EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici u ime Kluba <PARTY>-a neću iskoristiti dozvoljeno vrijeme, neću ići u detalje i probleme i tema koje imamo na dnevnom redu zbog dva razloga. Prvo zato što govorimo si međusobno i to je uveliko govor gluhih. Ovdje su pozicionirani stavovi unaprijed, oni su i najavljeni unaprijed. Drugo, neću govoriti o detaljima jer ova naša sjednica i nije javna sjednica baš naročito, vještinom vođenja ona je stavljena u opozno dana i noći ali, nije tako kasno da, da, da, ali govorimo o javnosti, vještinom vođenja i to je legitimno u parlamentarnom životu ništa, dakle ne govorim o tome prekritički. Ali je činjenica također i to želim ustvrditi da i ne treba previše detaljno govoriti o ovoj stvari jer sve što smo čuli do sada detaljno i konkretno bez obzira da li je riječ o kritikama ili o obrani gospodina Žužula mogli smo da ćujem oviše puta u hrvatskoj javnosti elementi kritike su poznati, elementi interpretacije činjenica također a i gospodin Žužul je sam bio dovoljno puta i javno prisutan da se je čulo i što on ima reći. I teško da mi tu možemo nešto konkretno novo dodati. Što ne znači da ovaj problem završava sa raspravom na Hrvatskom saboru. Jer kako su se afere nizale vezane za gospodina ministre ja ne radujem se ako bi to bilo točno, pitanje je hoće li to završiti i ovom raspravom. Ono što želim reći, na osnovu dostupnih činjenica, pa i različitih interpretacija tih činjenica u javnosti je stav vrlo jasan. Osuda većeg dijela javnosti, ponašanja gospodina Žužula također, njegova kompromitacija za veći dio hrvatske javnosti je neupitna. Mi možemo sutra pisati možda i eseje o tome koliko je to pravedno ali otom potom. Ono što želim međutim, sasvim precizno reći i još jedanputa ovdje ustvrditi, važno je za Hrvatski sabor da ipak neke stvari raščistimo definitivno među sobom. Na dnevnom redu nije utvrđivanje kaznene odgovornosti. Mi imamo obvezu stroge razlike kaznene, moralne i političke odgovornosti. S kazn
Hvala vam. Pa ja ću prije svega konstatirati istine radi da sam bio potpredsjednik Vlade za investicije 2011. godine, a ono što je 2011. Vlada tada ostavila ovoj Vladi ću kratko nabrojati, to možete provjeriti na internetu da je ovo istina, a to je dakle 2 kvartala gospodarski rast, što znači tehnički izlazak iz recesije, pad broja nezaposlenih, rast investicija, pogledajte si, imate na site-u HNB-a, možete otići na razno razne site-ove pa provjeriti ovo što govorim, završene pregovore za ulazak u EU što je u ovom trenutku, možete se vi smijati dragi gospodine, u ovom trenutku činjenica da je Hrvatska punopravna članica EU je jedini stabilizirajući faktor za naše gospodarstvo, nažalost. A što se tiče projekata, moram reći, 2011. nije dugo godina bila, a i bila je dosta kompleksna, ali od onda je ova Vlada 2,5 godine na vlasti. Nažalost nisam primijetio, ali niti jedan novi projekt privatni ili javni koji bi se desio. Zagrebačka nova zračna luka 2011.odrađen cijeli tender, Novi kontejnerski terminal u Luci Rijeka, možete mahati glavom koliko hoćete. Projekti Plive, IKEA-e sve je to nažalost, ja ovdje kažem nažalost zaostalo iz 2011. I dešavalo se nakon toga i hvala Bogu da se dešavalo, bilo bi mi kao građaninu ove zemlje drago da su deseci projekta nakon toga krenuli novi i da vi danas s pravom kritizirate što nismo više napravili 2011. Nažalost nije tako, a rezultate osjećamo svi i građani koji savršeno dobro žive zadnjih godinu, dvije. Hvala. Pa slažem se kolega Klarić potpuno sa svime što ste rekli. dapače, došli smo sada već u situaciju kada razgovarajući sa stranim ulagačima koji se iz očaja javljaju proteklih mjeseci, zadnjih recimo godinu dana koji kažu doslovno mi bi još i otišli iz Hrvatske ali smo uložili neke novce pa ne možemo otići i nemamo kome prodati svoje projekte. Dakle to je realna situacija koja je nastala protekle 2,5 godine. Ima li što teže ili gore danas godinu dana nakon što smo punopravna članica EU da strani ulagači kažu ljudi pa mi ne možem
Hvala. Moram reći da sam slušao obrazloženja i od strane <PARTY>-a i <PARTY>-a i nešto što, hajmo reći na koji način sam ja razumio. Ja sam shvatio na način da u doba <PARTY>-a je bila kriza pa zato se nije, nisu se dizale plaće, <PARTY>-ova vlast. Međutim, <PARTY>-ova vlast kaže da smo izašli iz krize, da imamo gospodarski rast, da su krediti otplativi, da se državni dug smanjuje, da se provode razne mjere za podizanje konkurentnosti. U suštini da sve ide u najboljem smjeru. I ja mogu razumjeti <PARTY>-ovce kada kažu bila je kriza, ono bilo je loše, nije se moglo. Ali evo gospodo iz <PARTY>-a ako je ovo što vi govorite sve istina, a ja ne vidim ni jedan racionalan razlog zašto se minimalna plaća ne bi podigla. Doduše postoji jedna druga misao koja je malo osjetljivija, a to je da je sve ovo što vi govorite gospodo iz <PARTY>-a laž, da mi iz recesije nismo izašli, da kriza traje i dalje, da ekonomija se raspada, a ne raste, da broj blokiranih raste, da nelikvidnost građana, znači njihove nepodmirene obveze rastu, da se veliki gospodarski subjekti urušavaju kao kule od karata i da državni dug raste vertikalno prema gore. Znači molio bih gospodo iz <PARTY>-a da nam, da se izjasne da li rastemo ili padamo. Ako rastemo dajte podržite ovaj prijedlog koji je gospodin Mirando obrazlagao. Mislim da nema razloga da se opirete jednom pozitivnom rješenju za ljude koji rade za minimalac. Hvala.
Gospodine Kajin, govorili ste o Hrvatskoj kao kući kojoj su napukli zidovi i rekoste da bi to bilo najbolje srušiti pa graditi iznova. Gospodine Kajin, vi ono što radite zadnjih dvadeset godina od kako ja pratim političku scenu u Republici Hrvatskoj upravo to i činite, lupate rušeći zidove Hrvatskoj državi i to vam hvala Bogu ne polazi za rukom. Ona je Bogu hvala na tvrdim temeljima, vode je mudri i pametni ljudi i ona je armirana rukama nacionalno svjesnih ljudi koji neće dozvoliti da napravite to što ste rekli. Mi smo puno toga više žalili od 2 i 4% da bi napravili državu, pa ne žalimo ni 2% ni 4% da bi ostvarili boljitak države. Petar Grašo pjeva čini mi se "čudni ljudi žive tu, sve što vole razapnu" a za vas vrijedi sve što vrijedi popiju. Nemojte to činiti tako.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, poštovana zamjenice ministrice sa suradnikom. Evo na kraju ove današnje rasprave mislim da možemo konstatirati da je Vlada dobro procijenila što ide ovaj zakon u dva čitanja. Ja se ne bih referirao na već spomenute primjere već bi naveo nekoliko svojih primjedbi, čini mi se na nekoliko članaka koje nisam čuo danas. Tako bih rekao da članak 17.koji propisuje rokove iz članka 34., 40.i 62.kod kojih je rok u kojem se mora izraditi i podnijeti na provjeru ministarstvu nadležnom za rudarstvo idejni rudarski projekt za eksploataciju mineralnih sirovina je 51 mjesec, a rok u kojem se mora tijelu nadležnom za rudarstvu dostaviti lokacijska dozvola i kojem se mora od tijela nadležnog za rudarstvo zatražiti utvrđivanje eksploatacijskog polja mineralne sirovine je 60 mjeseci. Idejni rudarski projekt izrađuje se kao stručna podloga za ocjenu prihvatljivosti zahvata za ekološku mrežu. Izradu studije utjecaja na okoliš rudarskog zahvata i ishođenje lokacijske dozvole u propisanom roku od 3 mjeseca idejni projekt se ne može izraditi. Međutim ishođenje rješenja o prihvatljivosti zahvata eksploatacije na okoliš i prirodu te nakon toga i lokacijske dozvole u propisanom roku od 9 mjeseci nije moguće provesti. Naime, kako je Zakonom o zaštiti okoliša propisano da se postupak procjene utjecaja zahvata na okoliš provodi prije izdavanja lokacijske dozvole dosadašnja praksa pokazala je da smo postupak procjene utjecaja na okoliš pri Ministarstvu zaštite okoliša i prirode u najboljem slučaju traje 9 mjeseci do godine dana. I sam postupak izdavanja lokacijske dozvole za eksploatacijsko polje pri Ministarstvu prostornog uređenja i graditeljstva traje 6 mjeseci. Predlažem preispitivanje rokova iz članka 17.odnosno produženje roka za ishođenje lokacijske dozvole jer isti je nemoguće provesti u roku od 9 mjeseci. Ukoliko je tumačenje rokova drugačije molim da se decidirano to i naznači. A vezano na članak 169. Prijedloga zakona kojim je propisano da nadležno
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega je iznio više netočnih navoda. Ispravit ću dva. Prvo je kad je govorio o promjeni obrazovne strukture saborskih zastupnika pa onda se i referirao na Grad Slavonski Brod. Kolega, netočno je jer vi sami demantirate i protiv ste cjeloživotnog obrazovanja. Ako imate nešto protiv da se ljudi obrazuju i dodatno povećavaju stupanj obrazovanja onda recite, a vrlo su neukusne bile ove aluzije koje ste iznijeli ovdje u ovome Visokome domu. I druga stvar, kad se govori gospodine ministre o lošem položaja veleučilišta u Slavonskome Brodu koje stvarno ima privremenu dopusnicu kolega bi, ispravljam da je odgovornost za sudbinu veleučilišta u Slavonskome Brodu imaju Grad Slavonski Brod i Brodsko-posavska županija. Točno je da lokalna zajednica mora i ima odgovornost za budućnost toga veleučilišta ali da je kolega korektan i iskren do kraja onda bi rekao ono što se u Gradu Slavonskome Brodu zna za sudbinu veleučilišta u Slavonskome Brodu najveću odgovornost nosi Grad Slavonski Brod koji nikako ne može dati lokaciju za prostor veleučilišta. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Raspravljamo danas o 5. Izvješću o provedbi Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći. Ova izvješća Hrvatskom saboru korisna su i služe nam da sustavno i kontinuirano pratimo da li je Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći koji smo donijeli u provedbi i praksi postigao svrhu i cilj radi kojeg smo ga donosili. Sustav ostvarivanja prava na pravnu pomoć je sustav koji jamči ostvarivanje temeljnog ljudskog prava … prava pristupa sudovima i javno-pravnim tijelima pod jednakim uvjetima. Zato je važan parlamentarni nadzor nad promjenom zakona o besplatnoj pravnoj pomoći koji se provode svake godine raspravom o Godišnjem izvješću o ostvarivanju prava na pravnu pomoć i utrošku sredstava za prethodnu godinu. Naime, 2008. godine donesen je Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći koji objedinjuje ovaj institut pravne pomoći u cjelovit sustav jer su dotada oni egzistirali kao oblici pravne pomoći kroz posebne zakone što ne znači da je danas uz ovaj zakon još uvijek imamo pojedine regulacije posebnih zakona. Tada, 2008. godine, zakon je donijet sukladno Europskoj konvenciji o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda odredbama Ustava RH o tome da svatko ima pravo na pravično, nepristrano i u razumnom roku pravedno suđenje te europskoj pravnoj stečevini i najboljoj praksi i preporukama dokumenata Vijeća Europe. Tada je tim zakonom pravna pomoć proširena i na upravne postupke i upravne sporove, proširen je krug pružatelja pravne pomoći pa su onda tu mogućnost pružanja pravne pomoći dobile i udruge i pravne klinike, a izmjenom Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći od 1. siječnja 2013. godine i uredi državne uprave. Ovo izvješće kao i svake godine prikazuje broj podnijetih zahtjeva, odobrenih zahtjeva, isplaćenih naknada i obračuna tih sredstava po uredima državne uprave po županijama i za Grad Zagreb vrste pružene pravne pomoći, vrste korisnika primatelja pravne pomoći i postupaka za koje su ona odobrena
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo državna tajnice sa suradnicama. Dakle, malo bi trebalo općenito možda porazgovarati o stanju prije i sada. Naime, sjetimo se do prije nekoliko godina ipak su potrošači bili ti koji su bili gotovo nezaštićeni i onda je krenula velika akcija koju normalno je poticala i Europska unija svojim direktivama, čitav niz direktiva koji direktno idu u korist potrošača. I na Ministarstvu gospodarstva stvorila se evo jedna vrlo jaka ekipa koja o tome brine i mislim da se danas potrošači osjećaju znatno zaštićeniji nego prije. Naime, sjetimo se također na sve moguće načine na koje su potrošači bili izigravani, varani. Događa se to i danas. Danas možda pričamo o recesiji, pričamo o stanju u trgovinama, pričamo o opstanku trgovina i mislim da trgovci već uzimaju za izgovor svoje loše stanje, manju prodaju i slično. I sad mi si sad možemo raditi što god hoćemo. Nestale su iz velikih trgovina, nestali su aparati za očitavanje kodova. Sjetimo se tu i tamo kada je koja kuća, nova velika robna kuća napravljena hodali su ljudi, pa tamo gdje nisu bili sigurni da je na polici možda neka kriva cijena, došli su, očitali. Tog više gotovo nema ili uopće nema. Dakle, i tu su malo zakinuti potrošači. Naime, potrošači inače, govorim ovo između, izborno vrijeme, su vjerojatno su sigurno najveća stranka ovdje, svi troše. I činjenica da o tom trebamo svi voditi brigu i normalno potrošače sačuvati. Pritom treba reći da su i brojni istaknuti pojedinci također pomogli osnivanju udruga. Evo, moram ovdje prije svega gospodina Iliju Rkmana spomenuti, gospođu Jadranku Kolarević našu kolegicu i u Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa koji su pritiskom evo i na Hrvatsku televiziju uspjeli zajedno sa ministarstvom napraviti to da se počela i jedna vrlo popularna i gledana emisija događati na televiziji. To je potrošački kod. Dakle, ljudi vrlo rado gledaju primjere na koje su ljudi, na koji su potrošači prevareni. Dakle, jedna dobra emisija i mislim d
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, ponukala me na raspravu rasprava kolege Milanovića koji je u svom govoru nekoliko puta istaknuo pojam, izraz savez za Europu. Da, savez za Europu podrazumijeva ne samo zajednički i jedinstven stav svih parlamentarnih stranaka u Hrvatskom saboru za svoju opredijeljenost prema Europskoj uniji nego taj bi savez trebao postavljati neke standarde i međusobne komunikacije među parlamentarnim strankama u Hrvatskom saboru. Nažalost, činjenice pokazuju da u ovom slučaju oko odabira dužnosnika, dakle ne samo dužnosnika nego i članova u odborima Hrvatskoga sabora opozicijske stranke nisu imale nikakve dogovore. Dakle neovisno od političkih međusobnih odnosa i o tome tko kakvu političku snagu ima u parlamentu držim da je u nedostatku komunikacije, razgovora došlo se u ovu situaciju prema kojoj se odabiru dužnosnici na način na koji se i odabiru. Jer činjenica je da u ovom Parlamentu koji ima 153 zastupnika je pojam snage relativan. Kao svugdje u svjetskim parlamentima pa se može i sa dva zastupnika i sa 3 imati potpredsjednika vlade. O tome i najveća oporbena stranka mora voditi računa kada predlaže svoje dužnosnike i morala bi više koordinirati se barem oko ovih oporbenih situacija. Činjenica je recimo da u odabiru članova saborskih odbora ja kao predstavnik jedne političke stranke nisam ni u jednom odboru. Što je u redu, mislim, niti kukam niti se žalim za to. Ali hoću kazati da je bilo i koordinacije između oporbenih stranaka možda bi se u tom razgovoru dogovaralo drugačije oko potpredsjednika Sabora i oko predsjednika ovoga Nacionalnog odbora za Saveza za Europu kako ga kolokvijalno nazivamo. Prema tome u ovom slučaju oporbene stranke koje imaju neke lijeve pozicije, ali ima nas koji imamo i desne pozicije nisu svojom ja bih rekao, svojom su krivnjom došli u poziciju da se na ovakav način ovo odabire. I sasvim je logično da će parlamentarna većina to iskoristiti na način na koji jest. I konačno mislim da u tome čak nije niti ništa
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče. Državna tajnice, ravnateljice, kolegice i kolege. Pa ono što je po mom mišljenju najveća vrijednost ovih izvješća koja eto polugodišnje dobivamo, dakle izvješća o korištenju pretpristupnih programa pomoći je to što su ona jedan zaista dobar pokazatelj u kolikoj smo se mjeri mi eto u Hrvatskoj uspjeli osposobiti za korištenje pretpristupnih fondova Europske unije, odnosno koliko smo ojačali svoj taj apsorpcijski kapacitet za povlačenje europskih sredstava jer cijeli taj pretpristupni proces zapravo je priprema za korištenje znatno većih financijskih sredstava koja će nam biti na raspolaganju onoga trenutka kada budemo punopravna članica Europske unije. Po meni posebno korisno iskustvo za buduće korištenje kohezijskih i strukturnih fondova predstavlja upravo IPA program zbog toga što je njegova provedba zahtijevala uspostavljanje do sada najsloženijeg sustava i provedbe i kontrole. Obzirom na to da je u međuvremenu okončano i ugovaranje, a i plaćanje prve generacije pretpristupnih programa, dakle CARDS-a, <PARTY>ARE-a i SAPARD-a, slobodno možemo reći da sad već imamo sasvim određena iskustva. S CARDS-om i <PARTY>ARE-om su ona bolja, a sa SAPARD-om su zapravo prilično loša zbog niskog postotka iskorištenosti. Eto znamo da je on iskorišten otprilike 62%. Čak je i Europska komisija prije nekog vremena upozorila hrvatsku Vladu na slabo korištenje SAPARD-a, ali i IPARD-a. Istina je, iz ovog izvješća je vidljivo da u Hrvatskoj imamo neke lokalne i regionalne sredine koje su se u proteklom razdoblju već prilično dobro uvježbale, ako mogu tako reći, odnosno uhodale u povlačenju novca iz europskih fondova. Osobno mi je drago što imam priliku istaknuti da je jedna od takvih sredina i Međimurska županija koja je pokazala najveću efikasnost upravo u korištenju sredstava SAPARD-a gdje je, kako sam već maloprije bila rekla, Hrvatska zapravo polučila slabe rezultate. Naime, od 49 projekata financiranih SAPARD sredstvima u ukupnom iznosu od 15
Zahvaljujem. Pa dosta je toga kolega Kajin rekao što bi trebalo ispraviti a ja ću se zadržati kao i gospodin Radin na ovoj pozitivnoj diskriminaciji i odnosno tvrdnji da je gotovo svugdje manjine imaju dvostruko pravo glasa osim u Hrvatskoj. To naprosto nije točno jer kakvo prava i kakva prava imaju Hrvati u Republici Srpskoj i Srbiji i Crnoj Gori kada sam ja govorio na odboru i založio se za pravo reciprociteta tada sam dobio dogovor da to ne bi bilo dobro jer oni su na tom nivou a mi smo kao odmakli, mi njima moramo osigurati daleko, daleko veća prava koja oni ostvaruju. Ali ja ovdje želim reći jer danas se govori o ovom dakle prijedlogu da Hrvati u Republici Srpskoj a mi moramo voditi računa o okružju u kojem živimo nemaju pravo na povratak, nemaju pravo na imovinu a često su im puta kad se vrate ugroženi životi. Dakle, to je okružje i kad vodimo ovakve rasprave onda moramo i o tome voditi računa. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvaženi zamjeniče ministra. Malo prije ste rekli da ćemo imati pravedniju poreznu upravu. Ispada kao da je do sada bila nepravedna. No ovaj vakuum koji je nastao prošlu godinu i pol dana nicale su samo afere i to je ono što nije dobro. Neke stvari ste trebali prevenirati puno ranije. No malo prije ste spomenuli da ćemo imati učinkovitiju i efikasniju upravu, no gledajući novi instrument koji se uvodi, a to je nagodba, mislim da su nagodbe dobre. Ali ono što nedostaje to je tko će raditi procjenu poslovnih planova jer upravo tu vidimo jedan detalj, jednu rupu koja će otežavati sam rad unutar Porezne uprave, a svatko tko je u zadnje vrijeme bio po poreznim upravama mogao je strah rezati mačem po hodnicima kako se ljudi boje bilo šta potpisati nakon svega onoga što se događalo u prošlim mjesecima. Prema tome, trebali ste reagirati puno ranije.
Članak 14. Kolega zastupnik je povrijedio članak 14., evo zbog čega. Naime, u svojoj raspravi je najavio kako će kršiti Poslovnik, odnosno da neće glasovati, a on to sigurno nije, ja sam sigurna, rekao zbog nas ostalih zastupnika nego zbog javnosti, vjerojatno u ovim trenucima HRT-a Plusa pa zbog te iste javnosti bi ja isto pročitala članak 14. koji će zastupnik na taj način kršiti, a koji kaže da zastupnik ima prava i dužnosti sudjelovati na sjednicama Sabora i na njima raspravljati i glasovati. I isto tako sudjelovati na sjednicama radnih tijela i na njima govoriti, a u radnim tijelima kojih je član i glasovati. Eto, toliko zbog javnosti. Hvala.
G. zastupniče Mlinarić, govorim o obitelji Špoljarić. O obitelji koja je izgubila dvoje djece, najmlađa žrtva Domovinskog rata, Petar i kćer Petra. Nisam zagovornik ovako izravnog spominjanja imena ali obzirom da ste do te mjere otvorili ovo pitanje, da, govorim o djeci poginuloj u Domovinskom ratu bježeći od srpskih granata. Da, da, znate li zbog čega sam toliko dugo pripremao ovaj zakon? Zašto sam toliko intenzivno surađivao sa obiteljima, sa Savezom civilnih stradalnika Domovinskog rata kako bi ovaj zakon pripremili da damo odgovor da nemamo nigdje nikakvih propusta i da možemo nakon toliko godina a zašto nije donesen uvaženi g. Mlinariću, zašto nije donesen ranije, pitajte sebe, pitajte mene, pitajte sve nas … … /Upadica Radin: Hvala, ne, molim, nema dijaloga./ Da, ja ga sada predlažem. Uvaženi g. Deur, toliko puta smo osobno nazočili na tim komemoracijama, toliko puta smo razgovarali sa tim obiteljima, toliko puta smo analizirali na koji način pomoć tim obiteljima, toliko puta smo preispitivali zašto netko prije riješio ovo pitanje. Zar je postajao bojazan, radi se o složenoj tematici. Zar je postojala nesposobnost, nisu bili u stanju osmisliti koncept. Zar je postojala nesigurnost da se jasno definira nešto poput ovog čl. 5. tko ne može konzumirati prava. Što su bili pravio razlozi? Nemojte to tražiti od mene. Ja sada predlažem ovom cijenjenom domu 30 g. od početka Domovinskog rata da se konačno riješi i zatvori ovo pitanje, kao što smo g. Mlinariću, prošle godine po prvi puta donijeli i zakon o osobama nestalima u Domovinskom ratu. I zato se možemo pitati zašto nije ranije donesen Prošle godine smo da ga donijeli.
Uvaženi kolega Mršiću, pa mi se u Saboru već unazad nekoliko dana, odnosno cijela ova sjednica bavi nečim što se zove Program gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske i ovakvim mjerama kao što je ovaj Fond, često se spominje reorganizacija, racionalizacija, uštede itd., a da pri tome nismo dobili niti jedan relevantan pokazatelj po bilo kojem ovakvom reorganizacijskom zahvatu koliko se kuna ili lipa uštedi. I najtočnije ono što ste rekli da to sve podsjeća na prelijevanje iz šupljega u prazno, pa bih ja čak rekao da se Vlada ponaša ovim svojim prijedlozima kao agencija za prelijevanje šupljega u prazno i naprosto nedostaje više onoga što se može prelijevati. Tako da vidjet ćemo još čitav niz prijedloga zakona gdje će isto tako biti racionalizacije, uštede itd., ispada da sve ovo što je bilo rađeno do sada bilo neracionalno a formirano je isto tako uredbama Vlade, i naprosto postavlja se pitanje što je ovo bilo. Je li to bilo privremeno zbrinjavanje viška ili nekih drugih stranačkih ljudi koji su na mala vrata ušli i sada kao što rekoste postaju državni dužnosnici ili je ovo nešto drugo. Na kraju krajeva nećemo mi ništa su uštedjeti jer će ministarstva raditi što i do sada a imat će nešto više ljudi i naprosto iz šupljega u prazno uvijek ostaje ništa kolega Mršiću.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane predstavnice ministarstva. Uvaženi zastupniče Žagar. Spomenuli ste jeftin transport željeznicom do Mađarske, ja vjerujem da to mislite na povijesno značenje kada je od Rijeke temeljem 5B paneuropskog koridora bila željeznica izgrađena i transportirali se i putnici i naravno roba iz Rijeke do Budimpešte do Mađarske do Srednje Europe. No recite mi što vi mislite danas o tom transportu jer transport roba a i osoba od Rijeke do Mađarske je najkraći baš tim putem. Postoje druge luke i to je Trst i Koper, postoji Pirej gdje je puno dulji transport roba. Rijeka je najkraća, najjeftinija. A stanje u riječkoj luci je vama jasno i poznato, ne, znamo kuda to ide. Recite mi, da li treba graditi nizinsku prugu ili zaustaviti projekt u korist Hrvatske? Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja moram reći da sam ja neugodno iznenađena sa ministrovim ponašanjem, do njegove rasprave, do načina na koji se on s nama nešto razračunava, objašnjava, stvarno nije primjereno ovom časnom Domu. Ispravljam sljedeći navod. Ministar je rekao vi ne znate, misleći na nas <PARTY>-ove zastupnike šta je reforma zdravstvenog sustava. Ministre mi znamo šta je reforma, vi ne znate, jer da znate onda ne bi svaki mjeseci imali izmjene i dopune paketa zdravstvenih zakona. Kad god vama padne ideja nekakva na pamet, a mislite da je briljantna odma ju, a pri tome ne provedete ni javnu raspravu, niti konzultirate struku, nego odmah idete u izmjene i dopune zakona, tako da toliko o tome tko je kompetentan uopće za razgovor, a kamoli za provedbu zdravstvene reforme.
My precious, šuška. Sve su ljudi vidjeli, poštovani potpredsjedniče. Kako se bori za ljude, a kako se bori za šušku. Sve su vidjeli. A najjači argument koji sam ja čuo zašto vama šuška treba je od vašega predsjednika, koji je rekao da bez šuške nema TV spotova. Sad bi bilo vrlo interesantno vidjeti je li bilo TV spotova 2014. kad se on natjecao za EU izbore. Ako su bili TV spotovi, a tada nije bilo šuške, kako je platio TV spotove bez šuške? Mogli bismo krenuti ispitivati malo i to. Zato dragi moji ljudi, kad u idućih 2 mjeseca budete gledali nasmijana, nasmiješena lica sa velikih plakata, onda znajte da su za ta nasmiješena lica ovdje 38 sati plazili kao Smeagoll za my precious <PARTY>-ovci. I kao što je Smeagoll postao Golllum, tako ste i vi doživjeli potpunu devijaciju. Vi ste od jednoga pokreta koji je stvarao državu, došli do toga da vam je frend Tajani, koji tretira Istru i Dalmaciju talijanskom. I ne odričete ga se. Došli ste do toga u roku od 20 godina, nemate vi veze niti s narodom niti sa ljudima niti sa životom. Do toga ste došli, a to vam je pokazalo ovih 38 sati. Sve, do čega ste vi držali ovih 38 sati je, kao što kaže kolega Bulj, šuška. Nema tu ni obitelji, poduzetnika, ni umirovljenika, nikoga, osim šuške. Tražim da se glasuje o ovom amandmanu.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupnici, uvaženi zastupniče Vujić to sam već i ranije kolegici htio reći na okrugli stol na žalost nitko arhitekte nije ni pozvao. Oni su me nazvali, predsjednik njihova društva žalio se da ih nitko nije zvao ni na okrugli stol. Ali sada nekoliko samo jedan komentar vi ste upotrebili ovdje dostateških riječi, govorii se o inventuri zla. Uvaženi zastupnici, dokumentacija kojim se mi ovdje služimo nije ministra Biškupića nije moja, nego je dokumetnacija koju smo našli u Ministarstvu kulture i sve što ovdjek navodimo je dokumentacija iz mandata od četri godine 2000. do 2004. Premat ome ne iznosimo nikakvu svoju dokumentaciju ja vas molim da to uvažite što got je ovdje rečeno na temelju dokumentacije to je dokumentacija koju smo našli u Ministarstvu kulture.
Poštovani g. predsjedniče Sabora, poštovani i uvaženi saborski zastupniče g. Bačić. Hvala puno na postavljenom pitanju, pa kao što ste i sami rekli, hrvatska vojska je jamac mira i sigurnosti i Hrvatsku čuva snažna i moćna hrvatska vojska. Od početka mandata ove Vlade, sustavno se bavimo jačanjem hrvatske vojske, opremanjem hrvatskog vojnika. Od početka smo osnažili materijalna prava hrvatskom vojniku. Hrvatski vojnik je najvrjedniji dio obrambenog sustava. osigurali smo hrvatskom vojniku da ima terenski dodatak, stražarski dodatak zatim dodatak za odvojene uvjete rada, zatim smo povećali naknade za dragovoljno-vojno osposobljavanje, prema tome, puno tih mjera smo donijeli da naš hrvatski vojnik bude zadovoljniji. Zatim smo našim hrvatskim vojnicima omogućili i nove ugovore upravo da naš vojnik može biti siguran i da njegova obitelj može biti sigurna. Uz to, jasno da smo radili na novom operativnom rasporedu hrvatske vojske. Kao što znate, vratili smo hrvatsku vojsku u Ploče, zatim Sinj, Vukovar, Varaždin i nedavno smo vratili hrvatsku vojsku u Pulu. Sve to smo napravili da bude bliže narodu i da uvijek možemo narodu pomoći u nevoljama i vidjeli ste puno puta da hrvatski vojnici pomažu narodu u nevoljama, ako su poplave, požari i sve ostale aktivnosti i to je naša zadaća. Osnažili smo veze između hrvatskog naroda i hrvatske vojske koje su stvorene u Domovinskom ratu i nema jake vojske bez potpore hrvatskog naroda i hrvatski narod uvijek daje potporu hrvatskoj vojsci. I ono što je najvažnije sada i na što smo fokusirani a to je opremanje, kontinuitet opremanja i modernizacije hrvatske vojske. Krenuli smo sa Hrvatskim ratnim zrakoplovstvom, modernizacijom helikoptera 171 SH, na kraju prošle godine smo krenuli u proces zamjene istočne platforme sa zapadnom, to su dva nova helikoptera Crnog jastreba plus dva nova helikoptera koje kupujemo od SAD-a, vidjeli ste da je Vlada krenula i u novi proces nabavke višenamjenskog borbenog aviona, to je pitanje strateški važno za dr
Gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege. Nekoliko netočnih navoda. Prvo program željeznice je najsnažnije podcrtan u programu <PARTY>-a, to je netočno. Sasvim je jasno da štovani kolega zastupnik nije pročitao jamstvenu karticu koju je potpisao u predizbornoj kampanji dr.Sanader sadašnji predsjednik Vlade, a da je pročitao onda bi znao šta je to najsnažnije podcrtano u programu <PARTY>-a.Drugi je netočan navod da nema stvorenih obaveza koje dospijevaju 2004. godine. Ovdje smo čuli iz Kluba zastupnika <PARTY>-a da ima stvorenih obaveza koje dolaze na naplatu 2004. godine. Prema onome što je nama predočeno postoji oko 3,5 milijuna kuna stvorenih obaveza koje dolaze za naplatu što se tiče izgradnje autocesta.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Tražim stanku u ime kluba stranke i Centar i <PARTY> u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija. Zakonom o socijalnoj skrbi mijenja se forma, mijenja se ustroj tijela koja bi trebala voditi brigu o potrebama najugroženijih pojedinaca i skupina. Još jednom želimo ukazati da je model koji se uvodi ovim zakonom sporan. Naime, postojeći centri za socijalnu skrb gube svoju pravnu samostalnost i postaju dio novog tijela koje se tek osniva, to je Hrvatski zavod za socijalnu skrb. Protiv odluka Hrvatskog zavoda za socijalnu skrb odlučivat će ministarstvo, a protiv odluka ministarstva još jedno novo tijelo koje se tek osniva, a to je povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama. Smatramo da je ustroj i osnivanje tog novog tijela protuustavno i smatramo da će odlukama tog povjerenstva doći do teškog degradiranja struke jer za članove povjerenstva nije propisano da moraju imati ikakve uvjete u pogledu stručne spreme ili drugih profesionalnih kvalifikacija. To je bizarno utoliko što se ovim zakonom osnivaju i neke druge ustanove i još neka nova tijela, među njima je i akademija za obrazovanje u sustavu socijalne skrbi, dakle formiramo posebnu obrazovnu instituciju koja će educirati djelatnike samo jednog specifičnog dijela javnog sektora. Dakle, dodatno ćemo ulagati u to da obrazujemo one koji rade u sustavu socijalne skrbi, ali kada ćemo raspravljati o tome pridržavaju li se oni odredbi zakona tada ćemo dati nekom neprofesionalnom, needuciranom povjerenstvu da preispituje njihove odluke. Nije bilo nikakvog razloga za osnivanje ovakve akademije kao posebnog tijela kao niti za samostalno formiranje obiteljskih centara. Minimum kojeg smo tražili da članovi upravnog vijeća, ravnatelji, pomoćnici ravnatelja budu dužnosnici u smislu Zakona o sprečavanju sukoba interesa i to ste odbili kroz amandmane.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvažena kolegice Mulić, jako ste počeli prijeteći kolegi Milasu, evo ja njega neću braniti, on se može sam samo jako je loše to izgledalo sa prstom kad ste mahali prema njemu. Htjela sam reći, evo jako se dobro sjećate i sami ste radili u Ministarstvu vanjskih poslova i vjerojatno se niste osjećali niti najmanje diskriminirani u toj Hrvatskoj Vladi niti sada se sigurno ne osjećate. Ali evo bile smo zajedno u Beogradu, i gospođa iz BIH kad se govorilo o nacionalnim manjinama, nema nacionalnih manjina, to su ostali, jer konstitutivni narod u BIH su Hrvati, Srbi i Bošnjaci i ostali. E vidite to je sad malo problematično. Sad bi netko trebao mahati prstom i reći a zašto u tim entitetima nema navedenih nacionalnih manjina kao da oni niti ne žive tamo.
Poštovani gospodine predsjedniče, ja ću se samo u svojoj raspravi osvrnuto na dio predloženog zakona o izmjenama i dopunama kaznenog zakona <PARTY>a koji se odnosi na kolokvijalno rečeno dekriminalizaciju lakih droga. Čini mi se daje kolega Josipović kada je ispravljao jedan netočan navod govorio da bi se ili da se <PARTY> rukovodio načelom smanjenaj broja žrtava kazneno pravne represije ovim zakonom, predloženim zakonom. aludirajući da nekakvi pod navodnice lakši slučajevi idu pod kazneni zakon odnosno krivični zakon, ja sam to tako tada shvatio. No međutim moje je mišljenje da upravo takav jedan librealniji stav dopušta mladim ljudima odnosno vrlo je rijeto zabilježćeno danetko postane preko noći ovisnik odnoso koriosti igli kako bi to svi koji slušaju ovo i razumjeli. Obično to ide sa lakim drogama obično to ide sa Jointom jednim, drugim, tri, i obično se postepeno prelazi i na ono što je zapravo bijela kuga ovoga stoljeća. Pa kada bi a moje je mišljenje da ovim prijedlogom zakona omogjćavamo lakšu pristupnost droga našoj djeci, pa kad abi birali između dvije ćžrtve između smanejja broja žrtava kazneno pravne represije ili žrtve konzumiranja teških droga, pa ako bi htjel ibirati između te vdije žrtve onda mislim da bi u svakom slučaju izabrali ovu prvu. No međutim kada sam čitao prijedlog zakona kluba <PARTY>a onda možda jedno od najparadoksalnijih obrazložćenja je i opterećenost pravosušđa. Ja sam to shvatio na način evo uzmimo jedan primjer prisustvujemo mu svakodnevno pljačkama banaka ili kladionica, ali evo ostanimo na bankama. Uđe jedan unutra sa crnom čarapom preko glave sa pišteljem ali dođe po njega nezgodno vrijeme ap ga zatekne tamo samo 500,00 ili 1.000,00 kuna i onda bi to mogli reći pa on je ili se kasnije utvrditi on je došao, nije s pravim pištoljom nego pištoljom na vodu, nije uzeo stotinjak tisuća kuna ili eura nego samo tisuću kuna pa ajmo ga samo prekršajno prijaviti. Ja sam to u tom smislu shvatio i ovaj predloženi zakon. Netko je govorio ovdj
Gospodine predsjedniče, gospođo ministrice, kolegice i kolege. Ja ću ovdje reći tri stvari: prvo ono što sam ja ovdje našao dakle što ima i što mi se čini simpatičnim i što bi, što ću rado podržati. To je ovo pravo na predstavku zbog odugovlačenja. To je ova stalna služba izvan suda i tzv. sudbeni dani zatim informiranost javnosti i ove odredbe koje se odnose na inspekciju rada suda. To je nešto što mislim da jeste neka vrsta mogućnosti ventila da se i poslovi i odnosi unutar pravosuđa unaprijede. Naravno ja vrlo uvažavam ono što je gospodin Josipović malo prije ovdje rekao jedna stvar je norma druga stvar je praksa. E sada tu ima nešto čega u zakonu nema na što ja želim posebno ukazati. Gospođi ministrice u ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina, i to precizno člankom 7. zajamčeno je pravo za zastupljenost među ostalim u pravosudnim tijelima. Dalje u nastavku u članku 22. također ustavnoga zakona piše kako će se ta zastupljenosti dakle osigurati sukladno odredbama posebnog zakona vodeći računa o kriterijima it ako dalje koji su propisani u ustavnom zakonu. Ovdje se radi o posebnom zakonu, ustavni zakon upućuje da to treba riješiti ovdje jer ne znam gdje drugdje. A negdje treba riješiti. Kako god što zbog onoga što sam malo prije rekao ovdje nečega ima zbog čega ćemo mi to podržati, ovdje kad toga nema ili dok toga ne bude ne bismo ovaj zakon mogli podržati. Ja ću reći jednu to je što se tiče ove priče, ili ovog što piše u zakonu, reći ću ovdje treću stvar koja govori o praksi ili koja govori o sadašnjemu stanju pravosuđa ja bi se gotovo u cijelosti ili u cijelosti priključio ovome što je uvaženi dr. Josipović malo prije ovdje rekao. Ja ću vam reći dvije ilustracije pa ću iz toga izvući jedan ili dva zaključka. Naravno ja ne želim mojim ilustracijama utjecati na bilo kakav postupak unutar pravosuđa ali ja vam znam predmete i imena i prezimena u kojima je trebalo u intervenirati ustavnom tužbom radi kako se to kaže neodlučivanja u razumnom roku. Prema tome kad
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici! Lijepo je biti u Saboru kada se gotovo postigne suglasje na prijedlog jednog zakona bez obzira da li se on podržava kao zakon u konačnom obliku ili kao inicijativa ili kao prijedlog koji je spreman ili zreo da se donese kao konačni zakon u najkraćem vremenu. Naime, u raspravi koju sam pažljivo slušao od samog početka nije bilo previše pitanja koja sam čuo na odborima a koja su bila otprilike ovakva. Što je to domaći proizvod, da li preferiranjem i poticanjem domaće proizvodnje radimo nauštrb uvoza, da li je HABOR kao institucija koja je mogla ovakve pozajmice financijske i ovakve aranžmane raditi do sada to radila i da li je to bilo dovoljno? Ja ću odgovoriti. Ona je to mogla raditi ali nije morala. Ali mislim da je upravo potrebno zakonski definirati i urediti te odnose kako bi oni bili učinkovitiji nego do sada. Naime, ako je takva mogućnost postojala rezultati koje imamo su posve nezadovoljavajući. I ako su rezultati nezadovoljavajući onda je potrebno nešto novoga učiniti kako bi se situacija u ovoj gospodarskoj aktivnosti poboljšala. Nema zbora da je najveći zapravo problem svakom malom poljoprivrednom pa i svakom drugom proizvođaču koji je odlučio upustiti se u vrlo rizičan i neizvjestan ishod jer njegov proizvod redovito ne može naći put do konačnog tržišta i valorizaciju na tržištu na pravi način i godinama zapravo stvara mu vrlo velike probleme i glavobolje i na kraju najčešće odustaje od svega jer njegova financijska efikasnost je vrlo malena. I ako se država odluči da putem ovakvih programa, ovakvih zakona potiče takve aktivnosti onda ona ne diskriminira nikoga nego rekao bih izjednačava, izjednačava donekle uvjete sa onima koji su veliki, koji imaju sve mogućnosti financijske da svoju proizvodnju prate od početka do kraja i zapravo najveća pomoć svakom manjem organiziranom ili neorganiziranom poljoprivredniku je najveća potreba financijska potpora najmanje na godinu dana jer ciklusi njegov
Hvala lijepa, ipak nisam i drago mi je što nisam Frano Matušić, ja sam Pero Kovačević i baš zbog toga sam govorio i slažem se s vama da mi moramo biti svjesni koju odgovornost donošenjem ovakvih nakaradnih zakona prihvaćamo. Jer će na kraju Vlada kazati, pa šta hoćete, vi ste to donijeli. Je li tako? Tako će reći. Pa šta hoćete vi ste to donijeli, mi smo morali postupati, veli prema zakonima Hrvatskoga sabora. Jer ste nas vi na to obvezali. U tome je taj cijeli problem. Pa mi jesmo u kancelarskom sustavu uvaženi kolega, vi to možete tumačiti ovako ili onako, da li je to davanje ovlaštenja Vladi, ali u parlamentarnom sustavu se ne daju ovlaštenja Vladi takve naravi. U parlamentarnom sustavu se nadzire rad Vlade, u tome i je cijeli problem i stvarno jesmo u zakonodavnom stampedu. Zakon o stampedu kada uzmete činjenicu 83% zakona smo u ovome sazivu Sabor donijeli po hitnome postupku. Kako nam rade uredi Vlade za zakonodavstvo, kako rade drugi, bolje ne govoriti. Ali očito da se moramo duboko zabrinuti jer ćemo ostati zabilježeni u povijesti kao Sabor koji je prouzročio saziv Sabora, koje je prouzročio zakonodavni stampedo a naraštaji i naraštaji će to morati ispaštati, ispravljati, jer neće morati ispravljati kao što nisu mogli privatizaciju i pretvorbu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege, žao mi je što ovdje nema gospodina Bošnjakovića i gospodina Bačića, pogotovo zato što taj trik koji je tu smišljen i gdje se sad govorim prije svega o gospodinu Bačiću, a to je dokazivanje potpune neupućenosti ljudi koji završili fakultete, ljude koji godinama, evo drago mi je da vidim da ipak možda ako će se maknuti sa telefona možda će poslušat. Znači ljudima se drže lekcije kao maloj djeci kao pučkoškolcima da nisu upućeni iako su završili pravne fakultete iako se bave, vama govorim baš i ta vaša jednostavno ta nekakva igra i skok u kojem vi upadate uvijek u varijantu da se ne može ništa tražiti jer je to tajno. Znači ne može se i cijela stvar je preširoka jer dajte konkretno o čemu govorimo. Ako konkretno govorimo to ne može jer to je ono što je upravo u postupku i znači o tome se ne može govoriti. O onome što je nekada bilo ako bi ovdje pozvali stručnjake koji su provodili predizvidne radnje, istrage, koji su vidjeli na koji način kolege iz vaše stranke utječu na to. Evo recimo u ovom trenutku ne znam kako bi mi to, ali to je ono što u novinama u medijima izlazi da je od vašeg potpredsjednika Vlade u datom trenutku predsjedavajućeg Vlade ministra Medveda njegov državni tajnik, nakon svega što je napravio, a vi ovdje to prikazivali i prikazujete kao junačko djelo, jer je on na kraju dao ostavku pa to je junačko djelo, nakon toga u novinama u medijima izlazi to da je čovjek iz SOA-e agent 001 hrvatski je njega izvukao van i onda su se valjda dogovorili moraš dati ostavku, to je herojski čin. Ovakve stvari, pa o tome želimo ovdje razgovarati i naravno svi ovi novinari koji su dobijali koji znaju o čemu se radi. Zbog čega mi slušamo godinama, slušamo vrhunske odvjetnike koji su nekada radili u Državnom odvjetništvu, u tužiteljstvu i koji su u tome bili jako dobri, a koje sada svi oni koji pa i iz vaše stranke koji dolaze nakadašnji članovi koji dolaze u tzv. ove složene procese ipak uzimaju upravo tih nekoliko dvoje,
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Beus Richembergh, podigao sam tablicu već na samom početku ali krenit ću od kraja. Rekli ste u jednom momentu pri samom kraju ne trebamo se čuditi zašto građani gledajući nas ovdje percipiraju neozbiljnost ovog Visokog doma. Kroz samu raspravu, gotovo 15 minutnoj vašoj raspravi ili 14 minuta vaše rasprave je uistinu pokazana ta neozbiljnost. Zašto? Naime prva rečenica vašeg izlaganja je bila klub, moj klub neće podržati ovaj prijedlog zakona i onda sam očekivao nastavak te rečenice zato što je postojeći zakon valjan. A vi nećete podržati zato što se ide u izmjenu tog zakona, da kroz članak 2., ali je jasna intencija predlagatelja da se sve ono što se ovdje dogodi, predlagatelj je u više navrata i spominjao sve ono što se ovdje dogodi, sve ono što se ovdje isfiltrira kao pozitivni prijedlozi bit će konačni prijedlog Zakonima o izborima na lokalnoj razini ili regionalnoj razini. Spomenuli ste u jednom segmentu i dobru praksu EU pa sam očekivao neki prijedlog iz te europske prakse koja je uistinu dobar prijedlog, pa ću u prilog pozitivnom donošenju konačnog zakona poslije drugog čitanja reći i to da praksa unutar EU, u nas je donesen Zakon o neposrednom izboru načelnika i gradonačelnika za još izbore 2009. godine na lokalnoj razini. I to je dobar prijedlog. Ali zašto danas vezati uopće neposredni izbor gradonačelnika, načelnika sa izborima za gradska i općinska vijeća? Zašto gradonačelnici, načelnici ne bi birani na 5 godina recimo, a da gradska i općinska vijeća budu birana na 4 godine. Na neki način ne vezati trenutno aktualnu politiku u jednoj i u zakonodavnoj i u izvršnom dijelu na lokalnoj razini u jednom. Zašto iz reda tih gradskih ili općinskih vijećnika ne bi bili imenovani zamjenici gradonačelnika? Oprostite, hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, gospođo predsjednice komisije, kolegice i kolege. Ovo Izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2008. godinu, ja moram reći prije svega da je kvalitetno napravljeno i treba ga podržati. Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave osnovana je 2003. i po tom zakonu o osnivanju je podnijela ovom Saboru nekoliko izvješća. To su bila Izvješća s kojima je Državna komisija, dakle 2007. i završila svoj prvi mandat. I bitna karakteristika tih izvješća je da je završen ciklus starog Zakona o javnoj nabavi i ovo izvješće je u cijelosti izrađeno sukladno novom Zakonu o javnoj nabavi koji je stupio na snagu 1. siječnja 2008. godine. Važno je znati da je 2008. bila iznimno važna za razvoj sustava javne nabave u Republici Hrvatskoj. U 2008. godini izvršen je niz značajnih izmjena, kako u legislativi, tako i u institucionalnom ustroju na području sustava javne nabave. Sve ove izmjene imale su utjecaj na rad državne komisije, budući da je s izmjenama zakonodavstva došlo do proširenja kruga osoba koje su aktivno legitimirane za izjavljivanje žalbe. Isto tako došlo je do povećanja faza na koje se postupak javne nabave može izjaviti žalba, što je rezultiralo povećanjem broja žalbenih predmeta pred državnom komisijom. Tijekom 2008. došlo je do povećanja uloženih žalbi u odnosu na prethodnu godinu. Ono što govori u prilog novom Zakonu o javnoj nabavi jest statistika. Usporedbe broja zaprimljenih predmeta od 2004. do 2007. godine koja je 761 zaprimljeni predmet iz 2004. konstantno padalo do 637 zaprimljenih predmeta 2007. godine, da bi primjenom novog Zakona o javnoj nabavi u 2008. godini to naraslo do velikih tisuću i 20 predmeta, što je povećanje gotovo 63%. Novi Zakon o javnoj nabavi omogućava da ponuditelji sada ulažu žalbe u određenoj fazi postupka javne nabave, a tijek postupka javne nabave se ne prekida, što znači da u jednom postupku javne nabave može biti uloženo više žalbi na različite faze postupka javn
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa prijedlog kojeg je i gospodin Ledinski zastupao u svom istupu je doista manjkav u odnosu na niže razine. Naime, nema nikakvog razloga da se po istim kriterijima ne govori o nadzornim odborima javnih poduzeća na gradskim i županijskim razinama jer i tamo u tim nadzornim odborima sjede političari koji djeluju na lokalnim razinama i županijama i gradovima. Sjede članovi gradskih vijeća, općinskih vijeća i županijskih skupština. Dakle nema apsolutno nikakvog razloga da se ne bi pristupilo doista u jednoj široj raspravi svim tim razinama na jednak način. Na jednak način. U ovom slučaju konkretno državni dužnosnici koji sjede u nadzornim odborima javnih poduzeća državnih ne primaju naknadu. Na nižim razinama primaju. Dakle imamo jednu ogromnu tu situaciju o kojoj doista treba voditi računa. A kad ste govorili o odgovornosti i pristupu pojedinaca, pa ste spomenuli da neki od ministara nisu nikad sudjelovali u radu tih nadzornih odbora. Pa ja mislim da moramo krenuti prvo od sebe. Pa vidite kako mi kao saborski zastupnici ispunjavamo svoje obveze. Pa recimo evo jedan primjer jednog od kandidata za premijera, Ljube Jurčića, saborski zastupnik koji je 4 godine prima saborsku plaću, kojega smo vidjeli u ovom Saboru možda možemo na prste jedne ruke izbrojiti dane kad smo ga vidjeli da sjedi u saborskoj ovdje raspravi i sudjeluje itd. Prema tome, sasvim je jasno da takvi ljudi recimo upotrebljavaju poziciju do koje su došli na naravno javan način i procedurom koja je propisana. Ali je sasvim sigurno da ne postoji odgovornost kod takvih pojedinaca kad se radi o dužnostima koje su preuzeli. Evo eklatantan primjer dakle premijerskom kandidatu.
Poštovani gospodine predsjedniče, u ime kluba <PARTY>-a, tražim stanku zbog katastrofalne situacije u sigurnosti u prometu. Poštovani gospodine predsjedniče, ponovno u ime Kluba zastupnika <PARTY>-a tražim stanku zbog katastrofalne situacije u prometu i sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora, smatram da mi morate dati. Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Nadam se da smo se svi zajedno malo smirili i da su tenzije pale. I evo, htio bih govoriti nešto o sigurnosti u prometu, ponukan određenim događajima koji se već dulje vrijeme događaju na hrvatskim prometnicama i o kaosu koji vlada upravo u situaciji kada se gube životi i kada svi pričamo o demografiji, o padu nataliteta, o tome da nas je sve manje i manje. Tamo gdje bismo mogli sačuvati živote hrvatskih građana, tamo ne radimo ništa, odnosno gotovo ništa. Htio bih upozoriti, odnosno htio bih reći da ćemo mi kao <PARTY> vrlo brzo podnijeti prijedlog izmjena zakona kako bi se ne izmišljala topla voda, kako se ne bi radio nekakvih hrvatski model kao što je to kod nas slučaj nego kako bi se pogledalo koje to zemlje u Europi ili u svijetu imaju najbolje riješene sankcije za prometne prekršaje. I mislim da bi cijela situacija smirivanja, nereda, kaosa u našem društvu mogla krenuti upravo od prometa. A da smo svi skupa u jednom velikom kaosu, pokazala je i današnja sjednica, odnosno dosadašnji tok sjednice za koji se nadam da će se promijeniti a svemu tome je naravno uzrok to što vladajuća stranka ne želi pričati o onome što je top tema, ne samo danas nego puno proteklih mjeseci a to je naravno Agrokor. I to je ova situacija gdje vladajuća stranka želi zataškati i krivotvoriti prošlost i povijest koju ja i svi oni koji su stariji od mene jako dobro pamte. 100 puta ponovljena laž postaje istina. Tako sam imao i ja osobno prilike čuti od mnogih kolega zastupnika iz <PARTY>-a, iz njihovih partnerskih stranaka kako je eto privatizacija počela još za vremena Ante Markovića i Jugoslavije, što dakako