EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici pa slušajući ovu raspravu skoro cijeli dan jednostavno sam osjetio potrebu da iznesem neke podatke jer znate šta vrlo je, pa nemojte mi zamjeriti na riječi, neodgovorno iznositi određene podatke koji mogu stvoriti silnu zabunu. Tako isto da netko iziđe sa podatkom da u Hrvatskoj na 4 milijuna i nešto više stanovnika ima samo 15% štediša je u najmanju ruku neozbiljno. No s obzirom da kolegi Ostojiću to nije struka pa mu neću zamjeriti, toliko ima samo stambene štednje. Ali vama i ostalima za pojasniti u Hrvatskoj ima 4 milijuna 958 tisuća 482 žiro, tekuća računa ili neki drugi račun. Dakle to je 100 i još nešto posto u odnosu na broj stanovnika. No dozvolite mi da se ipak osvrnem na vrijeme i prostor u kojem mi živimo i u kojem se ova rasprava odvija. Umjesto da budemo sretni da nas ova financijska kriza ma praktički nije niti okrznula njene efekte ćemo osjetiti na realnom sektoru u narednom razdoblju mi ovdje se ponašamo kao da je Hrvatska najugroženija zemlja. Ista je priča bila i oko inflacije. Ja sam ne jedanputa ovdje za saborskom govornicom i u Saboru slušao kao da je inflacija proizvod nečije nesposobnosti, nečijeg nerada. Ali evo pogledajte što se danas događa? Danas sa punim pravom možemo reći da je ta inflacija stvarno posljedica određenih globalnih kretanja. I umjesto da sad uložimo sve napore svi mi skupa da oni koji su dizali cijene opravdavajući se da je to zbog rasta cijena energenata isto tako kad danas cijena energenata pada da i spuste cijene mi se ovdje politički prepucavamo. A kao što je financijska kriza tako inflacija uz onu svoju inicijalnu kapsulu ima itekako bitan psihološki faktor. U tom inflatornom dijelu mnogi su vlak poskupljenja uskočili bez da su tamo trebali uskočiti i ostvarili nekakav nezakonito ostvareni profit. I ne možete reći da Povjerenstvo za cijene nije dalo svoje rezultate. Ne možete reći da pojedine cijene koje su dizali gradovi i ostale jedinice lokalne samou
Gospodine dopredsjedniče, dame i gospodo kratko ću se osvrnuti na dva predložena zakona odnosno Zakon o fondu i zakladi. Povijest jednog naroda nije onakva kakvu on zaslužuje niti je sudbina jednoga čovjeka onakva kakvu zaslužuje pojedinaca. Hrvatski narod nije zaslužio agresiju na Republiku Hrvatsku od 1991. do 1995. odnosno '98. godine niti ona djeca koja su ostali bez svojih očeva, odnosno roditelja zaslužili takvu sudbinu. U povijesti ili u životu jednog čovjeka nešto se može kupiti, nešto se ne može kupiti. Roditeljska ljubav se nikada ne može kupiti, ali postoji netko tko je zadužio nas zastupnike u Hrvatskom saboru, hrvatsku Vladu bez obzira na stranačku pripadnost i Hrvatsku državu da se brinu o onima i o njihovoj djeci, njihovim obiteljima koji su dali svoje živote na Oltar domovine. I ovo je jedan od načina i sa zadovoljstvom ću prihvatiti ova dva prijedloga i zaklade i fonda. I na kraju neću raspravljati. Prethodnici su vam gospodine državni tajniče ukazali nešto što je upitno i dvojbeno u nadi da će i zaklada svojim Pravilnikom odnosno Statutom, fond svojim Pravilnikom ocrtati ono što je za nas bilo upitno a to su kriteriji i veselit će me za nekoliko godina da će se dogoditi ono što mi želimo, da djeca hrvatskih branitelja ne smiju biti na uštrb naše neimaštine, nego našega bogatstva.
Uvažena potpredsjednice Sabora, poštovana zamjenica ravnatelja, kolegice i kolege zastupnici. Prije svega mogu istaknuti da izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2012.godinu je po mišljenju kluba <PARTY>-a Liberalni demokrati iscrpno i sadržajno te će ga i takvoga i podržati. Ono što je definirano u ovom izvješću zadatak Agencije za zaštitu osobnih podataka da je to neovisno nadzorno tijelo s javnim ovlastima, ima pravnu osobnost a ono što je najbitnije za svoj rad odgovara Hrvatskom saboru, zato i ovdje raspravljamo o tom izvješću. Naravno zaštitu osobnih podataka u RH započela je donošenjem Zakona o zaštiti osobnih podataka 2003.godine. Htio bih posebno istaknuti da jedna od osnovnih zadaća agencije kao i ciljeva strateškog plana je jačanje svijesti građana u supostojanju ljudskog prava i to prava na privatnost koje mora postati opće prihvaćeno načelo rada svih koji prikupljaju i obrađuju i prenose osobne podatke. S tim je jedna od stvari koja je možda u konfliktu jednim drugim nastojanjem a nastojanjem je to da mi svi želimo biti otvoreno društvo, demokratsko društvo i želimo zaista imati pristup na sve informacije i sve znati. Znači da s jedne strane prihvatimo mogućnost da imamo privatnost i načelo da se ti osobni podaci zaštite a istovremeno želimo da svi ti podaci koje imamo budu dostupni što šire. Tu zaista u tom djelu zadaća agencije je dosta odgovorna i zahtjevna. Tako da je agencija u svom izvješću navela sadržaj svog djelovanja da taj dio posebno istakne. Prije svega to je dio zakonodavnog okvira a ono obuhvaća cijeli niz sustava, propisa koji su ili u fazi nacrta ili su doneseni. Također je i sadržaj svog djelovanja u aktivnostima vezane za pridruživanje EU. Najčešće je to bilo razvijeno uz poglavlje 23 pravosuđe. Naravno bitne su međunarodne aktivnosti, one su vezane uz sve međunarodne ugovore i sporazume koji se tiču RH sa EU. Posebno bi tu spomenuli i realizacije i provođenje projekata, prije svega projekata iz fondova EU a od svih
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Prijedlogom zakona o područjima i sjedištima sudova kojim se u sklopu reforme pravosuđa provodi racionalizacija mreže sudova i to znači prema kriterijima da se pripajaju ili ukidaju sudovi sa manje od petero sudaca i oni na prostornoj međusobnoj udaljenosti do 50 kilometara vidljivo je ustvari da se znači prema tim kriterijima koji su ovdje propisani a ja ću govoriti o stanju u Virovitičko-podravskoj županiji navedeni kriteriji zaista nisu poštivali. Naime, navedenim prijedlogom zakona predlaže se da se Općinski sud u Slatini te Općinski sud u Pitomači pripoje Općinskom sudu u Virovitici a Općinski sud u Orahovici da se pripoji Općinskom sudu u Našicama. Znači, došlo bi u pitanje pripajanje Općinskog suda iz Orahovice koji spada u područje u Virovitičko-podravsku županiju i taj sud bi se trebao znači pripojiti Općinskom sudu u Našicama koji se nalazi na području Osječko-baranjske županije. Moram reći da od ukupno, četiri znači općinska suda na području Virovitičko-podravske županije, Virovitice se, Virovitičkog suda sa 8 sudaca, Slatine koja ima šest sudaca. Ovdje se vidi da je kriterij bio do petero sudaca te Pitomače i Orahovice koji imaju po tri, tri suca, u novoj mreži sudova predviđen je tek Općinski sud u Virovitici. Smatram da navedene četiri suda, … Općinskog suda u Virovitici, nema razloga za ukidanje općinskog suda u Slatini. A reći ću o čemu se radi. Imajući svi prije svega u vidu činjenicu da na Općinskom sudu u Slatini znači radi 6 sudaca, da osim tih 6 sudaca postoji sudski savjetnik koji bi uskoro trebao imati status suca. Imajući znači u vidu činjenicu a to je priljev predmeta na tome sudu, te njegovu stoljetnu tradiciju. Naime, nigdje na području Republike Hrvatske nije predviđeno ukidanje sudova sa istim brojem sudaca i priljevom predmeta. Samo u još jednom slučaju predviđeno je ukidanje suda sa 6 sudaca a riječ je o Općinskom sudu u Ivancu. S time da je pril
Poštovani kolega Bačić, rekli ste i pitali pomoćnika ministra da li postoji nacionalni program gradnje željezničke infrastrukture? Postoji, a ja ću vam reći koliko je star, star je otprilike dvije stotine godina, pogledajte povijest, odnosno monografiju riječke pruge i vidjeti ćete da ovo što je govorio gospodin Antešić, ovaj koridor, ovih 2 tunela od Delnica do Zlobina i sve postoji u tim projektima Austro-ugarske kada je trebalo graditi tu prugu. Ono što mene osobno smeta što se već unazad 5, 6 godina radila prostorno integralna studija Primorsko-goranske županije koja je ovu državu, ovaj proračun, proračun županije Primorsko-goranske koštala 8 milijuna kuna i gdje su ti isti koridori te pruge, ravničarske, odnosno koridor riječke pruge nalazi na jednoj sasvim drugoj lokaciji kroz Vinodolsku dolinu. Govorili ste i tome što znači ovih 20 lipa po trošarine za litru goriva, za HŽ i izgradnju te dvokolosiječne prug apsolutno ništa. Ali strašno puno znači za ovo što ste govorili za buduću izgradnju cesta i prometnica na području Republike Hrvatske. Sve ovo što je govorio prethodno kolega i dolje za Dubrovnik, pa i Žuta lokva, Križišće, Slavonija, Sisak, sve ono što još treba izgraditi od prometne infrastrukture. Dakle, imamo nacionalni program prema ovome kako se radi, kojega ja pozdravljam jer sam upravo tu trasu predlagao u vremenu kada se raspravljalo o prometnoj integralnoj studiji Primorsko-goranske županije jer je suludo bilo vući dvokolosiječnu prugu kroz Vinodolsku dolinu. Iako postoji još jedna varijanta, još jedna strategija koja je isto po prilici toliko koštala tamo iz '70.-ih godina ravničarske pruge Kupskom dolinom i ranžirnog kolodvora na Krasici. Ono što me smeta, što se čitavo vrijeme govori kako je u željeznicu utučen nekakav novac, i jeste utučen ali ne u radnike, u zaposlenike željeznica ako je, neka firma … u posljednjih 12, 13 godina onda je to HŽ i upitna je sigurnost prometovanja u ovakvom stanju u kakvom je.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege kažu da je <PARTY>P mali Ustav. Mali Ustav zato jer uređuje vrlo osjetljiva prava građana, uređuje i funkcioniranje države i zaista je šteta da o tom razdoblju raspravljamo u ovo doba noći. Zaista je šteta da smo zakon u konačnoj verziji dobili praktično pred dva i po dana ako sam dobro izračunao i ja ne znam da li i koliko ima, možda nas nekoliko koji smo uspjeli pročitati zakon od početka do kraja u zadnjoj verziji i mislim da to nije način kako se ovakav zakon raspravlja i usvaja. Na žalost, kad se pogleda zakon moram reći da one pohvale koje smo dali KZ-u ne možemo ponoviti u pogledu <PARTY>P-a iz razloga što je riječ o zakonu koji nije, po meni nije ostvario svrhu radi koje je pisan. Zašto je zakon mijenjan? Mijenjali smo koncept zakona jer je bila teza, opravdana teza da postojeći model nije dobar jer nije dovoljno efikasan, nije dovoljno brz, prvenstveno zato što se kroz sudsku istragu dobije efekt da se isti materijal radi se o prvotnim iskazima, presumptivnih, u pravilu presumptivnih svjedoka i okrivljenika tri put razvlače. Najprije pred policijom, pa pred istražnim sucem i onda na kraju na raspravi. Ideja je bila dakle da se napusti model sudske istrage zato da bi se stvar ubrzala, da se ono što su do sad bili izvidi i što je bila istraga sažme u jednu novu tužilačku istragu u kojoj bi se zapravo stvar ubrzala. To je na neki način napravljeno, ali je napravljeno na jedan način koji govori, pa rekao bih i o nerazumijevanju koncepta. Zašto? Uzeta je šablona gotovo da bih rekao postojećeg zakona i mijenjane su institucije, a nisu izvučene konzekvence koje vrijede i za dokazni postupak i za nivo spoznaje, pa i za ljudska prava. Mislim da će ovaj zakon dovesti do ozbiljnog debalansa ljudskih prava. Vidjet ćemo malo poslije i u čemu. Prvi nesporazum koji imamo jest rekao bih načelne prirode. Ako pogledamo statistiku državni odvjetnik u Hrvatskoj pred sudovima uspijeva u 87% slučajeva. To zn
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospođo ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo, nakon provedene rasprave u prvom čitanju, pred nama su Konačni prijedlozi zakona o radu, o porodnom dopustu majki koje obavljaju samostalnu djelatnost i ne zasposlenih majki te Zakona o zdravstvenom osiguranju. Cijeli paket izmjena odnosi se na produženje porodiljskog dopusta majkama za slučaj rođenja blizanaca, trećeg i svakog sljedećeg djeteta s dvije na tri godine. Obrazlažući prijedlog predlagatelj ovu mjeru naziva stimulativnom mjerom populacijske politike, kao i u prvom čitanju i danas mislimo i tvrdimo da to jest stimulativna mjera ali najmanje učinkovita. Klubuzastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će predložene izmjene iz razloga što majkama pružaju mogućnost korištenje trogodišnjeg porodiljskog dopusta ako one to žele. Međutim, u iščekivanjima realizacije cilja treba biti realan i ne može se očekivati nikakvi spektakularno povećanje broja novorođene djece. Unatoč prigovorima u prvom čitanju, niti u obrazloženju konačnog prijedloga zakona nismo dobili komparativne podatke o kretanju broja novorođenih u odnosu na uvedene mjere pronatalitetne politike. Takvi podaci bili bi čvrsta osnovica za analitiku učinkovitiosti uvedene mjere. Bez podataka možeom tek teoretizirati ali i politizirati a pozitivne pomaci bit će neznatni. Gospodarski razvoj Republike Hrvatske jeste pretpostavka demografskojk obnovi jer u državi koja ne samo da jamči pravo na pravo i zaradu dostojna čovjeka nego i omogući konzumiranje toga prava, iseljavanje će biti svjedeno na najmanju moguću mjeru. Statistički podaci govore da se iseljav amlađa populacija koja u potrazi za boljim žiovotom odlazi dilkjem svijeta i tamo naravno vraća djecu. U Hrvatsku se vraćaju osobve starije dobi kako bi umirovljeničke dane proveli u Domovini izvan koje su živjeli cijeli život ili veći dio svoga radnoga vijeka. Mlađi malobrojni dio koji se vraća vrlo brzo se razočara sa hrvatskim promišljanjem sustava tržišnog
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Petir, dugo ste bili članica samog Europskog parlamenta, ove teme su vam poznate i radili ste na njima i nametali ste evo i u hrvatskoj javnosti dosta vezano za ove teme, oporba gleda kao, ovo gleda kao individualni zakon, moramo gledat malo širu, ovo je ipak dio i Europskog zelenog plana i Nacionalne razvojne strategije koju smo nedavno usvojili u <PARTY> i ovo je nešto za što smo se obvezali. EU kao što znate, ali djelovali ste tu iz prve ruke, EU želi preuzeti primat ove teme, želi preuzet i primat smanjenja i stakleničkih plinova, zato je i ovaj ambiciozni plan koji je Europska komisija prezentirala da ćemo se vratiti do 2030. na, na preko 40% razine iz 1990. i mislim da tu kao Hrvatska, kao zemlja koja je lišena teške industrije, možemo itekako i brzo napraviti određene iskorake, posebice vezano za ovo što ste spomenuli za električna vozila i smanjenje bar u tom javnom prijevozu.
Pa evo začudo, ja se sa vama moram složiti. Pa ja se samo slažem da doista treba proširiti krug svjetonazorskih ljudi koji će sudjelovati u tome. Budući kako ste sami rekli jedno vrijeme sam stvarno bio često na televiziji, ali da opravdam urednike, a sad nisam eto. Prema tome, evo. To tako ide. Ali hoću da opravdam urednike naprosto. Oni imaju previše obveza. Imaju te telefonske brojeve koji su u krugu i to je naprosto logika stvari da nazovete onoga za kog vjerujete da može nešto interesantno reći. Svaki eksperiment, istraživanje novoga je već zapravo problem i za urednika. Ja ne opravdavam to, nego samo naprosto govorim kao činjenicu. I svi mi idemo linijom nekog manjeg otpora, pa znam da će ne znam onda taj i taj reći da sad ne spominjem imena dobro, a znate šta ima i tih za koji se zovu, za koje znate da će reći glupost pa ih namjerno zovete. I to ni jedna televizija ni ova nova, ni ona stara neće izbjeći i neće se lišiti takvih osoba koje im trebaju u datom trenutku. Evo slažem se sa vama u svakom slučaju da treba proširiti krug svjetonazorski.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege! Imali smo danas prilike čuti dosta stručnih i kompetentnih mišljenja. O ovoj problematici ja osobno se ne osjećam toliko kompetentan ali mi dopustite da u nekoliko rečenica kažem svoje mišljenje. Čitajući ovaj zakon ono vam se nameće jedna dilema. Zapravo, što ova zemlja hoće strateški od lovstva? Hoće li ona da to bude rekreacija za njene građane, hoće li ona to da bude gospodarska grana odnosno turistička grana ili hoće recimo da lovstvo u suštini bude zaštita prirode, okoliša itd.? Kad pročitate ovaj zakon zapravo imate dojam da je to sve to i zapravo nije ništa od toga. Druga stvar, zapravo ispada da država ne želi ništa od toga odnosno da ona samo želi nekakvu regulativu unutar jedne djelatnosti i to prepušta vrlo lako nekom drugom jer da imamo nekakvo strateško opredjeljenje vezano za lovstvo onda bi vjerojatno recimo imali nekakvu državnu agenciju za lovstvo pa bi onda tu bila nekakva logika da onda ta agencija vrši provjeru i davanje certifikata da li će netko biti lovaca ili neće, da propisuje nekakve uvjete. Jer ovako, nemajući ništa protiv lovaca mislim da nije državni interes da lovci sami sebi propisuju uvjete, da sami sebe ispituju itd., itd. Zapravo, kad pročitate ovaj zakon imam osjećaj kao da ga nije pisala država, dakle predstavnik države nego da su ga pisali lovci odnosno Hrvatski lovački savez. Nemam ništa protiv Hrvatskog lovačkog saveza ali imam protiv toga da se osporava pravo jednom županijskom lovačkom savezu ili drugom županijskom lovačkom savezu da ne budu u taj Hrvatski lovački savez. Mislim da bi u tom prvom dijelu zakona trebalo pretpostaviti da unutar sustava lovstva i lovaca mora postojati neka udruga, neka mogućnost i neka organizacija izvan Hrvatskog lovačkog saveza. Šta, ne znam, desi se to da se skupština ne može sastati, desi se to da dođe do sukoba unutar Hrvatskog lovačkog saveza, onda su potrebne arbitraže itd., itd. ali imali smo tih primjera već dosta i mislim da nema potrebe da ih ja ponavlj
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Odmah na početku da velim da će klub <PARTY>-a, <PARTY>-a podržati ovaj zakon. Podržat će ga iz osnovnog razloga a to je da taj PDV oduzimamo djeci ako ga se ne prihvati. PDV htjeli mi to ili ne htjeli, ako se ovaj zakon ne prihvati dadilje će trebati platiti. Da li, platit će ga normalno iz novaca koje su roditelji uplatili za djecu. Znači, djeca će dobiti manje u vrtiću. Ako povećaju dadilje cijenu roditeljima, djeca će opet manje dobiti kod kuće. Čuli smo da ima dovoljno dadilja registriranih, a da ima još više onih koji se tim poslom bave na crno. Ima dovoljno općina u našoj Republici koje nemaju vrtića. Ima dovoljno i onih koji imaju, međutim vrtići rade jednu smjenu. Malo gdje ćete naći vrtića koji radi popodne, navečer do 20,00, 21,00 ili 22,00 sata. U pravilu je to do 17,00 sati. Na sreću još uvijek imamo roditelja koji rade i popodnevne smjene. Znači moraju dodatno nekog naći tko će podići dijete u vrtiću, tko će se brinuti za njega, dok dadilje rade do 21,00 sat. Znači dijete ima mogućnost u jutro biti sa roditeljem, popodne je zbrinuti. Svjesni smo loše demografske situacije u RH. U prošloj godini rođene djece je bilo tek 36372, a umrlih 52034. Jako loše. Ovo bi ipak bio mali doprinos dadiljama i ne samo njima, nego i djeci da se oslobodi PDV, da se smanji rad na crno dadilja. Znamo da dadilje mogu imati dvanaestero djece. 2013. godine su doneseni i zakon i pravilnik. Malo koja općina će sufinancirati i tam gdje postoje u blizini vrtić dvosmjenski, sufinancirati boravak djece u vrtiću jer to nije praksa, izuzev ako su djeca posebnih potreba onda se sufinancira. Ako je na području općine vrtić ne sufinancira se. Znači, rade bake servisi i kako tko stigne. U svakom slučaju smatramo da je ovaj prijedlog zakona dobar, da će samim tim dobiti djeca nešto više, a ako je i osnovno školsko obrazovanje besplatno, bez PDV-a. A ako su vrtići bez PDV-a smatramo da bi i dadilje trebalo osloboditi plaćanja
Kolegice i kolege, zapravo kada raspravljamo o izvješću ili izvještaju nekog tijela onda zapravo raspravljamo o načinu funkcioniranja tog tijela. Po mom sudu je to tijelo podbacilo zakonski, strategijski, pa čak ako želite i tehnički. Ono je podbacilo zakonski zato što nije ispunilo osnovne zakonske obveze. Nije donijelo mrežu visokih učilišta, prijedlog mreže visokih učilišta premda je i Sabor obavezao to tijelo na takvo nešto. Nije ni jedanput tokom svog funkcioniranja predložilo Saboru raspodjelu proračunskih sredstava između znanosti i visokog obrazovanja na što ga obavezuje članak 8. postojeće zakona. Nije izvijestilo o svom sastanku sa Nacionalnim vijećem za znanost, a po istom članku je obavezno to učiniti barem jedanput godišnje. I stoga mi se čini da u ključnim elementima, zakonskim elementima koje je Sabor donio, koje je Sabor propisao, koje Sabor traži od svog vlastitog tijela to tijelo nije obavilo. Drugo, to tijelo je zaduženo za strategiju visokog obrazovanja, za strategiju ključne djelatnosti jednog društva, za viziju, za kritičku analizu postojećeg i viziju kako optimizirati sustav. To tijelo to nije napravilo. Ni jednog konkretnog prijedloga nema o tome što učiniti da sustav bude drugačije uređen u skoroj i možda neposrednoj budućnosti, niti je zapravo iskazalo bilo kakvu ambiciju s tim u vezi. Treće na razini tehnikalija dva, jedna prethodnica i jedan prethodnik su govorili o tome što u izvještaju nema, a što bi trebalo biti. Drugačije govoreći što je to nacionalno vijeće trebalo raditi, a što nije napravilo. Mi smo neke stvari spominjali i na odboru. Ja ću ih ovdje ponoviti, jer članovi Sabora trebaju znati. To nacionalno vijeće treba biti zapravo tijelo poticaja, kako da se promijeni loša kvalifikacijska struktura hrvatskog stanovništva, na koji način ubrzati efikasnost studiranja i na koji način zapravo pospješiti bolju kvalitetu studiranja, i tu sad zapravo imamo dva elementa koje je nacionalno vijeće trebalo uzeti u obzir, a nije ga uzimalo u
Gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče. Naime mi u klubu Hrvatske seljačke stranke ćemo podržati ovaj zakon ne samo kao dobru inicijativu nego kao zakon obzirom da se radi o prvom čitanju zakona, ne vidim razloga da ne bi podržali ovakav jedan zakon i nije jasno zašto i Vlada a priori odbacuje takve prijedloge. Naime nije uopće sporno da je kod nas nadležnost Državnog izbornog povjerenstva, njegov rad reguliran u tri izborna zakona. Nigdje nama zemlje zapadne Europe ili Unija ne nameće da će to biti regulirano u jednom propisu, ali naprosto to tako nije dobro jer mislimo da je ovo konzistentnije, lakše za razumjeti i da je sam rad Državnog izbornog povjerenstva bude li reguliran u jednom propisu će biti lakši i zakonitiji i pravilniji. Naime, znate često čujemo Državno izborno povjerenstvo stalno ili nestalno. Mi imamo i po sadašnjim propisima stalno Državno izborno povjerenstvo, ali nemamo profesionalno Državno izborno povjerenstvo i u tome jest problem. Nije uopće nikakva tajna da većina članova Državnog izbornog povjerenstva jesu suci Vrhovnog suda, da predsjednik izbornog povjerenstva jest po položaju predsjednik Vrhovnog suda i da su to ljudi koji par tjedana prije izbora i par tjedana poslije izbora ne rade na predmetima za što su plaćeni, da li su dobro ili loše plaćeni o tom po tom, ali naprosto ne rade svoj posao, ne rade ono što bi trebali raditi i moraju se posvetiti onome što je u tom trenutku važnije, a to su izbori bili oni za Parlament, dakle za Hrvatski sabor, bili lokalni, bili predsjednički ili radilo se o referendumu. Nemojmo zaboraviti da je pored ovih propisa rad Državnog izbornog povjerenstva reguliran i Zakon o referendumu. Četvrti propis. Naime predlagatelj dobro zapravo hoće. Hoće da imamo stalno Državno izborno povjerenstvo i hoće da imamo profesionalno Državno izborno povjerenstvo i to je po meni dobro. Naime ako se dobro sjećam, mi smo kroz ovaj Sabor u prvom čitanju bar kad se radi o prvom čitanju, propuštali propise koji nisu predv
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice, kolegice i kolege. Tko god prati ovu raspravu zapravo može shvatiti koliko je ona i neposredno i posredno važna kada se govori o budućnosti i pravcima razvoja Hrvatske kao takve. Hrvatska, jedna od rijetkih zemalja koja ima iznimno velike površine pod neposrednom zaštitom neovisno o tome da li se radilo o parkovima prirode, nacionalnim parkovima ili drugim oblicima zaštite krajobraza. To nije i nikada ne smije biti niti postati teret ili prokletstvo. Upravo suprotno, živjeli smo i živjeti ćemo stoljećima u suglasju i u korespondenciji, u suživotu sa takvim uvjetima i smatramo ih i moramo ih smatrati i ne smijemo to narušiti kao vlastiti blagoslov. Kada govorimo o području kojega obuhvaća Park prirode Biokovo, onda ne smijemo zanemariti da je on sastavni dio jedne prirodne cjeline koja se proteže od Cetine do Neretve. I da je kada promatrate taj prostor zapravo to područje koje zauzima središnji i najveći prostor toga teritorija. Ako govorimo o tome gdje ljudi žive, kako žive, čime se bave, od čega žive i koja im je mogućnost Park prirode Biokovo, nažalost jedna je velika bijela mrlja u kojoj se ne događa mnogo života. Stjecaj okolnosti htio je da se radi o jednom iznimno zanimljivom području u prirodnom smislu i ono što se danas događa u demografskom smislu možda je najgore u usporedbi sa posljednjih 250 godina. Mislim da demografska slika toga područja osobito Zabiokovlja nikada nije bila gora još od Požarevačkoga mira 1718. kada su utvrđene granice koje i danas važe i danas se odnose na razgraničenje Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Ratovi koji su prošli tim područjem, osobito Drugi svjetski rat, ostavili su pustoš. Na tom području Makarske rivijere ili Makarskoga primorja i Zabiokovlja svaka druga kuća bila je zavijena u crno. No nije to prva pošast 20. stoljeća, prva je bila ona koja je potjerala mnoge ljude u Australiju, Novi Zeland, Ameriku, od filoksere do neimaštine, pa sve do belgijskih rud
Poštovani gospodine potpredsjedniče, mislim da nije potrebno naglašavati koji članak Poslovnika je povrijeđen, povrijeđen je 214. Ovo je teška uvreda za zastupnike u Hrvatskome saboru, a i vi gospodine potpredsjedniče morate odreagirati na to i vi opomenuti dotičnog zastupnika. A nemojte vi nama držati lekciju gospodine Jurjeviću o diletantskim raspravama i ne znam čemu. Ne znam kad ste zadnji put vi nešto pametno rekli u ovom Hrvatskom saboru osim što veličate partizanske zločince i ne znam ja sve što se događalo za vrijeme komunizma. Sram vas može biti sa takvim izjavama.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre sa suradnicima. U obrazloženju odnosno u ocjeni o osnovnim pitanjima koje se trebaju urediti ovim zakonom, a i ono na što je ministar potrošio barem prvih 20 minuta svojeg izlaganja, a to je konstatacija iza koje stoji Vlada da su oni paketom od šest mirovinskih zakona koji su od 1. siječnja 2019. godine stupili na snagu navodno cjelovito unaprijedili mirovinski sustav u cilju osiguranja dugoročne održivosti i primjerenosti mirovina sadašnjih i budućih umirovljenika. To je ono što piše u ovom konačnom prijedlogu zakona, to je ono o čemu je cijelo vrijeme govorio ministar u uvodnom izlaganju, a zapravo ništa nije dalje od istine nego te konstatacije koje sam upravo pročitao. Naime, ovaj zakon koji je pred nama je priznanje da ta mirovinska reforma je bila potpuni neuspjeh i promašaj. I to znamo svi u ovoj dvorani, ne samo građani, ne samo onih 750000 građana koji su potpisali zahtjev referendumske inicijative „67 je previše“, to znaju danas već i svi ostali građani. Međutim, rekli smo da sadašnji ministar i nije najodgovorniji za taj paket mirovinskih zakona jedan drugi ministar koji je bio, koji više na tome položaju. Nadam se da novi ministar neće ponoviti iste greške koje su se dogodile ranijem ministru koji je forsirao tu mirovinsku reformu bez suglasja ostalih socijalnih partnera, bez uvažavanja stavova i zastupnika u ovom <PARTY> i onda nije čudno da je ta mirovinska reforma katastrofalno propala, jer teško je sjetit se da je jedan zakon ili set zakona, a naročito ovaj Zakon o mirovinskom osiguranju izazvao toliko protivljenje građana da je njih 750 000 potpisalo protiv određenih ključnih odredbi toga zakona. To je veći broj nego što je glasova dobila, dobile stranke koje čine ovu sadašnju Vladu, to najbolje govori o protivljenju, mirovinskoj reformi koju je smislio raniji ministar. Ovaj zakon koji je pred nama, izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju je jedan posebni zakon, ovo
Hvala lijepo. Pa ispravljam kolegicu Dropulić. Naime, navod, netočan je navod oko iznosa sredstava koje mora osigurati APN po modelu POS plus. APN mora osigurati toliko sredstava koliko će veznom trgovinom čitajući model POS plus koji je gotovo identičan i POS-u i zato ne treba ga posebno normirati, posebno davati. I njegova kvaliteta je upravo u jednostavnosti. Znači, toliko koliko bude i prodao. Prema tome nema tu ničeg posebnog, a sve ono, a u običnom prometu toliko bude i imal uštede na PDV-u.
Gospođo potpredsjednice, gospođo državna tajnice. Evo kratko bih rekao o Zakonu o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela. Prije svega, podržao bih dobru namjeru predlagača da se ide u proceduru sa prijedlogom jednog takvog zakona iz razloga što svakako se želi nacionalno zakonodavstvo uskladiti sa direktivama Vijeća Europe o naknadi štete žrtvama kaznenih djela. Svakako ovo što je već i rečeno da smo prije mjesec dana ratificirali zakonom Europsku konvenciju o naknadi štete žrtvama kaznenih djela nasilja i ono što je osnovno je da se jamči žrtvama kaznenih djela nasilja pravo na pravičnu i primjerenu naknadu štete koje su pretrpjele, bez obzira gdje je kazneno djelo počinjeno. Ovo kad govorimo o pravičnoj i primjerenoj naknadi, novčanoj naknadu, svakako vrijedi reći ovo što je do sad rečeno, da su te naknade određene u iznosu kao što stoji u obrazloženju do 30% od najviših iznosa i one su takve kakve su predviđene u zakonu. Ja bih volio znati upravo to što je rečeno kako je to posebno u državama članicama Europske unije iz našeg okruženja, koliko se kreću te naknade jer onda bi imali usporedne parametre, jer ovako proizlazi da je to prema određenoj sudskoj praksi koja je u Republici Hrvatskoj. A vrijedilo imati i saznanja kakve se naknade isplaćuju u ostalim zemljama Europske unije, da li su one vezane na ekonomsku snagu ili na određena pravila. Evo i treće što bih rekao jeste da naše nacionalno zakonodavstvo ne predviđa mogućnost znači isplate novčane naknade koju bi Republika Hrvatska davala žrtvama kaznenih djela nasilja počinjenih s namjerom na njenom području. Znači, to nije regulirano našim nacionalnim zakonodavstvom. I ono što je isto tako bitno je u zadnjem članku. Zakon stupa na snagu danom pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji. Evo nama danas ne da nije poznat dan, nego nije poznata ni godina pristupa Europskoj uniji. S obzirom na najnovija događanja rekli bi pa i izjave predsjednike europskih država gdje se govori da nema pristupa nijedne nove član
Hvala predsjedniče. Uvažena kolegice Martinčević, vas za razliku od nekih drugih kolega iznimno cijenim zbog integriteta kojeg ste pokazali par puta na sjednici za razliku od pojedinih beskičmenjaka koji po svoje mišljenje idu u centralni komitet, pa vas moram upoznati sa novim okolnostima koje su upravo sada objavljene, a to je da je Kazimir Bačić sinoć pušten iz pritvora i vraća se raditi na HRT. Pa možda da se ovi stavovi revidiraju, možda da napravite nove konzultacije u vladajućoj većini, pa da se i ponovi natječaj jer očito sada imamo još jednoga kandidata koji je očito sve ove godine bio po mjeri vladajuće većine i kao što su ga gorljivo branili i zalagali se za njega možda sada imaju boljega kandidata od g. Šveba jer sve ove godine im je uredno služio i odgovarao. Eto, hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Sada već bivša ministrica Andrea Zlatar Violić svoj posao je obavljala časno i u okolnostima u kojima se nalazila po mom i našem dubokom uvjerenju najbolje što je bilo moguće. Zbog pogreške koja se zaista nije trebala i nije smjela dogoditi, ona je isto tako časno odstupila. I ja se slažem sa kolegom Pupovcem da ona zaslužuje barem tu razinu našeg poštovanja da ju sada dalje ne raščlanjujemo i ne rastrgavamo nakon što je časno, korektno i ljudski i profesionalno podnijela ostavku. Što se tiče profesora Berislava Šipuša kojeg danas Vlada predlaže za ministra kulture i o kojem ćemo glasati radi se o čovjeku koji je vrhunski stručnjak, vrhunski. Gospodin Šipuš je do sada obavljao cijeli niz visoko rangiranih funkcija u kulturi. I to nije samo biografija kolega Vukišć koja je umjetnička, to je biografija, to su funkcije koje su bile funkcije upravljanja, upravljačke funkcije u sustavima u kulturi koji su veliki i koji su u trajnoj materijalnoj oskudici, dakle točno ono, točno ista zapravo situacija kao što je situacija ministra u Ministarstvu za kojega se sada predlaže. Kolega Šipuš je i u Ministarstvu kulture do sada 3 godine obavljao funkciju zamjenika ministrice i obavljao ju je sjajno, pa mi ovdje u Saboru to barem znamo. Pa on je zaista bio čest gost ovdje u Saboru i na plenarnim sjednicama i u odborima i na sastancima. I mi svi ovdje znamo bez obzira na političke boje i svjedočili smo razini predanosti, informiranosti, znanja i kvalitete u radu gospodina Šipuša. Stalno se u Hrvatskoj kunemo u stručnost, u profesionalizam, u visoke standarde stručnosti i profesionalizma. Evo ga, stručnjak, profesionalac visokih standarda. Čak nije ni član stranke, nije ni važno ali čak nije ni član stranke. Točno ono što se stalno u Hrvatskoj javnosti traži i kao mantra spominje da treba biti nositelj visokih državnih funkcija pogotovo u kulturi. Kultura je specifičan resor, spe
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine pučki pravobranitelju sa suradnicima. Kolegice i kolege. Izvješće o radu pučkog pravobranitelja za 2004. godinu sukladno Zakonu o pučkom pravobranitelju jest pregled njegova rada i podataka o stupnju poštivanja ustavnih i zakonskih prava građana u protekloj godini. Svakako treba uzeti u obzir činjenicu da je izvješće za 2004. godinu rađeno u okolnostima promjene pučkog pravobranitelja gdje je gospodina Antu Klarića zamijenio gospodin Jurica Malčić. Zbog toga ovo izvješće po mom mišljenju ne sadrži cjeloviti prikaz stanja i stupnja poštivanja ustavnih i zakonskih prava građana, već sadrži samo pregled uočenih najznačajnijih i najbrojnijih pojava kojima se pučki pravobranitelj susreće u svom radu. U svojoj raspravi posebno bi se osvrnuo na pritužbe o radu sudova. Iz izvješća je razvidno kako je veliki broj građana zatražio pomoć od pučkog pravobranitelja zbog predmeta koji godinama čekaju na rješavanje. Tu se često radi o ljudskim sudbinama i rješavanju njihovih … i životnih problema, pa ne čudi toliki broj pritužbi. U nemogućnosti rješavanja svog problema građani se obraćaju pučkom pravobranitelju u nadi da im je to posljednja slamka spasa. Međutim, na njihovu žalost pučki pravobranitelj nije ovlašten rješavati probleme takve vrste već građane uputiti na način rješavanja njihovog problema ili poslati požurnicu za konkretan slučaj nadležnim institucijama. To dodatno izaziva nezadovoljstvo građana koji se sa svojim problemom vrte u krug i ne vide izlaza iz tog začaranog kruga te gube povjerenje u pravnu državu. Nadalje se zbog obrane svojih prava pučkom pravobranitelju obraćaju građani koji nisu kupili stan prema uvjetima Zakona o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo. Nažalost dolazi do sukoba interesa bivših stanara u privatnim stanovima koji se smatraju oštećenima i diskriminiranima te vlasnika stanova koji često na krajnji i neprimjereni način pokušavaju isprazniti stan. Ovaj problem zahtijeva
Apsolutno se slažem s vama kolega Tuđman. Upravo suština i bit ovog zakona je da se ignorira volja građana. Volja građana se izražava na izborima i nitko ih nema pravo mijenjati u tijeku onog mandata za koji su oni izabrani. Na ovaj način se grubo krši, evo kolege … kažu Ustav krši se i europska prava o lokalnoj samoupravi, krši se i ono što se zove normalna zdrava ljudska logika. I to je suština cijele priče. Hvala lijepo. Kolega Grubišić mislim da ste stvarno ispravno detektirali, jer kako rasprava odmiče sve se više pitanja postavlja. Evo uzmimo za primjer Primorsko-goransku županiju gdje kaže da će župan biti ministar. Njegova zamjenica je ovdje saborska zastupnica, a ostaje samo jedan zamjenik. E sada pitanje je dalj, da li taj zamjenik ima pravo imati zamjenika ili je on Supermen koji može sam, a recimo župan koji je izabran na izborima on je morao imati dva zamjenika da mu pomažu oko toga svega. To je niz pitanja koja se postavljaju, što više raspravo odmiče mislim da će ih biti još više. Hvala lijepa.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ajmo poći od pretpostavke da je stvarno vlasnik distribucijske i telekomunikacijske infrastrukture HT ili Deutsche Telecom sada koji je kupio HT. Ako bi to tako bilo onda bi se dogodilo u Hrvatskoj da je jedna pravna osoba uspostavila monopol. A po našem Ustavu monopoli su zabranjeni. Prema tome mi bi iz razloga, ustavnih razloga morali donijeti posebni zakon koji bi spriječili monopolsko ponašanje. To je broj jedan. Broj dva, po Ustavu se isto kaže da je zakonom moguće u interesu Republike Hrvatske ograničiti ili oduzeti vlasništvo uz naknadu tržišne vrijednosti, članak 50. A u 52. se kaže da je zemljište između ostaloga dobro od interesa za Republiku Hrvatsku. Prema tome opet ako bi se radilo o svemu tome ovakvoj interpretaciji da je to vlasnik kao, da je HT vlasnik kao što to neki tvrde mi bismo morali donijeti ili posebni zakon o ograničenju poduzetničke i vlasničke slobode uz naknadu tržišne vrijednosti i utvrditi da zapravo ovo dobro od interesa za Republiku Hrvatsku mora biti stavljeno u funkciju svih. To je prvo što bih htio reći u vezi s ovom problematikom. Drugo, što bi trebalo reći. Treba postaviti pitanje na temelju zapravo povijesne analize i vezano za prethodni političko-pravni sustav i režim s jedne strane oko nastajanja teleko, odnosno distribucijsko-telekomunikacijske infrastrukture s jedne strane, a s druge strane vezano za povijesnu analizu pravnog sustava Republike Hrvatske u ovih 15 godina. Ako sa tog aspekta gledamo onda ćete doći do čitavog niza podataka da je ova infrastruktura nastajala zapravo ulaganjem jedinica lokalne samouprave pa i samih građana kroz samodoprinose u pojedinim sredinama, čak između ostaloga i kroz tzv. plaćanje priključaka vezano uz tu infrastrukturu. Teško bi se iz takve povijesne analize mogao izvući zaključak da izvorno pravo vlasništva na originalni način na ovom segmentu nakon rasprava društvenog vlasništva pripada telekomunikacijama odnosno Hrvatskoj pošti i t
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, ministrice, ministri, cijenjene kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje uputila bih gospodinu Tolušiću ministru poljoprivrede. Naime, mi svi znademo da ne tako davno provodio se je dakle Vlada RH jedna i druga, provodili su operativni program u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Kroz samu provedbu operativnog programa uključene su bile i Hrvatska poljoprivredna agencija, Ministarstvo poljoprivrede isto tako i Savjetodavna služba. Naime, znademo da kroz operativni program je u RH iznjedreno puno dobrih što svinjogojskih što govedarskih farmi na način da su one rađene na jedan izuzetno moderan način. Kako sam i sama bila sudionica u tom dijelu, smatram čak i premoderne farme u odnosu na druge sada već zemlje Europe. Hvale vrijedan projekt samim time što je država doista poticala ljude na to, ali isto tako su ljudi tada kreditno se prezadužili i kroz vrlo kratko vrijeme, eto imamo ja vjerujem, a to je i pitanje gospodinu Tolušiću da je poprilično farmi pod hipotekom i puno farmi sigurno nije u funkciji, puno farmi je zapušteno. I moje je pitanje zapravo kako nadalje oformiti te farme i kako nadalje krenuti u proizvodnju jel svi skupa znademo da je i to jedan određeni dio bio za propast i tih poljoprivrednika, a isto tako i našeg sela. Hvala. Puno vam hvala ministre na odgovoru. Moram reći da sam jednim djelom zadovoljna odgovorom samim tim što će se eto iznaći situacija da se ide u rješavanju te problematike, ovo što je rekao i sam premijer i vi i za napuštenu zemlju koja doista treba pripasti stočarima i ljudima koji se bave proizvodnjom jer znademo da i velikim djelom su ovi maloprije koje smo spomenuli ljude propali i samim time što zapravo nisu imali adekvatnu količinu zemljišta za obrađivanje i naravno prehranu svoje stoke. Isto tako se nadam da kroz EU fondove će doista zaživjeti cjelokupna situacija jer svjedoci smo toga da zaista moramo ja bih rekla dobro pokrenuti poljoprivredu jer znademo i
Hvala lijepa. Poštovana potpredsjednice našeg Sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Prema međunarodnom pravu prema ovom prijedlogu Zakona o pravima žrtava seksualnog nasilja u Domovinskom ratu o kojem danas raspravljamo, prema humanosti, prema zdravom razumu, prema ljudskosti žrtve imaju pravo na društveno priznanje patnje, pomoć i kompenzaciju. Jeli ona pravična? Vjerojatno ne. Jeli ona adekvatna? Sasvim sigurno ne. Ali na pitanje jeli ta odluka danas pred nama i jeli želja da se seksualno nasilje u Domovinskom ratu definira i status žrtava napokon prizna? Odgovor je da. To je važno i za žrtve i za cijelo naše društvo jer osim strašnih zločina i patnji koje su žrtve seksualnog nasilja proživjele u Domovinskom ratu nepravdu su doživjele i od svoje države njihovim nereagiranjem, nepravdu su doživjele i od institucija svoje vlastite države njihovim ne reagiranjem. To se ovim zakonom mijenja. Ovim zakonom pridonijet će se društvenoj rehabilitaciji i integraciji ove do sada zanemarene skupine ratnih stradalnika i stradalnica jer zločin silovanja jednako strašan ako ne i strašniji od drugih zločina ne smije proći neopaženo i bez osude, a to se nažalost u gotovo svim ratnim sukobima događalo. I iako je silovanje u mnogim vojnim propisima kroz stoljeća bilo zabranjivano uglavnom se toleriralo, smatralo se normalnom i neizbježnom posljedicom rata, smatralo se i još uvijek se smatra važnom ratnom taktikom. Silovanje u ratu kao i uostalom svako drugo nije pitanje slučajnosti, to je pitanje moći i kontrole, a svakom je zajedničko patnja i degradacija žrtve, a često i njihova društvena izolacija. I to je ono nevjerojatno potpuno izokrenuto ali duboko izokrenuto shvaćanje da je taj zločin na neki način sramotan za žrtvu i stigma za samu žrtvu. To je razlog zašto je spolno nasilje u ratu tako učinkovit instrument. Kao sredstvo rata i etničkog čišćenja seksualno nasilje ne razara samo žrtvu i njezinu obitelj već čitavu zajednicu, a zajednica i društvo o tome i u ratu i u
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Poštovani kolega Miletić vi ste na početku svoga izlaganja i prije nego što ste iznijeli razloge zbog kojih nećete podržati ovu Vladu iznijeli da je osnovni razlog ideološke razlike i različite vrijednosti dakle koje zastupa vaš klub i partneri koji podržavaju ovu Vladu. Međutim, zar ne uviđate zapravo da partnerstvo u ovoj Vladi čine različite stranke i grupacije zastupnika uključujući i nacionalne manjine koji dijele ja bih rekao različite ideološke i svjetonazorske poglede? I to je sasvim legitimno i to ne bi trebalo biti razlog da se mi danas u Hrvatskoj dijelom po toj osnovi. Zapravo vrijeme je da konačno ostavimo iza sebe i 2. Svjetski rat i sve probleme koji su se desili u ovoj državi i u ovom društvu i da se okrenemo budućnosti i 21. stoljeću. Pa to bi vas ja upitao koje su to vrijednosne razlike koje vaš klub dijeli u odnosu na ovu Vladu koje su iznesene u ovom programu? Da li je to tržišno, socijalno i pravedno gospodarstvo koje zastupa dakle ova Vlada u programu? Da li je to solidarno zdravstvo, da li imate tu razlika? Da li je to iskorjenjivanje siromaštva i dostojanstvene mirovine koje pišu u programu? Da li je to integracija Hrvata izvan Hrvatske u društveni i politički život Hrvatske? Da li je to ravnomjeran razvoj svih krajeva Hrvatske? Da li je to zaštita obiteljskih vrijednosti, da li je to zaštita djece od nemara i zanemarivanja? Da li je to učinkovita borba protiv korupcije? Sve što se nalazi u ovom programu i što predstavlja temeljne vrijednosti kojima danas teže sve … demokracije u svijetu. A što se tiče ministra iz Istarske županije pa da ste podržali Vladu možda bi se moglo i o tome govoriti. Hvala lijepa.
Tražimo stanku također u ime Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom ukazali hrvatskoj javnosti i svim kolegicama i kolegama da ovaj prijedlog od naših kolega o opozivu ministra Beroša je nepotpun, on je od 7 točaka obrazložio čitav niz opravdanih razloga za smjenu, ali jedan od najvažnijih, također iznimno važni koji reflektira na živote i zdravlje građana RH nisu dotakli, a nisu dotakli upravo upravljanje krizom u pandemiji na način da su prvo bez procjene utrošili ogromne novce, milijarde kuna za nabavu cjepiva koje nije polučilo rezultate. Prema Halmedovim statistikama od 1. travnja 2022. u Hrvatskoj je cijepljeno 5 milijuna 220 tisuća ljudi, a o njima i na tu grupaciju ljudi koji su se cijepili tražeći zdravlje prijavljeno je nekoliko stotina tisuća nus pojava što lakših što težih od čega 54 čak za gubitak ljudskih života, a na koje se u ovom izvješću nismo reflektirali. To zahtjeva našu pažnju i mi moramo otvoriti i tu temu jer cjepivo i pojave koje donosi, nus pojave, to cjepivo protiv covida također zaslužuje da se osudi postupanje ministarstva i nadležnih službi, a dapače u tom kontekstu treba gledati nabavu, potencijalnu nabavu novih 7 milijuna doza cjepiva od kojih već sada imamo viška 13 milijuna, hvala vam lijepo.
Pa mislim Krško već desetljećima postoji na toj lokaciji, mislim da više-manje da svi koji živimo na cijelom tom području smo svjesni da to tamo postoji, neće tako brzo nestati. Ali sa druge strane mislim isto tako da se nemamo čega bojati. Mislim čak da je bilo neko istraživanje povjerenje građana u Sloveniji najveće povjerenje u tu nuklearnu elektranu zapravo imaju ljudi koji žive u njenoj blizini, tako da mislim da tu strah prema tome neosnovan. A opet s druge strane naglašavam treba pazit na tu troškovnu komponentu prema građanima jer imamo situaciju primjerice jedne Francuske i Njemačke koje su susjedne zemlje, jedna zemlja ima nuklearne elektrane druga ih je pogasila i sada Njemačka ima najskuplju struju u Europi.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Odmah bi htio naglasiti da Klub zastupnika <PARTY>-a jeste za mjere koje će omogućiti poticanje ulaganja u Republici Hrvatskoj, a osobito ona ulaganja koja će dovesti do jačanja socijalno tržišnog gospodarstva, otvaranja novih radnih mjesta u proizvodnim uslužnim djelatnostima u Republici Hrvatskoj i naravno stvarati veći dohodak i ukupni nacionalni i individualni prosperitet za sve naše građane u zemlji. Dakako da u tom pogledu podržavamo i zakone koji to direktno, ali i indirektno reguliraju kao što je Zakon o područjima od posebne državne skrbi, Zakon o brdsko-planinskim područjima, Zakon o otocima, itd., itd. No ono što bismo htjeli odmah na početku reći u vezi sa konkretnim Prijedlogom izmjena i dopuna ovog Zakona jeste činjenica da nas raduje da je to zakon koji je u prvom čitanju. Naime, on je otvorio čitav niz pitanja oko kojih bi trebali posebice prozboriti nekoliko riječi, a posebice vezano za konkretna rješenja koje je on ovom izmjenom i dopunom nudi. Prvo na što bi htjeli ukazati jeste da je opće okruženje ipak pokazuje i državne i na unutrašnjem planu, pokazuje da nije dovoljno više zakonima regulirati samo pitanje poticaja ulaganja ekonomskim, financijskim mjerama pa i poreznom politikom, nego bi trebalo početi raspravljati i o poticajnim mjerama koje imaju uvjetno rečeno, veći opseg i veći sadržaj ili doseg, a obuhvaćaju i neka pitanja koja neizravno ili još bolje mogu izravno utjecati i na poticanje ulaganja. Jedno od njih je, između ostaloga, jačati vladavinu prava i pravnu sigurnost u zemlji. Drugo pitanje da se brže operativnije rješavaju različite upravne, postupci, upravne dozvole koje treba pribaviti da se do ulaganja dođe. I treće pitanje koje je iznimno važno u ovoj situaciji jeste naš položaj u odnosu na Međunarodnu zajednicu, vezano za otpočinjanje ili ne otpočinjanje pregovora s Europskom unijom. Sasvim sigurno da će i takva pitanja početi djelovati i djeluju na ulaganja u Republiku H