EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala. Pa evo, kolega, mislim da se mogu složiti sa dobrim dijelom ovih primjedbi koje ste vi iznijeli na zakon. Koliko se sjećam i prvog čitanja, mislim da i u popriličnom broju rasprava su te i slične primjedbe iznesene i u prvom čitanju i onda se čovjek zapravo malo pita pa čemu služe ova čitanja, ako predlagatelj baš ništa od tih primjedbi unese do drugog čitanja? Mislim, nit sam čuo ni prije ni sada suvislo obrazloženje zašto se ne može, ta sportska društva ne mogu unijeti u članak 1. kao iznimke i njih definirati nekim drugim zakonom. Ovo o broju ovih koji osnivaju, o tome smo pričali u prvom čitanju i sada drugi put i opet nema nekog suvislog obrazloženja koja demokratska praksa se brani s time što će 3 čovjeka, a još k tome moguće i maloljetni moći oformiti udrugu. Hoću reći, ovakva vrsta zakona nema neku posebnu jaku ideološku komponentu, prema tome ja mislim da bi zaista mogli tražiti malo i kvalitetniji dijalog oko ovakvih zakona, dakle ovdje se ne konfrontiramo po bilo kakvoj stranačkoj osnovi i zaista bi bilo dobro kad bi mogli vidjeti koji su to racionalni argumenti, da se neke racionalne i razumne primjedbe koje se pojave u saborskoj raspravi ne mogu uvrstiti jer nam je zapravo svima samo cilj da se na neki način to bolje uredi jer smo svi svjesni da je zaista broj tih udruga prevelik, bespotrebno prevelik i da se ogroman novac za njih izdvaja na svim razinama, od općine do razine središnje države, da su mnoge disfunkcionalne, da mnoge ne postoje, a da mnogi i doprinose ovom društvu u raznoraznim aspektima. Prema tome mislim da tu zaista ima prostora da se mogu još tih nekoliko elemenata i uskladiti.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bunjac. Potpuno se slažem kada kažete da nije istina da zaštićeni najmoprimci odbijaju se preseliti tamo na drugu lokaciju koja im … Vama je pretpostavljam dobro poznata kao i meni da u gradu Zagrebu na lokaciji Jelkovec-Sopnica ima 2, 3 stotine novijih stanova koji zjape prazni, miševi kolo vode. E sad, ja vas pitam, u cilju iznalaženja rješenja da se pomogne i zaštićenim najmoprimcima a i ljudima da se privatno vlasništvo zaštiti zašto grad Zagreb, vidite li vi u tome jedan način rješenja jer ste rekli a i državni tajnik da su ovi podaci od 2011. zastarjeli i po tim podacima u Zagrebu oko 1200 stanova je dakle u tom statusu. Ja mislim da je to sada sigurno osjetno ispod tisuću. I slažete li se s time da država nije, nama je poslala jedan prijedlog zakona a da ovdje u gradu nije ništa pripremila ili da da kvalitetna rješenja, konkretno govorimo o gradu Zagrebu? I drugo pitanje, drugo pitanje, također vam je poznato da država svake godine na kunski dio javnog duga plaća oko 11 milijardi kuna, ustvari na ukupan … E sada, ja sam o tome često govorio o tom refinanciranju kada bi se snizila drastično kamatna stopa mi bi imali milijarde kuna slobodnih i taj problem se već mogao davno riješiti, ova država je dopustila da se iskamatare njeni građani između 50 i 70 milijardi kuna po nekim mojim gro procjenama. Vidite li vi u ova dva segmenta znači drastično snižavanje kamata na javni dug kako bi država pomogla i problem stanova u gradu Zagrebu koji se nikome ne iznajmljuju?
Hvala, gospođo potpredsjednice. Gospodine državni tajniče, gospođe i gospodo zastupnici. Odmah ću na početku reći, podržat ću Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o industrijskom dizajnu, s konačnim prijedlogom zakona jer se ovim zakonskim prijedlogom usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Predlažući ovaj zakonski prijedlog predlagatelj navodi da je u tijeku pregovora o poglavlju 7. komisija preporučila, Vlada Republike Hrvatske prihvatila dodatno izmijeniti Zakon o industrijskom dizajnu, "Narodne novine" 173/03. i 76/07. koje primjenjujemo od 1. siječnja 2004. te Pravilnik o industrijskom dizajnu, "Narodne novine" 72/04. i 117/07. koji je stupio na snagu 14. studenog 2007. i na taj ga način uskladiti s pravnom stečevinom Europske unije, Direktivom 98/71 EC Europskog parlamenta i vijeća od 13. listopada 1998. o zakonskoj zaštiti dizajna. Na temelju takvog stajališta Vlade Republike Hrvatske privremeno je zatvoreno poglavlje 7. Pregovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji, a u skladu sa Pregovaračkim stajalištem Republike Hrvatske za poglavlje 7. obvezni smo implementirati u svome zakonodavstvu odredbe koje uklanjaju preostale razlike u zakonodavstvu na ovom području u prvom kvartalu ove 2009. godine pa to obrazložuje i hitni postupak u donošenju ovog zakona. Tekstu prijedloga zakona priložena je izjava o usklađenosti s pravnom stečevinom Europske unije i usporedni prikaz usklađenosti odredbi, a prijedlog sadrži i one odredbe koje će biti primjenjive tek od trenutka pristupanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo Republike Hrvatske. U ovom prijedlogu izmjena i dopuna korigira se određenje pojmova u članku 2. tako da se ispravlja krivi odnosno reducirani prijevod engleskog pojma "get up" koji je u važećem zakonu preveden kao oprema knjige, jer je u to vrijeme taj pojam bio najčešće korišten u vezi knjiga, mada je njegovo značenje znatno šire te je riječ oprema prikladniji i točniji naziv. Jer, proizvod
Hvala gospodine predsjedavajući, gospodine državni tajniče. Evo još nekoliko rečenica doprinosa ovoj temi, dakle prijedlogu Zakona o ekološkoj proizvodnji i označavanju kojima dajem podršku. Pa možda upravo da dijelom riječima i gospođe Sumrak kada govorim o ovoj temi ne mogu, a da se ne prisjetim određene priče iz prakse koja možda na slikovit način upravo označava aktualnost ove teme, ali možda dijelom odgovara na pitanje gdje se aktualno nalazimo danas ili kako su ti naši počeci i kretali, a kada govorimo o ovoj temi koja je i zakonski i rješavana od 2001. godine donošenjem prvoga zakona. … se sjećam teme unatrag 10-ak ili malo više godina kada se počelo razgovarati o ekološkoj proizvodnji kad je poljoprivredni proizvođač jedan drugom rekao: "Gle bedaka ideš sijati kuruzu, a ne buš del umjetni gnoj k njemu kao prihrana, veli, tem ti je pamet sad pojel v glavi". Ili primjer 2., u okviru započete proizvodnje u tom segmentu krenula je ekološka proizvodnja kupinovoga vina pa onda sa druge strane sprdnja potencijalnih kupaca ili nas koji bi to mogli probati "gle kaj čovjek sad tu norce dela, em recept si je zmislil." Ova 2 slikovita primjera možda dovoljno govore o tome i na što ja u ovom momentu i možda ukazujem, a to je zapravo edukacija. Edukacija kako sa jedne strane samih poljoprivrednih proizvođača, a onda isto tako i edukacija nas kao potrošača koji na primjeren ili kvalitetan način možemo dobiti određena saznanja što to zapravo znači,koje su određene prednosti i mane jer svakako da je to kako tema, ali tako i zahtjevi i zadaci te vrste proizvodnje su bitno drugačiji, dakle po odnosima prihoda, ukupnih troškova, a onda u konačnici i nas potrošača koji to moramo u nekom datom momentu i prihvatiti. No, rekao sam jednim dijelom govora maloprije da je svijet zapravo sve zmislil, pa tako i danas i svijet i Europa u toj proizvodnji, prije svega vezano dakle uz ekološku proizvodnju daleko otišla, da je poljoprivredna proizvodnja i površina veća i od 10-ak% ukupnih pov
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice. Pa evo nekoliko rečenica nažalost morao sam se javiti da ispravim netočnosti. Vrlo jasno ću reći. Ništa se nije izgubilo između redaka, možda vi ne znate dobro čitati proračun ali u proračunu je vrlo jasno napisano koliko će se uložiti na hrvatsko selo. Dakako da kada smo pisali i sačinjavali koalicijski sporazum mi smo predvidjeli sve stvari da će to biti sve u jednom ministarstvu nego je definitivno to se prebacilo i na neka druga ministarstva. I jasno vam je da je jedan dio sredstava u Ministarstvu za regionalni razvoj. Drugi dio sredstava jasno je da se nalazi u onom dijelu koji se odnosi na Ministarstvo školstva, dakako i onaj dio koji se odnosi na Ministarstvo zdravstva. Uvjeravam vas da ćemo zasigurno bdjeti nad onim što smo se dogovorili, što smo definirali u koalicijskom sporazumu i da će taj dio novaca u svakom slučaju biti uložen na hrvatsko selo. I moram vam reći, danas ste ovdje spomenuli ceh ribara. Ja sam tri sada danas sjedio sa kolegama iz ceha ribara, definirali smo stvari rekao bih i one koje će se događati u budućnosti. U dijelu zasigurno teškog položaja ribara mislim da ima puno stvari koje može Vlada učiniti koje treba ubrzati, to je realna činjenica, zasigurno da u tom dijelu će i Ministarstvo poljoprivrede i ribarstva i ruralnog razvoja zajedno sa drugim ministarstvima učiniti bitan napor da im u svakom slučaju i najdirektnije nadoknadimo onaj dio ja bih rekao štete koji neće biti im omogućen zbog neprovođenja u onom dijelu ZERP-a koji se odnosi na ovaj dio, tako da mogu reći da ovi navodi nisu bili točni i mislim da ponovno naglašavam da ćemo i mi u Ministarstvu poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja o tome maksimalno voditi računa. Hvala.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospođo zamjenice ministra ma evo zaista puna podrška u tom smislu da resorno ministarstvo i državna kao u cjelini da sve naprave i za ostale proizvode koji imaju zaista svoju poziciju na tržištu ako znamo da zaista naša obala je predivna i preduga i široka i znamo što mu to znači za ukupno gospodarstvo za našu Hrvatsku. Ali nešto bi me zanimalo zaista a pošto danas nije spominjano, vezano za drniški pršut. Mislim drniški pršut toliko je poznat u svijetu, imam informacije da je nedavno jedna grupacija iz Amerike bila naručila toliko pršuta, drniškog pršuta da ukupna proizvodnja svih vrsta pršuta u Hrvatskoj nisu mogli isporučiti i propala je ta narudžba. Stoga smatram da evo ne znam da li imate vi kakve informacije da li je procedura ušla da se zaštiti i taj drniški pršut jer smatram da je to možda i zaista najbolji pršut u našoj državi.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče <PARTY>, uvažena državna tajnice sa stručnom suradnicom. Kao što smo čuli iz vašega uvodnoga izlaganja Zakonom o zaštiti potrošača ne samo da uvodimo direktivu nego i podižemo kvalitetu zaštite potrošača, prije svega to se radi i na način uvođenja novih tijela nadzora. Do sada smo imali da vezano za nadzor se brine prije svega državni inspektorat, NNB i Hrvatska regulatorna agencija za mrežne usluge, sada Konačnim prijedlogom zakona uvodimo još HANFA-u i uvodimo i poljoprivrednu inspekciju državnog inspektorata, pa bih molio ako možete reći konkretno što će te dvije nove institucije koje se uvode u nadzor doprinjeti i koja će njihova biti uloga?
Zahvaljujem. Samo ću se dakle osvrnuti na prvi dio vaše replike, 6 luka nautičkog turizma je koncesionirano, koliko je izgrađeno? Nijedna. To treći puta ponavljam. Nije dakle, i evo na primjeru Tisnoga, i mi smo dobili koncesiju ali je nismo uspjeli zbog špekulantskih tvrtki izgraditi tu marinu. Dakle jedini primjer gdje će se izgraditi na temelju ove uredbe, ali nije izgrađena je u Dubrovniku, u luci Gruž, ali mislim da Dubrovnik luku Gruž što se tiče luke nautičkog turizma ne možemo uspoređivati ni s jednim drugim, ni s jednom drugom lukom nautičkog turizma, ni s jednim drugim prostorom u Republici Hrvatskoj. Mislim možete se vi sad okretati, ali to je naprosto činjenica. Meni je žao što je to tako, ja bih volio da je 2009. godine, ta uredba je bila kvalitetnija, i da sam ja u Tisnom tad 2009. godine izgradio luku nautičkog turizma, i da danas imam luku nautičkog turizma, a ne da je nemam, da je danas tamo pusto polje kao što je bilo prije 3 godine. Ja kad govorim, onda sam vjerodostojan, i kad to radim isto sam, i vjerujem da je tako bio, ne vjerujem, nego je to i bio <PARTY>. Zašto ste se vi uvrijedili kad sam ja vama rekao dakle zašto danas podnosite kaznenu prijavu protiv Zorana Milanovića, a prije 5 godina, 3 godine niste podnijeli protiv Ive Sanadera. I ako je to gospodin Lesar napravio, svaka čast, ali ne stoji. Svaka čast, vaš predsjednik stranke. Ali dakle ne podnosi stranka kaznenu prijavu što sam maloprije govorio, dakle podnose osobe, fizičke osobe koje sačinjavaju tu stranku. I onda ako danas podnosite na što imate apsolutno legitimno pravo kaznenu prijavu protiv Zorana Milanovića, ponovno se vraćam dakle osobe iks, ipsilon da ih sad ne imenujem su trebale, dakle tko je potpisao ovu kaznenu prijavu podnijeti kaznenu prijavu i prije 3, 5, 10 godina ili kad su se utvrdile nezakonite radnje dotičnog gospodina, da ga više ne spominjem.
Zahvaljujem potpredsjedniče, pomoćniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Dugogodišnja tradicija sporta je entuzijazam pojedinca jamstvo je da će ova djelatnost i u budućnosti zauzimati značajno mjesto u društvenom životu kako velikih tako i malih gradova pa i malih mjesta koji se tvrdoglavo opiru propasti sportskih klubova. Međutim i nadalje ostaje nejasan status klubova a time i sporta općenito. Zadnjih malo tko sa sigurnošću može reći što predstavljaju, kome pripadaju, tko njima upravlja, kome su odgovorni, čime raspolažu? Iako im se mijenjaju statusa imena od kluba do udruga građana. Klubovi su u stvarnosti bili i ostali društveni subjekti. Za probleme u radu ili eventualno neispunjavanje programa nitko nikome i nikada nije odgovara barem do sada. I dalje su jedini stalni izvor financiranja za sportske udruge gradski i općinski budžeti koji su presušili pa su nerijetko klubovi primorani ili odustati od daljnjeg natjecanja u višim rangovima ili pomiriti se da roditelji sami iz vlastitih džepova kupuju sportsku opremu za svoju djecu, te hranu i sokove kada putuju na natjecanja. Brojni zahtjevi za isplatu dodatnih sredstava otežavaju rad jedinicama lokalne samouprave jer želje i mogućnosti nije moguće uskladiti, a sponzora ni od kuda. Široka lepeza obitelji pojedinačnih i ekipnih sportova zasigurno će proteklih nekoliko godina nastojati što prije zaboraviti ne samo zbog teškoća u kojima se radilo i natjecalo već ponajprije postignutih rezultata i trenutačnih pozicija na ljestvicama u svim sportovima ali i nepotizma. Tko je bio bliže vatri, bolje se i ogrijao. Što je druge poštene i vrijedne entuzijaste koji su časno i s ljubavlju odgajali generacije nogometaša, rukometaša, hrvača, baca u očaj. Pred nama je kolegice i kolege zastupnici Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sportu prvo čitanje. 12.srpnja 2012.godine smo također na klupama imali Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sportu i tada sam u ime Kluba zastupnika <PARTY>-a pozdravio predložene izmjene pos
Sasvim bezazleno ispravak netočnog navoda ,kolega Leko je izrazio žaljenje da javnost nema uvidu raspravu, neposredan uvid u raspravu o ovom važnom zakonu. To je djelomično netočno, samo djelomično ali u onom djelu u kojem je točno da nema televizijskog prijenosa sasvim se slažem sa vama. Međutim uz malu vremensku odgodu na radijo Zagrebu dsigurno ćete moći sebe čuti, jer upravo izlagatelje sa strane klubova gotovo da uopće ne krate i meni je drago da oni takav izvještaj naprave nakon završetka sjednice.
Zahvaljujem na pitanju. Gospodine predsjedniče, ja mislim da ja mogu odgovorit ne samo kao ministar vanjskih poslova nego kao član Vlade i koordinator za vanjsku i nutarnju politiku, a ovo je uistinu posao koji se tiče cijele Vlade i u, sa prilično jasnom podjelom šta ko u Vladi radi. Ja se slažem sa onim što proizlazi iz vašega pitanja i želio bi istaknuti da se otvara mogućnost Hrvatskoj da koristi fondove koje do sada nije mogla koristiti. Ti će se fondovi moći koristiti već od donošenja odluke što se mi nadamo u lipnju, jer je Europska komisija predložila jedan mehanizam između početka pregovora, tzv. "screening mehanizam" i već unutar toga perioda Hrvatska može koristiti predpristupne fondove. Vlada je već organizirana, kao što je rekao i potpredsjednik Hebrang, i nastavlja organizirat. Možda da malo razjasnim, Ministarstvo za europske integracije radi nutarnju koordinaciju svih onih institucija koji trebaju biti u to uključeni. Ministarstvo financija je i jučer razgovaralo sa Europskom bankom za obnovu i razvoj upravo u ovome kontekstu. Ministarstvo vanjskih poslova radi koordinaciju prema vani. Ja se slažem s vama i Vlada će učiniti sve da u komunikaciji sa lokalnim zajednicama na najbolji mogući način iskoristi te fondove. Ono što bi posebno istaknuo kao pozitivno u ovome avis-u, to da komisija kaže sasvim eksplicitno da će fondovi biti strukturirani i programi strukturirani tako da na najbolji mogući način omoguće Hrvatskoj državi, znači uključivši sve domene države, da što je moguće prije bude pripremljena za ulazak u Europsku uniju. Od konkretnih stvari, jer već smo počeli konkretne razgovore u tom kontekstu, najviše se govorilo o fondovima koje možemo koristiti u nekoliko područja, područja zaštita okoline, područje prometa, i naravno ono što nam je posebno važno i gdje su fondovi zapravo na određeni način i najveći je područje poljoprivrede.
Hvala. Meni je potpuno jasno kada Vlada ne prihvati amandman da je gotovo nemoguće da on prođe i da dobije podršku u Saboru, ali iz tog razloga ja sam donio ovdje jedan sporazum koji vi vjerojatno niste vidjeli nikada, međunarodni sporazum gdje je Vlada se obavezala na postojanje, dakle zajedničko vijeće opština i na nesmetan rad. Između ostalog Vlada je donijela odluku o organizaciji, o statusu, sastavu, nadležnosti i financiranju, dakle da će financirati nesmetan rad ove institucije srpske zajednice i sasvim je jasno da sredstva koja su određena u proračunu do sada nisu bila dovoljna, a s obzirom još na to da se izričito, recimo što smo mi ostali u čuđenju, zajedničko vijeće općina ne može da konkuriše na druga sredstva iz proračuna, recimo putem nacionalne zaklade gdje se eksplicitno navodi dakle naziv vanjske institucije, jasno je da srpska institucija, odnosno institucija srpske zajednice nema dovoljno sredstava za rad. Međutim, ja nisam iznenađen ovakvom odlukom pošto Vlada nije imenovala, a s obzirom na obaveze koje ima, čak ni pomoćnike ministra evo na kraju treće godine mandata Vlade, tako da nas ova odluka uopšte nije začudila. S obzirom da ovu stvar smatram da tako kažem jednom od bitnih mogućnosti rada, nesmetanog rada, manjinske organizacije i manjinskih prava, mislim da nigdje u civiliziranom svijetu se ne glasa o manjinskim pravima nego o ljudskim pravima, stoga ću vas ja da tako kažem osloboditi te obveze.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo potpredsjednice i članovi hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Zastupničko pitanje postavljam ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Branku Vukeliću. Hrvatski tekstilni gigant varaždinski Varteks proživio je tranzicijsko razdoblje u samostalnoj Hrvatskoj kao i većina tvrtki u tekstilnoj branši. Problemi sa tečajem, proizvodnjom, prodajom, maloprodajnom mrežom, a pogotovo sa dospjelim nepovoljnim kreditima doveli su ovu tvrtku na rub opstanka. Za razliku od prethodne koalicijske Vlade sadašnja Vlada premijera Sanadera odobrila je jamstvo Varteksu u iznosu od 140 milijuna kuna tako da se uz neke druge mjere Vlade Varteks počeo konsolidirati u poslovnom smislu oporavljati. Gospodine ministre, nedavno kada ste posjetili Varteks poslovodstvo vas je iscrpno informiralo o stanju u tvrtki. Molim vas da mi odgovorite što ste sve poduzeli kako bi pomogli Varteksu, kakvo je sadašnje stanje poslovanja Varteksa i što još kanite poduzeti kako bi spomenuta i ostale tvrtke u Hrvatskoj, tekstilnoj branši što bolje poslovale. Hvala. Hvala lijepa ministre. Pitao sam vezano uz jamstvo Vlade zato jer je u prethodnom mandatu bilo jamstava kao što se sjećamo koja su otišla u vjetar. Ovo jamstvo je očito bilo pogođeno i potpuno opravdano i na njemu još jedanput zahvaljujem. Ali vjerujem da će Varteks uz ove i ovakve mjere potpore Vlade se do kraja konsolidirati i da će uz dobro vođenje od strane poslovodstva konačno biti nešto više i u radničkim kovertama, tj. da će radničke plaće u poslovnom Varteksu biti daleko veće jer su u ovom trenutku podsjećam ispod 50% državnog prosjeka. Uglavnom, zahvaljujem i zadovoljan sam odgovorom.
Poštovani zastupniče Grmoja, za razliku od one krize 2008. mi u ovom trenutku imamo potpuno drugu krizu i rezanje plaća u javnom sustavu, mislim da nije nešto što bi trebalo biti na tanjuru. Ali spomenuli ste jednu stvar koju sam ja i u svojoj raspravi spomenuo, a to je da kroz kolektivno pregovaranje, tu je ministar Marić, zajedno sa sindikatima treba kroz kolektivne ugovore, dakle svima onima koji su na prvoj crti obrane od virusa korone, a to su zdravstveni djelatnici, to je vojska, to je policija, ali i svi drugi, da im treba ugovoriti dodatke na osnovicu od 50 do 100% dok traje, dok traje kriza, al to se može napraviti samo kroz kolektivno pregovaranje jer na drugi način ćemo napraviti da nekima damo, a da nekima ne damo.
Uvaženi potpredsjedniče, tajniče akademije, poštovane dame i gospodo. Akademija svoju vjerodostojnost temelji na tome što traži istinu. Ona je tome prilagođena i u svojim funkcijama i u svojoj organizaciji. Ne čine ju nadljudi, ne čine ju oni koji znaju sve nego već prema razredima najbolji u pojedinim znanstvenim disciplinama. Akademija nema zbog toga poziv govoriti o svemu i svačemu i javljat se u svakoj prilici nego onda kad smatra da zagovara i zna nešto što je neporeciva istina, ne trenutna politička okolnost ili sklonost, ne nešto što ovog trenutka većina misli, a možda će kroz neko vrijeme misliti samo velika manjina. Akademija predstavlja na neki način simbol znanja i znanosti u ovom društvu. Ona nije samo još jedan fakultet, škola, dom kulture ili dječji vrtić. Zbog toga njeni unutrašnji principi su drugačiji, njen poziv, svrha je plemenita a ne funkcionalna. To što se izvrgava kritici, što se kaže, vi kažete šuti o akademiji zapravo po meni više rezultat jedne klime društva koje se srozava u mnogim pogledima, pa i u antiintelektualizmu kako je gospodin Tuđman rekao. Akademiji jest zadatak da osmisli budućnost i da djeluje, ali ne da reagira u svakoj prilici i na svakom mjestu. Ja sam tu čuo da se strategije ne donose, da u Akademiji nema rasprava o tome i da tu staje cijela priča. Dozvolite da vas demantiram. Ja sam sudjelovao u šest raznih rasprava i aktivnosti Akademije o strategijama za tri razne Vlade. Na promocijama tih strategijama dva puta je bio premijer tada Ivo Sanader, jedanput Jadranka Kosor, a na zadnjoj je bio Orsat Miljenić, ministar pravosuđa. Sve te strategije bile su predložak donošenja političkih odluka i djelovanja Sabora. Akademija se tu iskazala zbog toga što je branila dignitet znanja, struke i neutralnost. Zato je mogla tako glasno i govoriti. Dozvolite ima još nekih stvari. Spomenuto je kako Akademija nije sudjelovala u raspravama o ocjeni Bolonje. To sam siguran nije točno. Sam sam sudjelovao na 7 skupova u Akademiji posvećenim to
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegica kad govorite o Zakonu o šumama upravo nije problem što je Zakon o šumama donesen i da, izmjene i dopune i da će na taj način se eventualno nešta, neka poduzetnička zona izgraditi na šumi i šumskom zemljištu. Veći je problem u tome kako Vlada na, kroz podzakonski akt pravilnik o naknadi korištenja šumskog zemljišta donese prema nekim potrebama. E tu je veći problem. A kad govorite na ribnjacima na koji način su se gospodari i tako dalje postoje također i ribnjaci na kojima nitko ne gospodari a inače, niti upravlja a bogate su prirodnim i, a ponajviše i biološkim raznolikostima, a nažalost u vlasništvu Republike Hrvatske. Znači Republika Hrvatska ne zna šta će s tim jel? Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče, predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo članovi Vlade, uvaženi kolege i kolegice zastupnici. Danas želim postaviti svoje pitanje uvaženoj potpredsjednici Vlade Republike Hrvatske i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, gospođi Jadranki Kosor. Naime, u Ustavu Republike Hrvatske svoji da nitko ne smije biti podvrgnut bilo kakvom obliku zlostavljanja. U javnosti je dakako prepoznato da se ova Vlada kao i ona bivša Vlada zalagala za nultu toleranciju prema nasilju, osobito onom nasilju nad djecom i među djecom. Međutim, na ovo izlaganje potaknuo me spot koji i danas možemo vidjeti na državnoj televiziji, a u tom se spotu uz Vijeće Europe pojavljuje i ime Ministarstva obitelji na čijem ste vi čelu. Prema mojim saznanjima, Hrvatska ima zakonom reguliranu zabranu tjelesnog kažnjavanja djece, ali želim na tragu nulte tolerancije prema nasilju istaknuti i nužnost osvještavanja među svima nama potrebu borbe protiv tjelesnog kažnjavanja djece. Znamo da je u lipnju ove godine održana i Međunarodna konferencija Vijeća Europe u okviru koje je pokrenuta i kampanja protiv tjelesnog kažnjavanja djece. Međutim, budući da nemamo saznanja, htjeli bismo da nas i vi izvijestite o tome koja je uloga ministarstva u ovoj kampanji, koji je njezin cilj i je li kampanja još uvijek traje ili je okončana? Hvala vam lijepo. Hvala vam lijepo na vašem odgovoru.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja bih u osnovi, kao vjerojatno i svi mi, pozdravio ovu intenciju ovoga zakona koja ide za time ne samo brojka državnih službenika, nego zapravo osnovna ideja da ljudi ne moraju vaditi besmisleno veliki broj potvrda za podatke koje država ima ili bi trebala imati. I u tom smislu ovo je intencija zakona, odnosno ovako kako je napravljen pokazuje s jedne strane dobru namjeru vašega ministarstva i onih koji su to predlagali, ali sav, svu neučinkovitost sadašnje Vlade. Zašto? Naprosto zato što cijeli ovaj pothvat ne prati one radikalne zahvate koje bi trebalo provesti u reorganizaciji rada državne uprave od izmjene ostalih zakona da bi se ovo moglo primjenjivati, čak i od terminologije kao što znate i sami, vi ovdje govorite o registrima a tamo se govori o zbirkama, bazama, bankama itd., do obveza tamo u onim zakonima koji kažu da podnositelji i oni koji traže da moraju to osobno dati, a to se ne može … samo ovim zakonima nego izmjenom svih drugih zakona do toga da se, nepojmljivo je da možete napisati da ovo ništa ne košta jer naprosto ako želite osigurati informacijsku i komunikacijsku sigurnost, vi morate organizirati farmu servera koja će biti pod državnom kontrolom, a to su enormni iznosi. I kao što je rečeno, naprosto strateški ciljevi, implementacija toga, planovi, rokovi ne postoje i zato je to jedan odraz naprosto nesposobnosti i neučinkovitosti ove Vlade da realizira ideje koje su naprosto, koje treba realizirati, koje bi u najkraćem mogućem roku moglo i trebalo biti organizirano.
Poštovani tajniče nisam zadovoljna sa obrazloženjem. Naime i kad se donosio Proračun tada sam ukazala da je tada predviđena stavka od 10 milijuna kuna, da smatram da nije dovoljna da bi se završili svi poslovi koji su već bili započeti, koji su bili u tijeku na obnovi domova zdravlja na Visu, Jelsi i Hvaru, a gdje su nam svi ostali otoci? I zbog toga smatram da se ta stavka nije dopušteno da se smanjuje za dodatna tri milijuna kuna jer ako želimo oživljavanje i povratak života na otoke smatram da im trebamo osigurati osnovne uvjete za život a među njima su sigurno na prvom mjestu i adekvatna zdravstvena zaštita i zbog toga sam i predložila da se ta 3 milijuna kuna skinu sa stavke odnosno sa pozicije poticaj za zdravstvo u Federaciji Bosne i Hercegovine gdje je predviđeno 30 milijuna kuna, a do sada je realizacija nula pa ako sam pretpostavila da se do kraja godine predviđeni projekti neće moći realizirati. Hvala lijepa. Tražim glasovanje.
Hvala lijepo. Ispravljam navod kako je točno da uprava može i zna obavljati posao u robnim zalihama jer to umjesto uprave rade neki drugi kojima je to dato, radi to uvozni lobi koji fenomenalno regulira to tržište. Uveze svinjetinu, a onda nakon toga se ide otkupljivati svinjsko meso na način da 3 kune dobiju otkupljivači, a 6 kuna da dobije seljak. Te pojave su česte i umjesto uprave, umjesto robnih zaliha to tržište uspješno reguliraju uvoznici tako da ćemo ove godine imati oko 2 milijarde dolara uvoza hrane u Hrvatsku.
Štovani dopredsjedniče Hrvatskog sabora, štovani ministre sa suradnicima, državna tajnica, kolegice i kolege zastupnici. Danas pred nama je Zakon o sigurnosti prometa na cestama, ali prije nego što bi počeo o njemu govori, ja bi još par riječi o još uvijek važećem zakonu, i dodirnuo bih se par prekršajnih mjera. Propisne kazne po sadašnjem zakonu za nenošenje kazne je 50 kuna. Za nevezivanje sigurnosnog pojasa je 100 kuna, a najveća novčana kazna pod utjecajem alkohola je 500 kuna. Zašto to govorim? Iz jednog prostog razloga, jer kad vidimo pokazatelje u zadnjih 10 godina šta se desilo u Republici Hrvatskoj od 1994. godine pa do 2003. u prometu u Republici Hrvatskoj poginulo je 6 tisuća 977 ljudi. Dok je u istim prometnim nesrećama ozlijeđeno što teže, što lakše 196 tisuća 650 ljudi s ogromnom materijalnom štetom. Da bi smanjili ovakav pokazatelj moramo donijeti novi, puno bolji i preventivniji zakon. U predloženom prijedlogu Zakona o sigurnosti prometa na cestama u odnosu na odredbe sada važećeg zakona, najbitnije su sljedeće novine. Posebnu pažnju zakon posvećuje mladim vozačima od 18 do 20 godina. Koji sada u velikom postotku stradavaju u prometnim nesrećama, a za mlade vozače ograničava se brzina, te se zabranjuje vožnja automobilom jačeg od 75 kilovata, te zabrana upravljanja vozilom od 23 do 05 ili do 5 sati ujutro bez pratitelja. Zašto ponavljam pratitelja? i danas smo u više navrata čuli i osobno razmišljam da bi možda još oko pratitelja trebalo malo odvagnuti i razmisliti, jer vraćam se u dio mladosti i razmišljam kad bi bio sad taj mladi vozač, tko i na koji način u dvije godine bi bio samnom na koji način da vozim recimo po noći, i mišljenja sam da bi bilo dobro možda taj rok smanjiti eventualno na 6 mjeseci, jer već kroz ove sve mjere restrikcije koje smo i smanjenje brzine i smanjenje ograničenja kubikaže vozila i na sve ove moguće mjere i uvođenja alkohola za kako za stare tako i za mlade postotak znači nula promila, mišljenja sam da bi trebalo vidjeti
Pa ja bih ispravio dva netočna navoda. Dakle, nije Vlada 2002. godine propustila izdvojiti Okolije iz INA-e zato jer je bila namjera da se grade nove, a ne da se izdvajaju ove stare. Plinacro je trebao sagraditi novo skladište plina kako bi se povećala sigurnost isporuke plina u Republici Hrvatskoj. I Vlada Republike Hrvatske nije to propustila učiniti nego je Plinacro je propustio učiniti ili realizirati plan investiranja koji je Vlada napravila. I drugo. Niste ovo kupili za cijenu nižu od tržišne, jer za te novce ste mogli sagraditi ganc novo skladište puno većeg kapaciteta, a ne kaj smo kupili ovako raubano.
Hvala predsjedavajući, pa evo ja isto sam, ponovno ću izraziti nezadovoljstvo od jutros od 8,10, cijeli dan smo tu, nastojimo zaraditi i odraditi i reći, na kraju krajeva i boriti se za one koji su nas ovdje poslali, a s druge pak strane, lijeva strana cijeli dan prazna, desna poluprazna iz mog kuta gledanja, s vaše strane obratno. Dakle isto vjerujem evo, da ste vi potpredsjedniče <PARTY>-a jednako kao i predsjednik <PARTY>-a kao i svi ostali potpredsjednici trebali evo, utjecati, ako ste gledali, vidjeli ste zapravo da cijeli dan nema tu nitko. Žalosno je u ovoj situaciji, žalosna je ovo Hrvatska i žalostan njegov Sabor. Glede amandmana, prošle godine ova stavka u proračunu RH iznosila je, čini mi se negdje oko 3 milijuna i 700 tisuća kuna. Dakle, ni približno dostatan i dovoljna brojka kojom bi se zapravo mogla pružiti kvalitetna pravna pomoć svim ljudima koji nisu zaposleni, svim ljudima koji su na minimalcu i da ne nabrajam, u biti, otprilike oko 60% Hrvatske. Dakle Hrvatska je prestala biti zemlja istih mogućnosti za sve, pravosuđe i obrana istog, zapravo je već odavno ostala u rukama bogatih. Iz tog razloga je <PARTY> tražio podizanjem ovog iznosa i žalosni smo, evo, što je ovo, ponovno amandman kojega ćete kao vladajući odbiti, međutim, hrvatski narod je birao ovo i hrvatski narod ono što je birao i odabrao i dobio, dakle zadovoljan je, a mi tražimo glasanje po ovom amandmanu. Zahvaljujem.
Gospodine predsjedniče, gospođo ministrice i suradnici, gospođe i gospodo. Sasvim je sigurno da ovim izmjenama i dopunama Zakona mi nećemo stati na kraj bespravnoj gradnji, ali barem ćemo pokušati uvesti nove instrumente i nove mehanizme kojim ćemo nastojati i povećati sankcije prema onima koji bespravno grade, pa i onemogućiti ih kad je u pitanju dobivanje svih onih dozvola, odnosno prethodna suglasnost da bi se uopće dozvola mogla izdati. Ja ipak mislim da je ovo možda po prvi put kada već sada pristupamo donošenju novoga zakona do kraja godine, po prvi put prilike u Hrvatskoj da napravimo jedan zakon u kojem će konačno doći do izražaja Finas energije između državnih tijela, odnosno središnje države, lokalne samouprave i samih građana, dakle fizičkih osoba koje će zatražiti dozvole. Učinkovitost javne službe gospođe i gospodo, nije u tome da uzima jako mnogo što se tiče svih potrebnih suglasnosti i svih potrebnih doprinosa i naknada koje će građani trebati dati, nego učinkovitost javne službe upravo u tome da se postigne to fino sudjelovanje između lokalne samouprave i države. Ja bih ipak volio da taj zakon bude možda više deregulacijski. i ako je već komunalno gospodarstvo u nadležnosti jedinica lokalne samouprave, da onda jedinice lokalne samouprave stvaraju zapravo pravila po kojem će se odvijati komunalna djelatnost. Jer mi ne smijemo zaboraviti i to danas nitko nije ovdje rekao da nisu samo građani bespravni graditelji. Pa gospođe i gospodo pa najveći bespravni graditelj je bila država. Pa većina cesta i sada u ovom mandatu ove Vlade, prije se gradila bez svih potrebnih dozvola. Prema tome, država je bila zapravo najveći kad bismo gledali visinu investicija, država je zapravo bila najveći bespravni graditelj. I što onda očekujemo da običan čovjek, običan građanin ishodi sve dozvole kada i država tih dozvola nije imala. Prema tome, kada govorimo o tome moramo itekako razmišljati i o tome što država čini. Ono što također treba promijeniti jest prije svega činje
Hvala lijepo. Kolega Lučin rekli ste da je pohvalno što se vodilo računa o financijskom opterećenju roditelja. Jest, mogu se dijelom složiti s tim i mislim da je to pohvalno. Međutim, trebalo bi voditi računa i o vremenu u kojem živimo. I o ovih 300 i nešto tisuća nezaposlenih pa mislim da možda i uzimajući u obzir da je ovo jedini dokumenat koji je stvarno obavezan i vozačka dozvola i putovnica nisu obavezni ovo je obavezan dokumenat da li je možda trebalo naći načina da prvo izdavanje tog dokumenta da bude besplatno, odnosno do isteka njegove valjanosti? Ako je u pitanju krađa, gubitak onda se normalno mora platiti realan trošak. Ali u ovom slučaju bi ispalo da se vodi stvarno o materijalnoj situaciji naših građana tek kad bi se uzelo u obzir i to pa da se ti dokumenti jer dokumenat je obavezan, da se izdaju besplatno. Hvala.
Hvala potpredsjednice. Ministre vi ste kada govorimo o produženoj naknadi od 1 do 4 mjeseca koja su imali pravo nezaposleni na Zavodu za zapošljavanje i još uvijek imaju po važećem zakonu rekli da će se sredstva prebaciti. Sredstva su jedno, a prava su drugo. Svi oni koji su do sada podnosili ovaj zahtjev produžen za 30 jer u Centru za socijalnu skrb važe potpuno drugačija pravila. Jedino ako ćete promijeniti ta pravila u tom zakonu pa onda svi a to će se morati onda ugraditi u Zakon o ostvarivanju prava u centru za socijalnu skrbi da svi oni podnesu zahtjev u roku od 30 dana u centar za socijalnu skrb onda to mora biti regulirano tim zakonom. Ja sam govorio o pravima koje imaju svi na Zavodu za zapošljavanje, a to je ono dugotrajno nezaposleni od 1 do 4 mjeseca a ne o sredstvima. Vi ste meni odgovorili o sredstvima.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Kajin ja se slažem s kampanjama, dakle ne podržavam u cijelosti. Ja mislim da su kampanje bitne. Naime, svakodnevno prolazim pored jednoga jumbo plakata koji promovira sportaše invalide. Jedan prekrasan jumbo plakat i uvijek me, da kažem, podsjeti da su ljudi zaista jednaki, odnosno da mogu ostvariti jednake sportske rezultate bez obzira što su u određenom trenutku života ostali bez dijela tijela. Jednako tako čitavi je niz ovih različitih reklama koje vidimo pa i na televiziji. Ja sam u onom dijelu gdje vi govorite o ne znam zaradama itd. naravno da nisam za to da neka "Fimi media" ili ne znam tko radi takve kampanje, pa da se kasnije otkrije da su oni više novaca kako se kaže zamračili nego što su uložili u kampanju. Ali mislim da su kampanje dobre. Što se tiče nogometa njega sam upotrijebio kao najpopularniji sport. Ima takvih pojava i u drugim sportovima ali isto tako u nogometu ima i vrlo svijetlih primjera. Kažem ovaj europski projekt borbe protiv rasizma i svih onih koji su se uključili, pa i ovih navijača koji su željeli jedan transparent na nogometnoj utakmici izložiti ali nisu dobili potporu uprave kluba pokazuje da se i na sportskim terenima protiv diskriminacije može vrlo dobro i kvalitetno boriti. Ja sam ipak za takav vid borbe. Hvala.
Hvala. Pa ja ne znam da li pričamo o istom zakonu, dakle Sveučilište Sjever postoji, tu ne govorimo o tome da se ono na novo formira. Ono postoji i djeluje kao takvo, ali je činjenica da bi bilo nepošteno da jedan dio zemlje mora sve sam plaćati, dok u drugim dijelovima zemlje ipak država sufinancira visoko obrazovanje koje je Strategijom razvoja obrazovanja proglašeno kao opće dobro koje mora biti dostupno svima. Tako da vi ne možete raspravljati sada o tome da li oni postoje kao sveučilište, postoje zakoni o tome koje kvalitete mora biti i to se ne odnosi samo na njih, to se odnosi na svih nas. Svakako sveučilište koje postoji prolazi kroz akreditaciju, a ako je ispunilo će bit, ako ne dobit će zabranu da se upišu. Prema tome, ovo nije zakon o tome da li su oni veleučilište pa će postati nego da se dio tj. da se osnivačka prava, drugim riječima pomoć države da tome da dalje napreduju. Veleučilište i sveučilište je ipak veoma bitna razlika. Sveučilište je prije svega samostalna osoba, nema upravno vijeće koje određuje država nego samostalno upravlja, može puno više se upustiti u međunarodne projekte, može razvijat doktorske studije i cijeli niz drugih stvari koje veleučilišta prije nisu mogla. Ali to je jedna dakle činjenica koje već oni postoje i mislim da je u redu da država izađe u susret, da im da poticaj za razvoj, a od ovih 2700-2800 studenata, 2000 je u stan području kao što smo imali danas prilike za čuti, a omjer broja redovnih i izvanrednih studenata se najviše ogleda kod medicinskih sestara što je sasvim prirodno jer većina njih radi dokle ide na Stručni studij sestrinstva i to je ustvari ako hoćemo reći vjerojatno u Europi danas najtraženija profesija, vjerojatno više i od računarstva. I nemojmo zaboraviti da je u Zakonu o znanosti i visokom obrazovanju i u prijedlogu nacionalnog vijeća kao jedna od osnovnih i prvih točaka stavljen policentrični razvoj. Prema tome, ako ćemo gledati to se možemo vratiti na kvaku 22 da li čekat da će netko napredovat da b
Povreda Poslovnika članak 209. Vi ste povrijedili Poslovnik gospodine potpredsjedniče jer ste dozvolili ministru da potpuno govori izvan teme. Niti o amandmanima niti se osvrnuo u ovom dijelu govoreći o KBC-u Zagreb o onome o čemu sam ja govorila u ime kluba. Ja jednom riječju nisam spomenula KBC Zagreb, a ministar je dobio priliku da eksplicira nešto potpuno izvan teme i potpuno neovlašteno. Dozvolit ćete mi da ja vama govorim. Ja nisam osporila ministru Hebrangu … Opet ste povrijedili vi osobno član 209. jer sam se ja tijekom izlaganja ministra Hebranga javila sa pločicom za ispravak netočnog navoda i niste mi dali riječ. Hvala. Hoćete mi onda sada dati riječ za ispravak netočnog navoda. Ispravljam netočni navod i ministra Hebranga i potpredsjednika Milinovića jer ja nisam niti jednom rekla da o rasporedu sredstava, decentraliziranih sredstava odlučuje ovaj Sabor nego da o globalnim veličinama koje idu u pravcu decentralizacije odlučuje i prima informaciju ovaj Sabor.
Ispravljam netočan navod kolege koji je rekao da su općine i gradovi dužni u roku 5 godina osnovati zajednice uslužnih područja. Na moju i njegovu žalost taj rok je 1.1.2012. Znači, tri godine. Jest da je predlagač u uvodnim obrazloženjima rekao da će bit petogodišnje prijelazno razdoblje i za ove zajednice, a i za ona financiranja vodnog gospodarstva. Ali to je samo dokaz da jedno misli, a drugo radi u zakonu. U zakonu stoji 3 godine. Nakon 3 godine mora se i davati novac, a i osnivati zajednica uslužnih područja.
Potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Makedonije o suradnji u zaštiti od prirodnih i tehničko-tehnoloških katastrofa rezultat je zajedničke želje za produbljivanjem zajedničke suradnje i uzajamnog pružanja pomoći u katastrofama. Sporazum je potpisan u Zagrebu 14. listopada 2010. godine. U ime Vlade Republike Hrvatske Sporazum je potpisao ravnatelj Državne uprave za zaštitu i spašavanje gospodin Damir Trut, a u ime Vlade Republike Makedonije, direktor Direkcije za zaštitu i spašavanje Makedonije. Osnovni cilj donošenja ovog Zakona je da se urede pitanja suradnje i uzajamne pomoći u katastrofama i uvjeti i oblici suradnje na tom području. Između ostalog se utvrđuju uvjeti suradnje u prevenciji katastrofa, suradnja u područjima uzajamnog obavješćivanja o prijetećim katastrofama, nastalim katastrofama i njihovim posljedicama, suradnja u području obrazovanja i obuke kao i razmjena znanstvenih i tehničkih informacija važnih za zaštitu od katastrofa. Za sva pitanja praćenja provedbe Sporazuma osnovat će se stalno mješovito povjerenstvo u kojem će svaka strana imati ponajmanje tri člana. Zadaće povjerenstva su rješavanje konkretnih organizacijskih i tehničkih pitanja kao i određivanje načina održavanja veza i međusobnog obavješćivanja. Sklapanjem sporazuma sa Makedonijom i sa drugim zemljama Republika Hrvatska postaje aktivniji sudionik u stvaranju učinkovitijeg sustava pružanja pomoći u katastrofama i velikim nesrećama. Radi produbljivanja suradnje između Republike Hrvatske i Republike Makedonije postoji interes Republike Hrvatske za što skorije okončanje svih potrebnih postupaka za stupanje ovog Sporazuma na snagu, a time i stvaranje formalno-pravnih uvjeta za učinkovitu provedbu svih oblika suradnje predviđenih Sporazumom, pa je stoga predloženo donošenje ovog Zakona po hitnom postupku. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će potvrđivanje Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Republike
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Pa uvažena kolegice, evo govorili ste u svojoj raspravi da trebamo objektivno sagledati stvari i stvarno trebamo jer još uvijek postoj dio poduzetnika kojemu će i taj niski iznos od 3000 kuna biti problem pa je tako upravo člankom 8. regulirano da se iznimno od članka 6. ovog zakona kolektivnim ugovorom može ugovoriti minimalnu plaću u iznosu od iznosa propisanog Uredbom Vlade RH i u drugom članku se govori da on ne može biti manji od 95%. Pa sada iz toga stajališta da li će se ovaj čl. 8. odnosno primjenjivati samo za potpisnike Kolektivnih ugovora, za sve članove Udruga ili će se primijeniti čl. 203. Zakona o radu kojim ministar može propisati proširenje primjedbe ovog Zakona.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, našli smo se u jednoj neobičnoj i neočekivanoj situaciji. Mjesecima smo raspravljali o nacrtu, prednacrtu, inicijativi Vlade, inicijativi oporbenih zastupnika, inicijativi Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Dakle, o različitim prijedlozima, inicijativama i varijantama izmjena i dopuna Ustava i vjerojatno u prvom redu zbog činjenice da je za Ustav potrebno dvije trećine ruku u ovom Parlamentu uspjeli smo pronaći neki kompromis koji nije sigurno ni jedna od strana ne smatra idealnim, ali i su sve strane smatrale prihvatljivim i podnošljivim. To samo po sebi je bila jedna vrsta, po našem mišljenju, pozitivnog političkog iskustva jer naravno u svakom parlamentu moramo graditi sposobnost za kompromis i konsenzus oko nekih tema, a mi u tome nemamo puno iskustva. I drago nam je bilo da smo na ovoj temi to uspjeli. I da ne ponavljam ono što smo već više puta raspravljali u ovoj sabornici, a to je da ovim promjenama Ustava neposredni povod je naravno okončanje naših pregovora o članstvu u EU. … Kolega Dragovan previše je glasno, previše glasno. Dakle, o mogućnosti članstva Hrvatske u EU i okončanju pregovora, mogućnosti funkcioniranja Hrvatske kad postane punopravna članica, ali i onom trećem korpusu, a to su stvari koje nisu neposredno vezane za članstvo Hrvatske u EU, ali iz razno raznih razloga su pojedini sudionici u cijelom procesu procijenili da je to potrebno u ovom trenutku u Ustavu promijeniti i da bi to unaprijedilo sam Ustav. Bilo je različitih prijedloga, ali pronašli smo kompromis. 15 sati prije nego što smo počeli raspravljati danas o Ustavu u Hrvatskom saboru, nakon cijele ove procedure usaglašavanja pojavilo se 5 vladinih amandmana. Jesu oni bili na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, je li se s njima netko usuglasio kao što smo cijelu proceduru vodili, je li su oni sastavni dio ovog kompromisa i konsenzusa o kojem smo donijeli ovaj Nacrt promjena Ustava, ili su nešto što se odjedanput stvor
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pozvao bih se na članak 90. Ustava Republike Hrvatske i rekao da je gospodin ministar netočno izjavio da je prijedlog amandmana u skladu sa Ustavom navodeći kao razlog presedan. U Hrvatskom pravnom sustavu presedani ne vrijede. To je dokaz i <PARTY>-ova odluka da neće poštivati recimo povratak zastupnika u Hrvatski sabor Čačića, ma da je presedan bio kad je u Sabor ulazio <PARTY>-ov zastupnik. Drugo, pustite me da kažem. Drugo što želim reći, članak 167. Poslovnika Republike Hrvatske je sada na djelu. I ja kao član Odbora za Ustav, smatram da je Vlada svojim amandmanima oduzela pravo zastupnicima da vrše preraspored, odnosno raspored sredstava kroz proračun jer je svojim amandmanima umanjila proračun za 2 milijarde kuna cca, a time zastupnici nisu mogli ostvariti svoju ustavnu ulogu da ukupna sredstva predviđena proračunom raspoređuju prema svojim politikama kroz amandmane. Ja bih molio gospodine potpredsjedniče da se očituje Odbor za Ustav i Poslovnik i politički sustav iz članka 167. pa da vidimo je li to zaista bio presedan ili je to bio neustavan prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Gospodine potpredsjedniče vama Poslovnik nije dao pravo da presuđujete u vezi Poslovnika nego Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav poziva se na svoje kolege iz kluba zastupnika, ima nas jedna trećina i nigdje u Poslovniku ne piše da to mora biti u pisanom obliku. Dajte poslužite se na dobar način sa Poslovnikom pa ga poštujte. To je jedino što tražimo, ništa više ni manje.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Dakle, obiteljsko nasilje ozbiljan je problem koji se javlja u svakoj kulturi i u svakoj socijalnoj grupi. Možemo kada kažemo obiteljsko nasilje govoriti da ima razarajući fizički, emocionalni, financijski i socijalni efekt na žene i djecu, obitelj i zajednice širom svijeta. Dakle, on nije specifičan samo za našu zemlju. Iako su i druge forme nasilja u obitelji jednako tako ozbiljne malo ću se možda više osvrnuti na jedinstvena obilježja nasilja počinjeno nad ženama od strane njihovih spolnih partnera. Statistike naravno variraju, ali one uglavnom kažu da su žene žrtve obiteljskog nasilja u otprilike 90% slučajeva. Nasilje nad ženama ugrožava ponekad njihove živote, ponekad ugrožava njihova tijela, psihološki integritet i slobodu. I u svijetu je poznato ali najmanje priznato možda kao ugrožavanje ljudskih prava. Nasilje nad ženama često se zove i nasilje u odnosu na osnovu rodne pripadnosti zato što djelomično proizlazi iz ženinog ponekad podređenog položaja u društvu. Obiteljsko nasilje predstavlja i nasilno ponašanje i prijetnju koja se stalno ponavlja i ona može dakle uključiti i ono fizičko nasilje, emocionalno, seksualno, može biti izraženo kroz izolaciju, zatim kroz zastrašivanje, a jednako tako uključuje i fizičku povredu, imovinsku štetu, emocionalno zlostavljanje i slično. Obiteljsko nasilje nije slučajno. Ja bih rekla obiteljsko nasilje je namjerno ponašanje. Svrha takvog nasilja je kada govorimo u odnosu muškarca i žene obično uspostaviti i obaviti nadmoć i kontrolu nad nekim drugim. Namjerno sam rekla u odnosu muškarac žena ili žena muškarac jednako tako. Muškarci to obično koriste protiv svojih partnerica. Oni koji nanose ove povrede koristit će razne vrste prisiljavajućeg nasilnog ponašanja protiv svojih žrtava. Mnoga od ovih ponašanja završe tjelesnim povredama koje povrijede žrtve ne samo fizički nego i emocionalno. Druga tehnika koja se koristi jest emocionalno zlostavljanje, iako ov