EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala uvaženi potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici. Evo, raspravljamo danas o ovom Prijedlogu izbornog zakona za izbore hrvatskih predstavnika za Europski parlament. Radi se o instituciji koja trenutno predstavlja 492 milijuna građana iz 27 zemalja članica Unije i svi ovdje vjerujemo da će i Hrvatska jednog dana to vrlo brzo postati. Očekivala sam se da će se u javnosti voditi malo šira rasprava oko ovoga, da će se malo razmotriti više različitih modela koji postoje među članicama Unije, pa eto ja danas želim raspravljati u tom smjeru. Pozdravljam to da se ovaj zakon ipak donosi u drugom čitanju jer smatram da u izradi njega kao i svakog izbornog zakona, pa i ovoga treba sudjelovati i opozicija i svaki politički, recimo faktor u ovoj zemlji jer i opozicija ima svoju ustavnu ulogu kao i vlast da predstavlja građane ove zemlje. Znači, ja sam počela malo od geneze kako je sve to počelo, počelo se prvo sa Parlamentarnom skupštinom Europske unije, a kasnije je to tek preraslo u Europski parlament, od '62. uvijek su se nadodavale nove regulative do summita u Parizu '74. godine kada dolazi do određenih konkretnih odluka komisije povezanih akata iz '76. povezani akti uvode detaljniju regulativu oko samog izbora zastupnika, pravih izbora zastupnika u Parlamentu Europske unije i počinje se pokušavati homogenizirati na nivou svih zemalja članica taj izbor. Tada su generalne smjernice bile povećanja broja zastupnika, već tada je bio generalni stav da mandat treba biti petogodišnji i tada se još dozvoljavao dvojni mandat, znači nacionalnog zastupnika i zastupnika u Europskom parlamentu, što je kasnije u potpunosti otklonjeno kao mogućnost. Prvi univerzalni izbori, odnosno opći izbori za Europski parlament održani su 10. lipnja '79. godine, a prijedlog izbornog zakona koji je danas pred nama obilježava jedna izborna jedinica proporcionalna formula s preferencijskim glasom, mogućnosti kandidiranja listi, ali stranačkih listi, ali i <PARTY>h listi te pravo biranja i
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Ja bih svoje izlaganje počela citirala kolegu Josipoviću koji je rekao da je ovo veliki dan za Hrvatsku znanost i visoko obrazovanje dan kada počinje zaklada raditi onako kako su joj postavljeni ciljevi sa njenim aktom o osnivanju. Međutim, nakon onih izvješća koja smo dobili u 3. i 4. mjesecu ne mogu se oteti dojmu da je u najmanju ruku tužno da je zaklada osnovana 2001. godine, s ciljem promicanja znanosti, visokog obrazovanja, tehnologijskog razvitka, poticanja zapošljavanja a da je upravni odbor konstituiran tek krajem 2003. godine. Rješenje Ministarstva pravosuđa već je tu rečeno uprave i lokalne samouprave 2002. godine imenovan je upravitelj koji je bio dužan u roku od 30 dana dostaviti Statut i predložiti tijela, članove zakladnih tijela. Međutim, tek nakon dvije godine od osnivanja zaklade imenovan je upravni odbor, netko je zato trebao ipak odgovarati jer kome je zaklada kao takva služila tim više što je državna revizija za 2002. godinu utvrdila niz nepravilnosti u njenom radu. Nadalje je neprihvatljivo, i neshvatljivo kako se odnosimo prema sredstvima državnog proračuna odnosno prema sredstvima poreznih obveznika. Na računu zaklade doslovce leži neutrošen, odnosno ležalo je neutrošeno gotovo 90 milijuna kuna, pitam se čiji je i kakav je bio interes, možda je to bila pogrešna procjena da se u statut zaklade stavi odredba da osnovna imovina zaklade mora doseći vrijednost od 100 milijuna kuna. Svima nam je jasno i bez mišljenja državnog ureda za reviziju da nije racionalno povlačiti sredstva iz proračuna i plasirati ih na neku poslovnu banku samo radi toga što nisu ostvareni osnovni uvjeti za početak rada zaklade. Tolika sredstva su se mogla puno bolje plasirati u druge projekte znanosti i visokog školstva a ne na račun poslovne banke. Jedino što je za pohvaliti je to što smo nakon nekoliko šturih i nepotpunih izvješća konačno za ovu sjednicu Sabora dobili cjelovito izvješće o radu Nacionalne zaklade za
Hvala lijepa. Poštovani zamjeniče sa suradnicom, cijenjeni kolegice i kolege, svaka pojava, svaki zakon, sve ima svoj lice i naličje tako i Zakon o stambenoj štednji i državnom poticaju stambene štednje ima i svoje i lice i naličje, ima svojih i pozitivnih i negativnih strana što se pokazalo i u praksi. Nije sporno da je ovaj zakon kroz godine primjene mnogima pripomogao riješiti svoj temeljni problem, problem stanovanja i dizanjem stambenih kredita uz povoljniju kamatnu stopu. Ali ako nešto treba mijenjati, onda treba znati zbog čega se to mijenja, a najprije treba znati što se želi postići. Mi smo, ovo je 10 izmjena ovog zakona i samo potvrđuje i ta 10 da lutamo u traženju što želimo postići jer svaka izmjena je bila samo izmjena smanjenja izdvajanja odnosno visine državnih poticajnih sredstava za stambenu štednju. Ako je isti model, a u startu bilo 25% državnih poticajnih sredstava a danas 4,6% onda to nešto za sebe govori. Ne može biti dobar model koji je zamišljen sa 25% a istodobno da je doba model koji je zamišljen sa 4,6% a da ništa se ne mijenja drugo. Znači da nije problem samo u visini izdvajanja sredstava nego je problem suštinski. Ako je suštinski onda treba temeljito izanalizirati postojeće stanje, to usporediti i simulirati sa postavljenim ciljevima i odrediti model zakonski koji će rezultirati onime što se očekuje. Uredba se nije smjela donositi na ovakav jedan važan zakon. Ne može se uredbom bez imalo analize samo smanjiti izdvajanje državnog poticaja i postigli smo rezultat. Trebalo je, nije sporno da je trebalo zakon mijenjati, ali trebalo je suštinski ga mijenjati a po najviše u pogledu primjene. Nedopustivo je da 18 godina gledam, mislim od 98., 18 godina gledamo da se zakonom omogućuje da koristi državna poticajna sredstva i onaj tko nije zakonom predviđen i da nema nikakvih sankcija i da nitko nije prekršio zakon. Ne znam kako možemo pogledati u oči hrvatskoj javnosti sa takvim zakonom. Mnogi su iskoristili ta sredstava kao kamatu na štednju,
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Naravno da za <PARTY> nikada nije bilo sporno da Vlada mora imati ovlasti da u iznimnim slučajevima ima takozvanu zakonodavnu inicijativu, to jest pravo donositi uredbe koje imaju zakonsku snagu i to u vrijeme kad Hrvatski sabor ne zasjeda i jasno je da takva ovlast Vladi mora ostati i u buduće. Međutim, pitanje je neko drugo, da li Vlada to pravo doista koristi restriktivno, iznimno i onda kad je to potrebno i ono što je najvažnije od svega, a to ću ovdje i ponoviti. Nije problem, kolegice i kolege zastupnici, u ovlasti Vlade Republike Hrvatske i da Vlada donosi uredbe. Problem je u nečem drugom. Naime, puno puta je izrečeno sa ove govornice pa ću ja i sad ponoviti. Problem je u našim ministrima koji u zadnje vrijeme preuzimaju ulogu ne samo Vlade nego i Hrvatskog sabora. Ako dobro čitate pojedine pravilnike, pod zakonske propise, pa i uredbe Vlade, onda ćete kolegice i kolege vidjeti da naši ministri uredno pišu ono što bi trebalo pisati u zakonima koje bi trebao donositi Hrvatski sabor. Puno puta i Odbor za zakonodavstvo, a i ovaj Visoki dom raspravljao je o tome da se točno kad se donosi određeni zakon u Hrvatskom saboru mora napisati u svakom zakonu koja će se pitanja regulirati, navesti točno propis, podzakonski akt kojima će se ta pitanja regulirati i tko će taj akt donositi. Naime, znamo da izvršna vlast doista voli zadirati u prava Hrvatskog sabora i to bi trebalo spriječiti. Na koji način to spriječiti? Naime, zalažem se, zalagao sam se, a i u buduće ću se zalagati za to da u svakom zakonu koji donosi Hrvatski sabor kad se spominju podzakonski akti točno stoji koja će se pitanja njima regulirati i tko će ga donijeti. Ponovit ću, dakle <PARTY> nije protiv toga da Vlada ima takvu ovlast, ona ju doista mora imati. Takvu ovlast Vlada mora koristiti izuzetno restriktivno, onda kad to doista mora. I drugo, voditi brigu o ponašanju ministara koji su u zadnje vrijeme preuzeli, naž
Upravo tako. Ja ne očekujem od predsjednika Vlade, od vladajućih bilo kakvu zahvalu za sve prijedloge koje smo im dali. I mi kao <PARTY> ispred oporbe i vi ispred <PARTY>-a, jednostavno ne očekujem, oni nisu nikada u 4 godine pokazali niti zainteresiranost niti zahvalu. Sve naše amandmane, pa čak i na proračun kojih je bilo na stotine, svaki su bili odbili. Ali, oni bi se trebali sjetiti, da ovo nije jedan, jedna mala njihova varoš, da je ovo pitanje cijele države, apsolutno svih građana u državi, da bi trebala biti i skromni i ponizni u svemu ovome i boriti se da svaki građanin ove zemlje bude zaštićen, svaki poslodavac ove države da ima mogućnost raditi i da bi to trebali napraviti na način da čuju i uvaže mišljenja i drugih ljudi. Takvi ljudi, nažalost očito ne stoje u Vladi, ali ja se neću baviti politiziranjem. Ja ih i danas pozivam i pozvao sam ih s govornice, čujte što vam govorimo jer ne govorimo bez razloga. G. Maras, ponovit ću. 168 milijuna kuna samo HGK ima proračun svoj. Od tih 168 milijuna kuna, neka me slobodno isprave, ali barem 90% je od prisilnih članarina, a ne dobrovoljnih. A od tog novca, preko 50% se troši na njihove plaće. Ja ne vidim ni korist za poduzetnike u Hrvatskoj, što se tiče rada Gospodarske komore. Osim da s vremena na vrijeme izađu s pamfletima u korist vladajućih. Nažalost, ali nije HGK jedina. Pa imamo mi sad slučaj i HUP-a. I oni su se proslavili sa otpremninama u trenutku kada su trebali otpustiti osobu koja je uznemiravala druge svoje djelatnike. I niz drugih komora, organizacije koje imaju pravo po zakonu prisilno uzimati članarine, a da nemaju korist. Bar ti članovi nemaju korist.
Hvala lijepa. Ovdje imamo u proračunu poticaj školske klubove, poticaj javnih potreba, poticaj bavljenja sportom invalida, mislim da je i poticaj športa u amaterskim klubovima zaslužilo da se nađe u proračunu. To je naš najmasovniji sport i najvažniji za razvoj sporta u Republici Hrvatskoj. Danas se amaterki sport nalazi u velikoj krizi jer lokalne jedinice nisu u stanju da odvajaju sredstva da bi se ljudi bavili športom. Ta sredstva jedva steknu da pokriju troškove kotizacije i plaćanje sudaca, zato mislim da treba da se uvede u proračun i poticaj amaterskog športa. Ali prije kada već govorim o sportu dao bih jedan savjet opoziciji, pošto imamo 426 puta dignuti ruku, kada budete glasati mijenjajte ruke da ne bi došlo do ozljede. Tražim glasanje.
Poštovani gospodine predsjedniče, evo ja ću se nastojati koncentrirati samo na činjenične stvari. Dakle, uvažena kolegica je između ostaloga kazala da je nesrećeno zemljišno knjižno stanje iz razloga što je nasljeđivanje ili nasljedstvo opterećeno u smislu oporezivanja, odnosno poreznog sustava. To je netočno ili samo djelomično točno, jer po odredbama Zakona o porezu na promet nekretnina prvi nasljedni red je oslobođen plaćanja poreza na promet nekretnina. To je prvi navod. I drugi, netočno je da predlagatelj, odnosno Vlada Republike Hrvatske nije imala u vidu specifična znanja koje moraju imati ovlašteni <PARTY> referenti. I u tom smislu ono što je uvažena zastupnica kazala da se nekom drugom prebacuje uloga u smislu provođenja sudbene vlasti. Samo da napomenem dvije rečenice. Dakle, ovdje se radi samo o nespornim ili ne prijepornim stvarima koje bi trebale spadati u odlučivanje ovlaštenih <PARTY> referenata u svim ostalim stvarima naravno suci će imati ... odlučivanja.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Uočivši nepovoljnu situaciju i nezavidni položaj u kojem se nalaze domaći poljoprivrednici, Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke i Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice po uzoru na zemlje iz okruženja i nove članice Europske unije koji u svojem zakonodavstvu imaju zakone koji uređuju sustav skladišta i skladišnicu izradili su prijedlog zakona koji pravno regulira pitanja skladišta za žitarice i industrijsko bilje. Svrha je zakona ponuditi alternativno rješenje za kratkoročno financiranje svih aktivnosti koje obavljaju poljoprivrednici i prerađivači tijekom jedne sezone koristeći robni kolateral kao jamstvo korištenja i vraćanja kreditnih sredstava banci. Pravno uređenje skladištenja koristiti će domaćim poljoprivrednicima i prerađivačima žitarica i poljoprivrednog bilja kao i trgovcima. Ovim zakonom za kojeg postoji uporište u Zakonu o poljoprivredi i Strategiji poljoprivrede i ribarstva uređuju se pitanja prijenosa vlasništva na žitaricama i davanja adekvatnog jamstva u svrhu kratkoročnog financiranja, a jamstvo za postojanost i sigurnost čuvanja uskladištenog pologa je potvrda ovlaštenog skladištara. Osnovni ciljevi zakona su stvoriti uvjete za održivi razvoj proizvodnje i prerade žitarica u svim krajevima Hrvatske, osigurati učinkovito i povoljno financiranje poljoprivredne proizvodnje na temelju skladišnice, uspostaviti stabilno tržište žitarica i industrijskog bilja u zemlji. Osnovna pitanja koja se stavljaju pred ovaj zakon: uređenje jedinstvenog i pravno reguliranog sustava skladištenja žitarica i industrijskog bilja, osigurati deponentima vlasnicima žitarica i industrijskog bilja, zaštitu kvalitete i količine deponiranih žitarica i industrijskog bilja kao kod depozitara ili skladištara. Uvesti skladišnicu i javnu i praktičnu uporabu na domaće tržište kao jamstveni dokument o vlasništvu, a o funkciju kolaterala za kratkoročno financiranje. Ovim prijedlogom propisuje se da skladišnicu izdaje o
Hvala poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je po mišljenju kluba <PARTY>-a iznimno važan zakon, Zakon o hidrografskoj djelatnosti, njegove izmjene i dopune koje se ovdje ako ste bili pozorni očituju kroz 24 članka koja se mijenjaju. Hrvatska jest zemlja koja je orijentirana na more, koja je tradicionalno i povijesno pomorska zemlja i sigurno hidrografska djelatnost u Hrvatskoj treba biti od visokog interesa pa čak ću slobodno reći i od nacionalnog interesa za RH. Stoga je bitno da ovdje raspravljamo i da kažemo da nakon dugo godina zakona imamo izmjene, da su te izmjene nužne i time što je Hrvatska punopravna članica EU, a ovaj zakon je na snazi od kao što smo već puno puta danas čuli 1998. godine. Da bi procedura bila zadovoljena, ali i da bi se čulo ono što je zasigurno i cilj ove Vlade i ministarstva kao predlagatelja provedena je javna rasprava sa zainteresiranom javnošću. Mi smo u prilogu teksta ovog prijedloga zakona i dobili kompletno sve ono što je pristiglo na javnu raspravu, sve prijedloge, sve pritužbe ali i sva obrazloženja iz kojih je vidljivo da je puno stvari koje je stručno predlagano zapravo i predlagatelj ili predlagateljica akceptirala kroz dokument koji se danas nalazi pred nama. Da li je ova tema, tema koju treba raspravljati u hitnoj proceduri? Mislim da je rekao Poslovnik Hrvatskoga sabora i da je kroz obrazloženje koje smo dobili u pisanom ali i usmenom obliku potpuno jasno da ovakve teme i ovakve točke trebaju u Hrvatskom saboru biti raspravljene bez odgode i da su one uistinu bitne za funkcioniranje. Kada sam rekla da smo pomorska zemlja i da je ovo u svakom slučaju jedan od bitnih segmenata naših interesa onda tu naše more i našu obalu vidimo kao određeni resurs koji treba znati iskoristiti i koji treba znati staviti u funkciju. Upravo zadaća hidrografske djelatnosti, osnovne zadaće hidrografske djelatnosti jesu uspostava sigurnosti pomorskog prometa ali ima i drugih dodatnih zadaća koj
Pa poštovana kolegice, hvala potpredsjedniče, poštovana kolegice, upravo sam ja naglasio u svojem izlaganju da današnje naše rasprave pa i ova vaša replika, ide u smjeru politizacije svega što mi pokušavamo usmjeriti i staviti na zdrave noge, ili vi ili mi. Znači ja sad ne govorim samo mi ili ona serija Naši i vaši nego govorim upravo da se što se događa, da evo i na ovakav način i ovakvim pristupom, da čim nešto što pokušava se staviti na zdrave noge a smatram i držimo da se ovim pristupom to pokušava, da odmah uključujemo politizaciju, evo vi ste već razdijelili naše fotelje, naša mjesta itd., itd. Ali što je radila, ja sad neću prebacivati vama kao što vi vraćate meni itd., itd., što je radila ova Vlada, ona Vlada, to nije ispravan način.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. U svojoj povijesti ljudsko društvo pokazuje tendenciju izoliranja osoba sa invaliditetom i usprkos nekih poboljšanja ovakvi oblici diskriminacije osoba sa invaliditetom i dalje ostaju ozbiljan i prevladavajući društveni problem. Podaci raznih anketa i studija dokumentiraju da osobe s invaliditetom kao skupina zauzimaju podređeni status u našem društvu te su ozbiljno prikraćene socijalno, profesionalno, ekonomski i obrazovno. Osobe s invaliditetom su prikrivena i izolirana manjina koja je suočena sa restrikcijama i ograničenjima podvrgnuta tradiciji neravnopravnog tretmana te stavljena u položaj političke bespomoćnosti u našem društvu. A takav položaj temelji se na posebnostima koje su izvan kontrole ovih osoba pa rezultiraju u stereotipnim pretpostavkama koje nisu točan odraz individualnih sposobnosti takvih pojedinaca ni kako i koliko oni mogu sudjelovati u društvu i davati mu doprinos. Diskriminacija pojedinaca sa invaliditetom vidi se na područjima kao što su zapošljavanje, stanovanje, boravak u javnim prostorima, školstvo, prijevoz, komunikacija, rekreacija, zdravstvene službe, glasovanje i pristup javnim službama. Te osobe neprekidno nailaze na razne barijere, prijevozne, komunikacijske, arhitektonske, prebacivanje na rad u manje važne službe, programe, aktivnosti i ostale potencijalne mogućnosti. Gospodarstvo se mora pobrinuti za razumne prilagodbe da bi se zaštitila prava osoba sa invaliditetom u svim aspektima zaposlenja. Među mogućim promjenama treba biti restrukturiranje poslova, preinake na radnim mjestima i modificiranje opreme. Zakon treba oštro sankcionirati sve postupke koji bi mogli negativno utjecati na zapošljavanje i položaj na poslu osoba sa invaliditetom. Ne bi se smjelo dopustiti ispitivanje ni poseban liječnički pregled kandidata za zaposlenje ili zaposlenih radi provjeravanja imaju li neki invaliditet. Jedino kad su za radno mjesto unaprijed određeni standardi i zahtjevi kojima
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Odmah na početku reći ću da doista ovaj izvještaj jest temeljit, sadržajan, a ono što mi je osobito drago to je činjenica da su svi brojčani pokazatelji iskazani po rodnom kriteriju. U izvješću su istaknuta tri rekla bih kronična problema hrvatskog zatvorskog sustava i to je prekapacitiranost kaznenih tijela, to je premali broj zatvorskih službenika i namještenika i to su dakako ograničena financijska sredstva. Kad je riječ o prenapučenosti zatvora, najviša razina prenapučenosti zabilježena je, kao što smo čuli u nizu rasprava do sada, 2010. godine kada su smještajni kapaciteti bili predviđeni za 3351 osobu, a stvarna popunjenost je iznosila 5165 osoba, dakle čak 54% više. Te 2010. godine povećane su mogućnosti prihvata zatvorenika na 3771 osobu i taj kapacitet je zadržan i danas, dakle i danas raspolažemo istim kapacitetima. Istovremeno ono što je važno istaknuti, broj zatvorenika se od 2010. konstantno smanjuje, dakle 2011. na 5084 zatvorenika, 2012. na 4741 i 2013., dakle izvještajne godine na 4352 zatvorenika pa je samim time i problem prenapučenosti donekle ublažen. Dakle tom određenu smanjenju broja zatvorenika najviše su pridonijele izmjene u kaznenom zakonodavstvu, dakle ne u povećanju kapaciteta pa je tako eto kroz promjene u kaznenom zakonodavstvu povećana mogućnost izricanja alternativnih kazni, povećana je mogućnost izricanja uvjetnih kazni, ali omogućeno je i ranije otpuštanje zatvorenika s odsluženja kazne, a ono što je najviše pridonijelo tom smanjenju je provedba probacijskog postupka. Međutim, vezano za to smanjenje prenapučenosti treba ipak istaći jednu važnu stvar, a to je da je u 2013. godini u odnosu na 2012., pa i u odnosu na 2011. bitno povećan i to ću istaknuti, čak za 23% broj zatvorenika u istražnim zatvorima što bi se za godinu ili dvije moglo odraziti na povećanje broja zatvorenika. Drugim riječima, dakle ovaj trend smanjenja broja zatvorenika ipak treba gledati uvjetno odnosno u tom kontekstu koji s
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Prije svega moram pohvaliti ministra koji danas cijeli dan brani ovaj zakon, mislim da je to i napravio na svoj rođendan i uistinu je jedan od rijetkih ministara iz ove Vlade koji imaju strpljenja cijeli dan provesti s nama u ovoj sabornici. Međutim, sa ovim prijedlogom zakona što reći, odnosno kome poslati poruku? Stambenim štedionicama ili stambenim štedišama? Ne znam ni sam, mislim da šaljemo poruku i jednima i drugima. Ovaj zakon je na snazi od 1998. godine i doživio je par svoj preinaka, odnosno od vremena kada su poticaji, odnosno državna poticajna sredstva iznosila 25%, pa na 15%, da bi ove godine pala na 10, evo imamo prijedlog zakona koji će ukinuti državna poticajna sredstva. Danas taj zakon govori da će se ta poticajna sredstva ukinuti na godinu dana, vjerovatno sljedeće godine ćemo imati prijedlog zakona o trajnom ukidanju državnih poticajnih sredstava. Smatram da se da raspravljati o tome, ali isto tako smatram da ova ideja nije dobra. Nije dobra. Međutim i ministar u svom obrazloženju govori o zasićenju tržišta nekretnina i kako je velik broj neprodanih stanova u Republici Hrvatskoj. Međutim, što utječe na taj velik broj neprodanih stanova? Pa zasigurno onih 350 tisuća nezaposlenih, zasigurno onih 270 tisuća građana koji su u blokadi, zasigurno ona vojska mladih ljudi koji su nezaposleni. Pa ne bi oni sigurno htjeli živjeti pod roditeljskim krovom, htjeli bi imati svoj krov nad glavom. Međutim, da li to stambene štedionice mogu tim mladim ljudima ponuditi? Vidjeli smo iz nekakvih analiza da 750 tisuća korisnika ima štednju u stambenim štedionicama a prosječna ušteđevina iznosi 3800 kuna godišnje. Smatram da to nije veliki iznos, dakle i vidljivo je da stambena štednja ne ispunjava svoju osnovnu svrhu. Podizanje stambenog kredita i kupovinom nekretnine nego je ona više stimulativnog karaktera upravo zbog državnih poticajnih sredstava. Međutim, mi u <PARTY>-u smatram
Kraka replika uvaženom kolegi Kregaru. On je spomenuo tzv. listu srama i doista to nije nikakva lista srama. To je lista dužnika poreza prema RH. Međutim veći je problem što nakon objave te liste tih dužnika naplaćeno je svega 1%. To dovoljno govori o ja bih rekao možda i o neučinkovitosti određenih mjera Ministarstva financija. Jer od pedesetak milijardi kuna poreznog duga naplatite svega 1%. Dakle to nije nikakav uspjeh nego neuspjeh. Zbog toga treba hitno raditi upravo pa čak i kroz one reprograme kroz bilo koje druge modele, ali treba isto tako i definirati što od tih 50 milijardi kuna poreznog duga je nemoguće naplatiti. A vratit ću se evo malo i doista svjesni smo ovog velikog problema koji je vezan za geodetsku izmjeru, vezan za neusklađenost i katastra i gruntovnice. To nije samo problem u Zagrebu u onim redovima u gruntovnici i katastru, to je problem koji je vezan za gotovo sve jedinice lokalne samouprave. No moramo biti svjesni sljedeće činjenice, da u taj problem rješavanja cjelokupne geodetske izmjere moraju biti uključeni svi, i država i lokalna i regionalna samouprava, ali i svjesni činjenice da danas i lokalna i regionalna samouprava teško mogu sudjelovati u tom procesu upravo zbog nedostatka sredstava i neimanja osnovnih financijskih sredstava koji su se desili centralizacijom financija, a ne decentralizacijom.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa evo na početku moram postaviti pitanje zašto u ovom izvješću znači koji se odnosi na 2008. godinu raspravljamo tek sada u veljači 2010. godine. I na to pitanje sam očekivala odgovor od gospodina državnog tajnika, međutim u uvodnom izlaganju nisam ga dobila. I zbog takvog pristupa ovoj iznimno važnoj temi nameće se zaključak da Vladu o stanju državnih robnih zaliha izgleda uopće ne zanima, a svakako bi ju trebalo jer kroz robne zalihe Vlada bi hrvatskim građanima trebala garantirati tržišnu stabilnost u slučajevima gospodarskih poremećaja, odnosno u slučaju izvanrednih vremenskih nepogoda ili rata. Već kada raspravljamo o toj temi treba se vratiti u prošlost i podsjetiti da se u tom području događao teški kriminal što dokazuje činjenica da je u proteklom razdoblju u državni proračun RH bio oštećen za oko 400 milijuna kuna. Podsjećam riječ je o slučajevima gdje su tvrtke poslovale sa Državnim ravnateljstvo za robne zalihe na način da su kupovale raznu robu ali je nikada nisu platile. U najvećem broju slučajeva riječ je znači o poduzećima koja su otišla u stečaj. I država tu svoja potraživanja odnosno ravnateljstvo nikada nije naplatilo. Ove godine imamo danas često spominjan primjer kako se to upravljalo sa robnim zalihama poduzeća Đakovština gdje uz seljačku pšenicu vrijednu 14,5 milijuna kuna nestalo i dvije tisuće tona pšenice i tisuću tona kukuruza vrijednih 2,5 milijuna kuna koja su bile pohranjene kao državne robne zalihe. I ovaj primjer pokazuje na koji način država gospodari sa strateškim robnim zalihama, te umjesto da država zarađuje u poslovanju sa robnim zalihama, ona upravo zbog određenih kriminalnih radnji koji se očito događaju sa tim zalihama, što potvrđuje ovaj slučaj Đakovštine ona stalno gubi. I to je svakako alarm za uzbunu da se zbog sumnji na kriminalne radnje s robnim zalihama provede akcija i da se robne zalihe dobro pročešljaju. Rekla bih nešt
Hvala. Kolega Sanader, meni je zaista drago što ste i pohvalili amandman, nadam se da neće ostati na pukim željama, riječima za razliku od gospodina Varge koji je govorio o diskriminaciji, dobnoj diskriminaciji. Danas možemo govoriti o brojnim vidovima diskriminacije, dobna spola, pozitivna, ovdje nije pitanje diskriminacije, ovdje je pitanje odgovornosti i zato mi je drago da ste podržali. S druge strane, nemojte se naljutiti ako vam kažem da sam dio onog vašeg izlaganja doživio kao relativizaciju. Iz razloga što po meni, kada se uspoređuje da osoba koja vozi automobil ili bilo koje drugo motorno vozilo, bi eto, zbog prenormiranosti trebala položiti vatrogasni ispit, to je isto kao da kažete da svaka osoba koja živi bi zapravo trebala kontrolirati svoje disanje. To nije nešto što se treba kontrolirati ili o čemu se treba misliti, to je na nesvjesnoj razini. Dakle, taj dio relativizacije ja jednostavno ne bih mogao prihvatiti. Ali pretpostavljam da ste to govorili uvidu i nekih drugih stvari koje se pojavljuju u ovom prijedlogu zakona. I zato mislim da ovo nije pitanje liberalizacije. U jednom ste trenutku spomenuli liberalizaciju, ovo bi možda trebao biti test kulture. Ne, po meni je ovo pitanje odgovornosti jer zaista mi ćemo svi biti odgovorni za ono što mi budemo na kraju izglasali u Hrvatskom saboru a ja zaista ne želim na svoja pleća i na svoj obraz doživjeti bilo što, ono što se pojavi u međuvremenu i kao posljedica toga može se pojaviti, ja se s vama slažem, u različitim dobnim skupinama, ali mi znamo koje su rizične. A uostalom, kao što ste i vi na kraju podvukli, starije dobne skupine iako su rizične, na ovaj način, mogu imati besplatan i kvalitetan pregled, pa gdje će imati bolju uslugu, to im se i na kraju i treba omogućiti, a na kraju će svima biti dobro. Hvala.
Evo u nekoliko netočnih navoda ispravila bih onaj gdje gospodin Antešić kaže da u Republici Hrvatskoj ne postoji općina koja predstavlja samo jedno naselje. Postoji i u Republici Hrvatskoj, a postoji i u Primorsko-goranskoj županiji. Isto tako je netočno da je inicijativa nelegalna i nelegitimna. Ona je potpuno legitimna inicijativa za osnivanje općine Lopar. Ona je potpuno legitimna i izražava dugogodišnje nastojanje građana Lopara za svojom vlastitom samoupravom. I imamo više primjera na otocima, gdje postoji više općina i više gradova, gdje jako dobro funkcioniraju, a o tome što je bilo za vrijeme Rimskog carstva, mislim da je u ovo vrijeme nepotrebno raspravljat.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Babiću, zamjerate pučkoj pravobraniteljici što u izvješću za 2014.godinu nije spomenula aktualni slučaj obećavanja zapošljavanja po političkoj podobnosti kako ste vi to rekli. Dakle pučka pravobraniteljica nije mogla staviti u izvještaj budući da danas raspravljamo o izvještaju za 2014.godinu. A kada već tako silno inzistirate na tom aktualnom slučaju obećavanja zaposlenja dakle to će i ostati na obećanju. A kada ste vi obećavali onda ste ta obećanja zaista redovno i ispunjavali, bili ste vrlo principijelni u zapošljavanju po političkoj podobnosti. Podsjetit ću samo na slučaj Buljubašić, dakle čovjek je radio kod vas u <PARTY>-u, a primao plaću u HEP-u.
Gospodine potpredsjedniče, klub Hrvatske demokratske zajednice se protivi hitnom postupku prijedloga pod rednim brojem 59., to je Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o privatizaciji INA – Industrija nafte. Obrazloženje. Hrvatska je potpisala pretpristupne ugovore, Hrvatska je potpisala Lisabonski ugovor, Hrvatska je zaključila poglavlje 4. sloboda kretanja kapitala, a predloženi zakon kosi se sa sva tri ova dokumenta. Prema tome tražimo da zakon ide u redovitu proceduru, kako bi se to moglo dobro raspraviti. Hvala.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što je kolegica Lalić predložila 6 milijuna kuna za kupnju zgrade za potrebe županijskog suda u Slavonskom Brodu. Kupnja zgrade je u tijeku i to za 4,5 milijuna kuna, kupnja već, proces kupnje je već pri završetku i nema potrebe tolika sredstva predviđati jer smo već iz posebnih vlastitih izvora Ministarstva pravosuđa odlučili kupiti tu zgradu za 4,5 milijuna. Da. Amandman se ne prihvaća, ovo je jedan malo duži amandman. Za zgradu Županijskog suda nema potrebe povećavati iznos jer je praktički prema sadašnjoj situaciji isplaćena zadnja situacija i novaca ima dovoljno odnosno zgrada je, radovi su pred završetkom, radovi na sanaciji fasade, i tu ima dovoljno novaca za isplatu zadnje situacije. Kada je riječ o zatvorskoj bolnici u Zagrebu također je predloženi iznos u ovim izmjenama i dopunama državnog proračuna dovoljan za poduzete radnje, izrade projektne dokumentacije jer je predviđena u ovoj godini izrada projektne dokumentacije i tu ima novaca sasvim dovoljno. Županijski sud u Splitu, bit će poduzete radnje, izrade projektne dokumentacije i sredstva koja su predviđena biti će dostatna. Županijski sud u Rijeci, moram priznati tu mi nije jasno predložili ste povećanje sredstava u iznosu od 460 kuna, mislim da tu nema nekog velikog utjecaja na troškove adaptacije zgrade suda. Županijski sud u Vukovaru predloženo je povećanje od milijun kuna, to praktički nije moguće utrošiti do kraja 2004. godine jer će sanacije konstrukcije polusrušene zgrade s obzirom na veliki broj kišnih dana ići sporije. Visoki prekršajni sud tu je također predložen dovoljan iznos novaca, s obzirom da se dovršenje planira zgrade u 2005. godini. Trgovački sud u Zadru gotov i zadnja situacija se isplaćuje na dovršetku zgrade, zgrada će biti useljena za 15 dana i nema potrebe povećati iznose. Općinski sud u Velikoj Gorici povećanje planiranih sredstava za 989 kuna, mislim da nema utjecaja na troškove adaptacije zgrade suda. Općinski i prekršajni sud u Trogiru
Hvala podpredsjedniče Sabora. Poštovana kolegice Krpan. Evo s obzirom da je dnevni red Izvješće pravobraniteljice ravnopravnosti spolova vi u vašem izlaganju ste se dotakli više toga. Ja se mogu složiti s vama kada govorite i kada se dotičete onog djela izvješća koji govori o položaju žena, žena radnica, mogu se složiti kada govorite o demografskom problemu mada možemo evo politizirati ili možemo raspravljati o uzrocima tog demografskog problema, o problemima žena, seksualnog nasilja iz Domovinskog rata, ali u onom djelu vašeg izlaganja kojeg je i pravobraniteljica u svojem izvješću navela, ne mogu se složiti da zdravstveni i građanski predmet trebaju postati zasebni predmeti. Vi kao prosvjedni radnik jako dobro znate da zakon o odgoju i osnovnom i srednjem obrazovanju govori o opterećenju učenika odnosno o fondu sati koji oni imaju. Razredna nastava 5 sunčanih sati, predmetna nastava 6 sunčanih sati. Ono što ste evo malo prije ste mogli čuti a moje pitanje je isto bilo upućeno šta bi vi to ukinuli kako bi mi mogli poštivati zakon. Rekli ste da bi ukinuli vjeronauk. Ne mogu se ni s time složiti jer vjeronauk je izborni predmet. Znači roditelji ga sami biraju. Žao mi je što niste rekli možda da bi povećali satnicu tjelesne i zdravstvene kulture ako govorimo o problemu današnjice, problemu pretile djece. Zašto zdravstveni odgoj ne bi bio sastavni dio kao što je tjelesno zdravstvene kulture, građanski odgoj i smatram da postoje teme o kojima treba razgovarati ali ne ako kao zasebnom predmetu već o tome možemo razgovarati kroz nastavne predmete koji već postoje, satove razredne zajednice, kroz satove povijesti, geografije jer to su teme koje se mogu provući kroz sve nastavne predmete kao što već i svaki učitelj to sada radi. Ono za što se ne slažem da postanu zasebni predmeti je što mi nemamo udžbenike i što naši prosvjedni djelatnici nisu dovoljno kompetentni da to predaju kao zasebne predmete.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Pozdravljam Konačni prijedlog Zakona o zakladi "Hrvatska za djecu" koji je hrvatska Vlada dostavila ovome Visokome domu na raspravu i usvajanje, jer usvajanje ove zaklade usmjereno je prema dobrobiti i osnaživanju obitelji s većim brojem djece. Konkretno, obitelji sa petero i više djece te nadarenoj djeci iz ruralnih i manje urbanih naselja. Donošenje ovoga zakona utemeljeno je u nacionalnoj populacijskoj politici, području Skrb o djeci, mjera 10, koja glasi: "osnovati neprofitnu zakladu "Hrvatska za djecu" čijim bi se sredstvima pridonijelo razvoju poželjnog pronatalitetnog trenda i osnaživanju obitelji s većim brojem djece". Ono što posebno želim naglasiti je da su mogući korisnici financijskih i uslužnih potpora predviđenih ovim zakonom, uz obitelji s brojnom djecom i obitelji s djecom i djeca izložena rizicima siromaštva i socijalne isključivosti, obitelji s djecom koja žive na rijetko naseljenim područjima i područjima prometno udaljenim od obrazovnih, kulturnih, športskih i drugih institucija, kao i nadarena djeca roditelja koji nemaju materijalne mogućnosti za osiguranje daljnjeg djetetova razvoja i školovanja. A takvih obitelji i djece korisnika potpora prema ovom zakonu procijenjeni broj iznosi 20 tisuća. Kad govorimo o novčanim potporama, jednokratne novčane pomoći u određenim, neočekivanima, ali isto tako životnim situacijama u kojima se nađu takve obitelji s većim brojem djece, gubitak jednog ili oba hranitelja obitelji, višestruki porod i slično, ili višemjesečne potpore u obliku školarine, stipendije i slično. Sa zadovoljstvom mogu istaknuti da je hrvatska Vlada putem Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa osigurala besplatne udžbenike za sve osnovce i prva dva razreda srednje škole i tako sukcesivno za dvije godine ova mjera će se odnositi na sve srednjoškolce. Ali uz to, osiguran je i besplatan prijevoz učenicima prvog i dr
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime ispravio bih netočan navod gospodina Beusa koji je ustvrdio da uvođenje kriznog poreza nije bila antirecesijska mjera. Naime, ja bih ga podsjetio na vrijeme kad je uveden taj krizni porez, dakle da smo tada bili izloženi najjačem intenzitetu krize i da smo se našli pred opasnošću urušavanja financijskog sustava zemlje. Prema tome, i uvođenje kriznog poreza, i smanjenje državne potrošnje kroz državni proračun i mjere Hrvatske narodne banke koje su poduzete da bi se stabilizirao bankarski sustav, dakle sve su to bile antirecesijske mjere. One su nam omogućile očuvati makroekonomsku stabilnost zemlje, jer u suprotnom ja ne znam što vi prizivate, valjda Grčku pa da odradi ulica posao umjesto vas u oporbi.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Dakle, na prvu bismo mogli reći da se pred nama nalazi suhoparni statistički podaci uobličeni u formu izvještaja za prethodni period, ali ipak mislim da mi danas govorimo o jednoj važnoj temi jer govorimo o dva izvještaja o pružanju besplatne pravne pomoći za 2020. i '21. i šteta je što u izvještaju za '20. nismo govorili nešto ranije, ali možda nam ovo pruža priliku da napravimo i komparaciju. Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći uspostavljen je sveobuhvatan sustav pružanja pravne pomoći, osobama prvenstveno slabijeg imovnog stanja pri rješavanju njihovih egzistencijalnih pitanja, a koji je važan jer se njima preveniraju skupi sudski postupci i štite prava građana. Nerijetko osobe koje su se našle u teškoj životnoj situaciji besplatnu pravnu pomoć kao primarnu bilo sekundarnu vide kao jedini izlaz i kao garant kakve takve procesne jednakosti oružja. Potresom pogođena područja su dokaz važnosti besplatne pravne pomoći odnosno bila su dokaz važnosti besplatne pravne pomoći jer poznato je da preduvjet za pokretanje postupaka obnove je uređenost imovinskopravnih odnosa na nekretninama za koje se podnosi zahtjev čemu istini za volju ne udovoljava veliki broj nekretnina na potresom pogođenim područjima, pa je bilo potrebno pokretati dodatne pravne postupke. Stoga je stanovništvu na tom području nužno bilo osigurati pravovremenu i sveobuhvatnu savjetodavnu pravnu pomoć o čemu je uvaženi državni tajnik nešto i rekao, međutim prilika je da kažem da je upravo takvu sveobuhvatnu savjetodavnu i pravovremeno i sveobuhvatno upravo pružala i Srpsko narodno vijeće putem svojeg pravnog odjela koji su bili na terenu vrlo ažurni. I kada je u pitanju ovaj izvještaj prvi dio dok ne dođemo do statističkog zapravo iz godine u godinu identičan kada su u pitanju korona brojke očekivano je bilo da one budu manje, međutim, besplatna pravna pomoć je naprotiv pružena, posebno ona primarna u znatno većem broju u
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege. Tu je zapravo danas manje-više sve rečeno, mada je i nekoliko neistina izrečeno pa možda bih se u ovoj svojoj raspravi koja je bila i prvotno koncipirana na sasvim drugačiji način osvrnula i na njih. Možda bih počela od povećanja opće stope PDV-a te uvođenja međustopa. Pojedine kolege dušobrižnici su izrazili bili veliku zabrinutost za hrvatske dojilje i budućnost valjda hrvatskih naraštaja i u smislu dakle da Vlada uvodi međustopu na dječju hranu te na proizvode od masti i masti životinjskog podrijetla. Ukoliko pogledate prijedlog zakona tada ćete jasno vidjeti da se ne sugerira način dojenja već da se zaista uvode međustope i olakšice za najšire slojeve stanovništva. Neki od kolega su govorili da te međustope nikada ništa nisu donijele. Onda zapravo se može jednako tako postaviti pitanje zbog čega se nije uvelo pojedine stope dok se nismo počeli usklađivati nulta stopa PDV-a ili zbog čega se nisu povećali do kraja jer već smo imali međustope PDV-a poput usluga smještaja u turizmu, usluga smještaja i polupansionskog te pansionskog boravka. Dakle ovim paketom se još dodatno proširuje, proširuju se međustope. Vezano isto tako za, kad je u pitanju opća stopa PDV-a i njezin učinak na gospodarstvo. Neki dan smo imali priliku čuti da zapravo sa ovim prihodovnim punjenjem u smislu jel' proračuna da to zapravo iznosi to znači 2,4 milijarde kuna za gospodarstvo što da bi se ilustrirao uopće taj podatak koliko prikupljamo u hrvatski proračun da je to zapravo kompletan iznos kamata na godišnje investicije poslovnog sektora koji je u prošloj godini iznosio 45 milijardi kuna. Kad su u pitanju ako već govorimo o cijelom paketu možda bi se makli sa poreza na … na porez na dohodak. Kad je u pitanju porez na dohodak, iako su se pojedine kolege jednako tako zalagale za uvođenje međustope, činjenica jeste da je ovo prvi put da otkako imamo taj zakon da se uvodi stopa oporezivanja i da je ovo prvi
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče i ministri hrvatske Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Uputit ću pitanje ministru poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva gospodinu Petru Čobankoviću. Gospodine ministre, poznato je da zimu seljaci koriste kao pripremni period za pripremu i organizaciju proljetne sjetve a isto t ako je poznato da im nisu isplaćeni poticaji još za ured 2003. godine. sigurno da im za cijelokupnu organizaciju je potrebno novaca, zato pitam, dali će i kada biti isplaćeni poticaji koje čekaju. I što se generalno može učiniti na tom planu da se takve stvari ne događaju. Hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospođo povjerenice. Ja mislim da ovo bi trebala biti jedna prilično važna rasprava jer je u ovom cijelom sustavu prava na pristup informacijama jedan dosta zapravo zanimljiv trenutak, mi Zakon o pravu na pristup informacijama imamo sada 10 odnosno 11 godinu ako se ne varam, donijeli smo zakon 2003. godine, a ustanovili smo sada i novu zapravo instituciju povjerenika za informiranje. Ja doista mislim da je sada vrijeme da možda suštinski i dubinski malo razmotrimo kako nama funkcionira zakon, što je to pravo na pristup informacijama kao građansko pravo ili kao nekakvo ljudsko pravo druge generacije da to tako kažem i da se možda odmaknemo od deklariranja nekakvih fraza ili teza kojima smo baratali zadnjih godina kada smo svi zapravo učili o tome što je to pravo na pristup informacijama, kome koristi, kako ga koristi, zašto je korisno i slično. Ja naravno podržavam i rad povjerenice, podržavam i ovo izvješće, podržavala sam izmjene i dopune i zakone sve skupa svih ovih godina. Bila sam čak i jedna od rijetkih zastupnica koja je o tome zakonu diskutirala kada smo zakon donosili 2003. godine i stvarno mislim da i htjela bih zapravo iz te perspektive reći nekoliko stvari oko samog zakona. Ne bih voljela da se shvate kao kontra niti prava niti izvješća ali da zapravo ako želimo imati pravo na pristup informacijama kao demokratsko, građansko, ljudsko pravo ako baš hoćete u pravnom smislu onda mislim da moramo razgovarati upravo na takav način kako bismo doista osigurali pravo građana na uvid u djelovanje tijela javne vlasti ali i većim povjerenjem građana u same institucije. Naravno vidi se u nekoliko zapravo aspekata u 2013. godini značajan napredak vezan primjerice uz provođenje javnih rasprava. Tu je povećanje ako se ne varam 160%, tu su doista i neke političke odluke bile. Primjerice mi smo Poslovnik Hrvatskog sabora stavili da ne može u raspravu doći nitijedan zakon ako nema priloženo kao dodatak Izvješće o prov
Hvala lijepa. Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Proteklih smo dana svjedoci poplava epskih razmjera koje su zadesile selo Kokorići na području Grada Vrgorca i do sada su to područje znale zahvatiti poplave, no ovakvih razmjera mještani ne pamte. Stotinu ljudi od svojih domova može samo čamcem kako do njih tako i od njih. Desetak kuća trebat će potpunu obnovu, na nekim mjestima voda je dubova i preko 7 metara. Brojne kuće, garaže, plastenici su poplavljeni, jednogodišnji nasadi brojnih kultura su uništeni, za višegodišnje nasade tek se treba utvrditi prava šteta. Nažalost, razmjeri šteta ovog kraja vrijednih ljudi koji generacijama život poljoprivredne proizvodnje znat će se tek kada se voda u potpunosti povuče, trenutak je da država kao i u ranijim slučajevima velikih elementarnih nepogoda, poput klizišta u Hrvatskoj Kostajnici preuzme odgovornost i obavezu pomoći. Nitko ne smije ostati zaboravljen i bez nadoknađene štete. Nakon što se voda povuče i zbroje štete, tek tada sve nas čeka veliki posao, pomoći i ublažiti posljedice ove nepogode. Očekujemo od Vlade da što prije donese hitne mjere pomoći stanovništvu kako bi se u ovom kratkom periodu zbrinule stradale obitelji i očuvao dio njihove imovine. Također, potrebno je donijeti i dugoročni plan obnove koji treba krenuti odmah nakon što se voda povuče i omogući pristup oštećenim objektima. No, ono što će jedino dugoročno riješiti problem poplava na ovom području jest izgradnja sustava oborinske odvodnje, što je u ingerenciji Hrvatskih voda. Kažu da je naručena studija utjecaja na okoliš, a za projekt vrijedan oko 100 milijuna kuna, tražit će se novac iz EU fondova. No, moramo imati na umu da ljudi ne mogu čekati. U pomoć i obnovu potrebno je krenuti odmah i ono što je možda još važnije, iako znamo da je teško predvidjeti i kontrolirati prirodne nepogode u budućnosti moramo izbjeći ovakve situacije pa očekujem stoga, od Hrvatskih voda da naprave procjenu rizika potencijalno poplavnih područja kako bism
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, ono što sam ja želio ispraviti u dobrom dijelu je već iznio gospodin Sopčić ali jednu stvar treba reći. Sporazum sa predstavnikom umirovljenika potpisao je predsjednik gradskog odbora a ne ministar. On ga je potpisao u ulozi predsjednika gradskog odbora. S druge strane radi se o sporazumu koji umirovljenicima nešto osigurava, to je sporazum ili sličan sporazum kakvi mnogi budući koalicijski partneri potpisuju da bi se dogovorili o načinu na koji će obnašati buduću vlast. I još jedina stvar, gospodin Stazić je rekao da je kod tih navodnih izbornih prijevara kupac uvijek <PARTY>. Neće biti tako! Ako ima kupaca, kupaca ima i na nekim drugim stranama. Ja ću vam navesti primjer jedne male općine iz moje županije gdje je u toj općini koja ima 1500 birača od 11 mandata 6 je osvojio <PARTY> svi ostali pojedinačno po jedan, dva, i ne biste vjerovali načelnik općine postala je osoba, nositelj nezavisne liste koja je brojkom i slovom dobila 57 glasova na izborima. Hvala.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Ako ijedna tema ne bi trebala izazvati i izazivati podjele i kojekakve varijacije na ovu temu, onda je to zasigurno Vukovar. Simbol obrane u Domovinskom ratu, toliko patnje i žrtve u ponosnoj borbi za Hrvatsku, ne smije nam biti poligon za nove podjele. Ova tema, ovaj prijedlog zakona danas treba o je biti pročitan i sveden na najmanju ili najminimalniju raspravu. zašto? Zato što rekoh, podjele i kojekakvi pokušaji sitno političkog skupljanja bodova neće dati niti izroditi mudre prijedloge i pravedne zaključke na temu Vukovara. Danas smo trebali čitajući ovaj prijedlog svi skupa reći, da, da za Vukovar, da za bolju budućnost jer to je Vukovar zaslužio. U Vukovaru se vide promjene kada je u pitanju ulaganje u svim poljima. To se vidi i ovim zakonom još se više želi učiniti napor da se osjeti život, da se otvaraju radna mjesta, da ljudi ostaju, da se sačuvaju ognjišta. Svaka nova podjela, svako novo dokazivanje razno raznim sitnim obračunima pa i u Saboru ne doprinosi onom što Vukovaru treba, a Vukovaru treba bolja, ljepša sigurnija budućnost koja se neće temeljiti na kojekakvim danas raspravama, osobito u ovom predizbornom ciklusu ili izbornom ciklusu već budućnost koja će se temeljiti na novim projektima kroz život, to Vukovaru treba. Ovim prijedlogom daje se dužno poštovanje svetim mjestima u Vukovaru, ali je naglasak da je Vukovar okrenut prema novom razvojnom razdoblju i da će se sva tijela državne vlasti u koordinaciji donositi odluke i podržati sve što će sačuvati i razvijati život. S jedne strane stoji ponosna, teška i krvava prošlost kojoj se daje dužno štovanje i sjećanje, a s druge strane okrenutost prema boljoj budućnosti. Ovim prijedlogom zakona želi se stvoriti trajni odnos izvršne i zakonodavne vlasti. Spram Grada heroja, grada koji je više od emocije, grada koji je prvi na braniku stao i tisućama života, nedužnih sudbina, nestalih, ubijenih, progonjenih pokazao i dokazao da je zlato, d
Zahvaljujem. Kolega govorili ste o prevenciji stresa i govorili ste isključivo poslodavac je za to kriv. Moram vas malo nadopuniti da danas naravno da je najveći stres otkaz, gubitak radnog mjesta ali da stres ne uzrokuje samo poslodavac, nego sve više imamo slučajeva da stres uzrokuju pod navodnicima i klijenti, tj. njegovo okruženje. Drugo, govorili ste o članku 58. a to je zabrana alkohola i kako to treba uskladiti sa zakonom. Naime, kažete da radnik radi poslije podne pa si evo malo popije prije posla, pa ako ga prometna policija uhvati nikome ništa, a tamo će ga onda znači ako ga poslodavac uhvati bit će problema. Pa mi je malo ispalo kao da dižete kulturu pijenja koja inače postoji u Republici Hrvatskoj na veći nivo. Moram vas ispraviti da ako netko ima i 0,5 promila a napravi prometnu nezgodu je kriv, znači i manje od toga. Drugo, moram reći da ja ne želim niti da me vozi niti vozač autobusa, tramvaja ni sa 0,2 promila, niti da me liječnik, kirurg operira ni sa 0,1 promila tako da se tu apsolutno ne mogu složiti sa vama.