sa oduševljenjem prihvaćamo i podržavamo ovakve projekt. Radi se, kao što smo čuli, o projektu vrijednom 187 milijuna eura, od čega je 90 milijuna kredit koji, zajam koji uzimamo, a 77 milijuna eura je znači vlastitih izvora i 20-ak milijuna eura kratkoročnih pozajmica od Hrvatske banke za obnovu i razvoj našeg HBOR-a. Svakako da je ovakvo ulaganje u magistralne vodovode također poticaj, kao što rekoše, već za distributivne kuće i bila je očito dobra politika koja je izdvojila Plinacro kao poduzeće u potpunom vlasništvu Hrvatske države kao kuću koja je zapravo nositelj ovog projekta i koji se bavi ovim poslom. Svakako da je bitno naglasiti da su osigurani redovni izvori financiranja i u svakom slučaju treba težiti ka jedinstvenom sustavu
Gospodine potpredsjedniče. Ispravit ću jedan samo u nizu netočnih navoda koje je gospodin Kajin izrekao, a to je da je za Vladu trebalo biti normalno da objavi Registar hrvatskih branitelja kao i za sve druge koji su se bunili protiv objave registra. Naime, ponovit ću gospodinu Kajinu kao i svim drugima. "Ne bi bilo normalno ni za Vlada Republike Hrvatske ni za nas ni za vas, da kršimo Ustav i zakon koji je jasno definirao što se može a što se ne može, koje svakom jamči sigurnost i tajnost osobnih podataka bez privole ... Osobni se podaci ne mogu prikupljati, obrađivati i koristiti". To piše u Ustavu gospodine Kajin i jedanput se držimo ustavnih normi, nemojmo insinuirati, nemojmo stavljati nekomu nešto na teret da je mogao i da bi trebalo biti normalno. Nije normalno ako smo pravna država onda nije normalno ni za mene, ni za vas, ni za Vladu Republike Hrvatske.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče agencije. Evo neke od podataka ste već čuli od mojih prethodnika, međutim držim da je kvaliteta izvješća takova da neće biti na odmet evo da ih čujete još koji put. Dakle, telekomunikacijski pokazatelji Republike Hrvatske prikazani u ovom godišnjem izvješću bazirani su na službenim tromjesečnim izvještajima prikupljenim u 4 navrata od svih operatera i davatelja usluga tijekom cjelokupne prošle godine. U 2007. godini Hrvatska agencija za telekomunikacije je glavninu svojih aktivnosti usmjerila na daljnji razvoj tržišta telekomunikacijskih usluga i tržišnog natjecanja stvarajući uvjete za ravnopravni pristup tržištu, novim operaterima i davateljima usluga, poboljšanju kvalitete telekomunikacijskih usluga i raznolikosti ponuda davatelja usluga na tržištu u cilju stvaranja još boljih uvjeta za krajnje korisnike i njihove potrebe. Spomenute aktivnosti agencije rezultirale su povećanim udjelom novih operatera u pokretnoj i nepokretnoj mreži, tako da je udio novih operatora u nepokretnoj mreži na kraju 2007. godine iznosi 17,86% dok je u isto vrijeme treći operator pokretne mreže imao tržišni udio od 9,34%. Ukupan prihod od telekomunikacijskih djelatnosti i usluga porastao je za 5,92% u odnosu na 2006. godinu unatoč padu cijena telekomunikacijskih usluga. Porast prihoda u pokretnim mrežama od 1,89% manji je od porasta broja korisnika koji je bio 11,24%. U isto vrijeme prihod u nepokretnim mrežama porastao je sa 7,82% unatoč stagnaciji broja korisnika javne govorne usluge što ukazuje na značajan porast broja korisnika i prometa u segmentu prijenosa podataka, te na povećani interes za širokopojasnim uslugama. Udio novih operatora na tržištu javne nepokretne mreže u Republici Hrvatskoj na kraju 2007. godine obzirom na broj korisnika je porastao, te iznosi 17,86%, dok obzirom na ukupan ostvaren prihod tijekom cijele godine također je porastao u iznosu 11,53%. Usporedbe radi, krajem 2006. godine udio novih operatora
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine ministre sa suradnicama. Ma ja ću isto skratiti svoju raspravu jer vidim da moram to utvrditi nažalost nakon ovog cjelodnevnog boravka za obrazovanje ima zaista malo ovdje kolega pa ću skratiti svoju raspravu. Ali oni koji su uvijek postojani i hrabri do kraja ostaju kada se tiče obrazovanja. Neću vam prigovoriti zato što se sjećam prošlih naših rasprava o odgoju i obrazovanju u prošlim mandatima, neki dan sam komentirala sa uvaženom kolegicom Lugarić, ma uvijek o obrazovanju zadnji tjedan u srpnju. Ali zaista uvijek, evo i danas tri temeljna Zakona o obrazovanju i opet u srpnju. Mislila sam a to sam prigovarala moram reći i u vrijeme dok je naša, Hrvatska Demokratska Zajednica vodila Vladu isto mi je bilo krivo zašto uvijek u srpnju značajne promjene, danas tri temeljna Zakona a evo 9. srpanj je. Neću o tome. Nisam htjela replicirati kolegi Kolmanu, ali moram reći i do sada smo imali u članku 46. utvrđeno da djeca azilanata mogu i moraju u ovom našem Zakonu polaziti osnovnu školu i da im se mora omogućiti ili u prihvatilištu, dakle u azilu ili u osnovnim pa čak i srednjim školama mogućnost obrazovanja. I zaista što se tiče ovog prvog dijela ovo je usklađivanje sa ove dvije direktive i tu nemamo zaista ništa protiv. Tri su kasnija osnovna problema u koje se mijenjaju neke, neki pojmovi, neke činjenice ovoga Zakona i dobro je da ste proveli raspravu koja je trajala doduše 7 dana i da ste dobili toliko kvalitetnih prijedloga ministre. Jer sam vidjela da je ovaj Prijedlog koji je došao na sjednicu Hrvatskoga sabora odstupa od onoga Prijedloga koji je bio na Internet stranicama Ministarstva tj. koji je bio ponuđen za javnu raspravu. I vjerujem i to je dobro da ste uvažili neke primjedbe i niste išli duboko u promjene naročito što se tiče ove, odnosa kurikuluma i ovih svih novina jer bi to izazvalo velike promjene u sustavu a znamo da još neke stvari mi nismo učinili. No, međutim, moram vam reći
Dakle u amandmanu 88 predlaže se uvršetenje nove pozicije izgradnja poduzetničkih zona u Bjelovarsko bilogorskoj županiji u iznosu od 10 milijuna kuna. kao što sam i do sada kazao u ovom prijedlogu proračuna je značajno povećana pozicija koja upravo ide prema izgradnji i poticanju izgradnje i osnivanju poduzetničkih zona. Ministarstvo će jasne kriterije načela razraditi na osnovu kojih će evo uz ove sugestije koje sam danas čuo od vas zastupnika, uključiti da se jasno zna kome i na koji način i u kom iznosu ti poticaji idu. Vlada ne prihvaća amandman. Radi se, ista je, amandman je u sadržaju isti kao i amandman broj 85 program, za program organiziranja poduzetničkih zona traži se 3 milijuna kuna, već sam i kazao u ukupnim programima koji su povećani ove godine značajno za poticanje poduzetništva su i između ostaloga poticaji o organiziranju, osnivanju poduzetničkih zona.
Zahvaljujem. Isto u ime Domovinskog pokreta tražim stanku. Na dnevnom redu glasovanje danas imamo 25 točaka, nažalost nema 2 točke, a to su izvješća o radu sudova i o radu DORH-a. Hrvatska javnost treba znati da to, te rasprave se već odgađaju 3 tjedna. Isto se slažem s kolegama da ne vidim uopće opravdanje za ovu stanku. Vi imate pravo to napraviti, ali moram upozoriti da u određivanju rasporeda ovog visokog doma postoji nažalost i velike mogućnosti zloupotrebe, neke stvari se odgađaju. Premijer Plenković tvrdi da želi ojačati hrvatske institucije, kad je odbacio prijedlog za osnivanje istražnog povjerenstva upravo je to rekao. Međutim, ovo smatram omalovažavanje ovog visokog doma. Imamo veliku odgovornost pred hrvatskim građanima na temeljit, pošten način odradimo ove teme, ovo nam ne omogućuje upravo to. Dakle, umjesto da imamo novo istražno povjerenstvo koje mislim je nužno imamo stanku od 2 tjedna. / . Dakle, tražim stanku u ime kluba da se dodatno konzultiramo i mislim da nije dobro u praksi da važne udarne teme se odgađaju na ovaj način. Šteta da nismo imali mogućnost raspraviti o radu sudstva, to je ono što brine hrvatske građane i što ih zanima i o DORH-u nismo imali tu mogućnost, mislim da to nije dobro. Imamo parlamentarnu demokraciju, moramo držati i do svojih institucija i da poštujemo sami sebe. Hvala.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Žao mi je što ovdje nema sada trenutno ministra jer nakon jučerašnje rasprave imao sam priliku razgovarati sa, ajmo tako reći malim obrtnicima koji nisu zadovoljni sa raspravom, nisu zadovoljni sa raspravom nas zastupnika niti sa raspravom ministra jer većina jučerašnje rasprave se svodila na to da li je ministar u svađi sa predsjednikom Hrvatske obrtničke komore ili nije. To obrtnike ne zanima. Niti je na njima da rješavaju te probleme, niti na ministarstvu da se … sa predsjednikom obrtničke komore. Obrtnici se nalaze u jednom nezavidnom položaju. Nelojalna konkurencija, nerazumijevanje i neučinkovitost državnih institucija, previsoki porezi, doprinosi, takse i razne naknade, problem naplate potraživanja i pad kupovne moći. To su problemi obrtništva. I obrtništvo kao najvažniju gospodarsku granu u Hrvatskoj vodi u propast. Tome svjedoči i 50 tisuća ugašenih obrta. Nije samo ovaj zakon važan za razvoj ili opstanak obrtništva u Republici Hrvatskoj. Važan je zakon o porezu na dodanu vrijednost. Evo na sjednici Vlade je odlučeno da će obrtnici otpočetka 2015. godine biti obvezni obračunavati PDV po izdanim računima umjesto kao do sada po naplaćenim računima. To će isto također dovesti obrtnike u jedan nezavidan položaj. Isto također nije prihvaćen ni zahtjev obrtnika na sniženje stope PDV-a na 5% za tradicijske i umjetničke obrte. Također nije usvojen taj zahtjev naših obrtnika. Obrtnici se žale i na učestale inspekcije koje kako znaju reći traže dlaku u jajetu. Muče ih s rigoroznim propisima u svim djelatnostima dok s druge strane nelojalna konkurencija i dalje radi nesmetano. U građevinskoj i frizerskoj djelatnosti i dalje cvjeta rad na crno a brojnim neprijavljenim automehaničarima koji nesmetano rade svoj posao da i ne govorimo. Dok s jedne strane obrtnike koji uredno posluju inspekcija doslovno rečeno opsjedaju, nelojalnu konkurenciju nitko ne dira. Konkretne prijave ne znače