EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod da navedene općine nemaju materijalnih niti kadrovskih potencijala da bi mogle normalno funkcionirati. To naprosto nije točno. To kolega Antešić naprosto nije točno jer sami ljudi su procijenili, a evo i Državna uprava im daje za pravo da oni imaju i kadrovskih potencijala i materijalnih mogućnosti da bi mogli funkcionirati kao jedna zasebna cjelina, kao općina. Pa ja mislim da je daleko vrijeme iza nas kad su neki građani imali neka prava, a drugi ta nisu. Da parafraziram Orwela: "Ne živimo više ni u državi niti u društvenom uređenju u kojem su svi jednaki, a samo su neki jednakiji." Na svu sreću više ne živimo u takvim uvjetima.
Gospodine predsjedniče, dvije stvari bih želio ispraviti. Prvo, ministar ovdje nije sam prilikom izlaganja ostvarenja proračuna nego su tu i državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede i šefica Državne riznice. I drugo, u svojoj kritici izvršenja proračuna kolega Radoš bi kao bivši ministar morao znati da se pojedine pozicije, osobito kapitali projekti koriste uglavnom u drugoj polovici godine, u prvom polugodištu se ostvaruju uglavnom tekući troškovi i pripremaju projekti koji će se platiti u drugom polugodištu. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Prijedlogom zapravo novog Pomorskog zakonika koji se nalazi pred nama u prvom čitanju donosi neke potpuno nove odredbe o poslovanju u ovom pomorskom, brodarskom segmentu. Nakon što je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka predstavilo Pomorski zakonik široj javnosti koje se održalo u Rijeci sredinom srpnja na brodu “Marco Polo” uslijedile su zapravo brojne stručne i medijske ocjene. Na pitanje novinara “Slobodne Dalmacije” koje je upućeno ministru Božidaru Kalmeti: “Što izdvajate kao najvažnije izmjene u pomorskom brodarstvu iz novog zakonika?”, ministar je rekao: “Mislim da njime stvaramo pretpostavku da Hrvatska konačno de facto i de iure postane pomorska zemlja”. Dok sa druge strane u “Novom listu” tog istog dana novinar piše: “Novi Pomorski zakonik donosi dobar vjetar u jedra brodara, ali se suprotno tvrdnjama ministra Kalmete ne radi o revolucionarnom zakonu”. Naravno da uvijek postoje oscilacije u izjava vodećih ljudi hrvatske Vlade i ocjena novinske javnosti. Iskreno vjerujem da su najvažnije ocjene hrvatskih gospodarstvenika iz područja brodarstva pa je tako prvi čovjek tankerske plovidbe, gospodin Ive Mustrač, nazvao zakonik našem pomorskim ustavom i povijesnim dokimentom. S druge strane direktor Lošinjske plovidbe, gospodin Zlatko Moković, kaže: “Prijedlog novog zakonika za nas brodare sigurno je značajan korak naprijed, velik je uspjeh već sama činjenica da je Vlada prihvatila većinu naših prijedloga te je to dobar iskorak za hrvatsko brodarstvo.” Za brodarske tvrtke dva najvažnija momenta u kreiranju zakonika su nova porezna regulativa i uvođenje instituta pomorske hipoteke po ugledu na anglosaksonski “Mordgade”. Petar Kragić koji je član tankerske plovidbe ujedno i predsjednik pravne komisije Mare Nostruma izjavljuje. Nije pretjerano reći da je ovaj Zakonik povijesni zaokret iz razloga jer u njemu po prvi puta pomorstvo dobiva poseban tretman
Evo hvala, gledajte sa puno stvari nisam bio zadovoljan kao gradonačelnika kada je <PARTY> bio na vlasti, međutim nije baš tako kao što ste vi rekli, rekli ste da se <PARTY> onda razmetao onda novcima kao pijani milijarder. To nije točno, gledajte makroekonomska situacija je bila puno drukčija vi znate da je bila svjetska ekonomska kriza za koju su evo neki rekli da je uopće da je Hrvatska neće osjetiti, međutim osjetila je u onom periodu tamo negdje iza 2009., 2010. pa je onda 2011. došla <PARTY>-ova vlast koja je morala brojne stvari sanirati i pripremiti možda nekakve stvari to će ozbiljni ekonomisti siguran sam priznati pripremi da bi danas Hrvatska mogla imati i određeni suficit i koristiti ova sredstva iz fondova EU, tako da vam definitivno ne stoji ta konstatacija koju ste ovdje izjavili. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Prema Konačnom prijedlogu Zakona o područjima i sjedištima prekršajnih sudova, predviđa se racionalizacija mreže prekršajnih sudova u Republici Hrvatskoj, a vezano uz strategiju reforme pravosuđa i konkretno se predlaže, odnosno ustanovljuje mreža od 63 prvostupanjskih prekršajnih sudova. U prijedlogu racionalizacije navodi se da sadašnja mreža prekršajnih sudova neučinkovita i skupa za državu. Predlagatelj nadalje navodi kriterije koji su kao objektivni kriteriji uzeti u obzir pri odluci koji sudovi će se ukinuti i pripojiti na neki drugi sud. Moram reći da je kriterij broja predmeta relativno nepouzdan i neodgovarajući, odnosno neprimjenjiv na prekršajne sudove i to iz više razloga. Naime, broj predmeta te … predmeta su potpuno neupotrebljivi kriteriji za prekršajno sudovanje, jer ne postoji jedinstveni, odnosno poseban sudski poslovnik koji bi na nedvosmislen način ustrojio jedinstven način evidentiranja spisa tijekom jedne godine. I upravo iz tih razloga događalo se da svaki sud ima svoje načine evidentiranja spisa i priliva predmeta, potpuno ga različito iskazujući u godišnjim izvješćima, a što je na kraju rezultiralo i proizvelo i neodgovarajuću sistematizaciju broja sudaca u pojedinim sudovima. Tako danas imamo situaciju gdje manji broj prekršajnih sudova ima vrlo komotnu situaciju u pogledu broja predmeta u radu, a neki sudovi jednostavno ne mogu riješiti niti polovinu zaprimljenih predmeta. I upravo zato kriterij broja sudaca u smislu da se zadržavaju oni sudovi koji imaju tri i više suca je posve nepouzdan, jer je sistematizacija radnih mjesta proizašla iz netočnih podataka o broju i prilivu predmeta. Isto tako nije točan navod iz obrazloženja konačnog prijedloga zakona da će svi novoustanovljeni sudovi, njih 63, biti sudovi sa najmanje 3 suca. Osim sudova na otocima, jer npr. Opatija i Rovinj nisu koliko je poznato otoci, a imaju manje od 3 suca, ali u tim mjestima i
Zahvaljujem kolega Križanić, mislim da je to dobra mjera i novina u zakonu, jer mislim da župan može puno brže reagirati nego samo ministarstvo. Puno manje vremena treba da se donese takova mjera. Ali to u biti nije preventiva, nego kurativa, znači tu rješavamo nešto što smo trebali riješiti već prije i kroz lovno gospodarske osnove i kroz pojačani odstrel, da se ne namnoži takva količina divljači koja čini takve velike štete. No, u svakom slučaju, mislim da je to dobro i sada samo treba vidjeti da li ta lovačka društva, udruge su sposobne na svom području izvršiti takav odstrel u kratkom roku, ako ne, onda treba vidjeti i organizaciju i ako im treba ispomoć i susjednih lovačkih udruga, ali mislim, u svakom slučaju da je to dobra novina u zakonu. Poštovani kolega Mišić, pa dio odgovora, mislim da sam dao i u prethodnoj replici, znači pozdravljam ovu novinu u zakonu, da župan može donijeti odluku o pojačanom odstrelu, znači to će biti puno brže nego kada se to tražilo do ministarstva, pa ipak taj put trajao puno duže. Nadam se, velim da će lovačke udruge to moći odraditi u što kraćem roku. A što se tiče šteta koje nastaju na cestama, tu znači, onim člankom 30. koji se preusmjerava dio sredstava i iz kojih bi se trebao stvoriti jedan fond za ovaj dio plaćanja polica osiguranja, gdje bi se pomoglo lovačkim društvima koji su tu u velikim problemima, jer štete su tu dosta velike i imaju malo sredstava, mislim da će to dijelom riješiti taj problem. A ovo bi možda u budućnosti se moglo, da se već kod, kada svaki od nas plaća registraciju vozila, da plati 10, 15 kn više i da se iz toga pokrivaju štete od divljači. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Evo čitam u ovim materijalima smanjenje za socijalnu skrb od 23 milijuna, za kulturu 21 i za branitelje 15,5. Evo sad smo na stol dobili i amandmane kolege Đakića. Slažem se potpuno gospodine Šuker s vama da to oni ne zaslužuju, ali očito da je to i neminovnost. Ali istovremeno čitam u medijima i presude. <PARTY> 30-ak milijuna, bivši predsjednik <PARTY>-a Ivo Sanader 30-ak milijuna pa prema dostupnim podacima i vaše kumče koje je sa svojim tvrtkama zavaljalo uz pomoć bivših i sadašnjih jataka u Hrvatskim šumama i Poreznoj upravi 30-ak milijuna i sve to mi se čini da je samo vrh sante leda, a da se stvari malo protresu mislim da ne bi trebali ni imati rebalans. E sad, vi ste osoba i bili ste osoba od posebnog povjerenja Ive Sanadera, ne vidim zašto ne bi bili i sad. Vi visoko kotirate u <PARTY>-u i kotirali ste i kotirate. I vi ste imali i imate i sad jedan snažan utjecaj na svoje kumče. Pa ja bih vas zamolio da vi pokušate iskoristiti taj svoj utjecaj, tu svoju snagu da pokušate to odraditi na način da nekako oni to uplate. Ne moraju ni sve uplatiti, nek barem avansiraju. Ali mislim da bi ovo vaše lamentiranje da bi bolje ga iskoristili i da bi bilo kvalitetnije kada biste kroz ovaj način dali svoj doprinos. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede gospodinu Jakovini. Ministarstvo poljoprivrede pa i još neka stalno ističu da će nam ulaskom u EU biti na raspolaganju od preko 300 milijuna eura za ruralni razvoj. Poznato je da se prethodna Vlada također hvalila uspjesima oko EU fondova međutim u konačnici je ipak objavljeno da je iskorištenost tih fondova, a konkretno IPARD-a, izuzetno mala. Zanima me što je Ministarstvo poljoprivrede dosada napravilo po pitanju olakšavanja procedure za povlačenje sredstava iz IPARD programa tj. što je konkretno poduzelo da hrvatski farmeri i tvrtke lakše dolaze do novaca iz IPARD-a? Nadalje, kako planirate pojednostaviti procedure, smanjiti ogromnu administraciju i birokraciju i količinu potrebnih papira da bi neki program uopće ušao u postupak? Moje pitanje glasi: obzirom da se datum ulaska približio zanima me da li radite na Strategiji za ruralni razvoj i jesu li vaše službe osposobljene i spremne pomoći našim poljoprivrednim proizvođačima kod izrade projekata?
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Šuker, spomenuli ste umanjenje mirovina hrvatskim braniteljima, lažne invalide, lažne branitelje. Ovim se prijedlogom još jednom potvrđuje i iskazuje odnos Vlade i države prema hrvatskim braniteljima, prema onima koji su zapravo temelj ove države. Jer ne zaboravimo da njih nije bilo, njihove žrtve, hrabrosti, ponosa vrlo vjerojatno ni mi danas ne bismo ovdje sjedili. U izvorišnim osnovama našeg Ustava kojeg u zadnje vrijeme stalno spominjemo i izazivamo stoji da osnova naše samostalne države stoji u pobjedi Hrvatskog naroda i naglašeno hrvatskih branitelja u Domovinskom ratu. Također kad smo već kod Ustava Vlada osnovu za donošenje ovakvog zakona pronalazi u članku 16. stavka 2. Ustava koji kaže da svako ograničenje prava ili slobode mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju. A valjda je zaboravila pročitati stavak 1. istog članka koji kaže da se slobode i prava mogu ograničiti kako bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi, te pravni poredak, javni moral i zdravlje. Stoga mi nikako nije jasno kako se smanjenjem mirovina braniteljima štiti pravni poredak, javni moral i zdravlje. S obzirom na te okolnosti kojih smo svi vrlo svjesni, a koje često zaboravljamo, smatram da ostvarene povlaštene mirovine hrvatskih branitelja treba poštovati jednako kao i same branitelje i njihovu žrtvu jer oni su te mirovine časno stekli. Naravno da u svakom žitu ima kukolja, pa tako postoje i oni koji su te mirovine stekli na nezakonit način i svakako je to za svaku osudu. No, upravo je ova Vlada naglašavala da će objavom registra branitelja očistiti tu situaciju, jer kako je ministar Matić jednom prilikom izjavio svaki lažni branitelj državu stoji milijun eura. Ovim se smanjenjem opet svi branitelji trpaju u isti koš i Vlada pokušava prikriti svoj neuspjeh umjesto da napokon jedan posao obavi kako treba od početka do kraja. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Kajin je kazao da je Hrvatska izuzetak u Europi po tome što ima nultu stopu PDV-a. Da kolega, Hrvatska je izuzetak i po tome što je imala uništeno cijelo gospodarstvo, što je imala rat na svojim prostorima, što je imala uništeno kompletno gospodarstvo iz rezultata iz ratnih razaranja i trebalo je uvesti nultu stopu posebno za područja od Istre pa do juga Hrvatske da i ona stanu na svoje noge i da i oni mogu se baviti djelatnošću i privređivati za život. I zato je uvedena nulta stopa. Pa ne slažem se kolega gospodin ministre da ako netko ima svoj brod i on mu služi kao smještajni potencijal da se to makar po našoj klasifikaciji to se računa da mu je to i noćenje jer nigdje drugdje ne noći nego tamo. Prema tome, vjerojatno će i on uživati diferenciranu stopu. Neće? Znači, vi tumačite da onaj koji noći u brodu on valjda ne bi smio noćiti u brodu nego.
Dakle, ovdje gospodine Grmoja postoji … Ispričavam se. Znači ovdje je njemačka vlada uputila Bundestagu na usvajanje rezoluciju o upućivanju vojnika u EUFOR znači Althea u BiH nakon 10 godina. Popratni dokument i on je obvezujući naravno i Bundestag ga je izglasao pojedinačno, znači pojedinačno, ovdje je jedan popratni dokument dakle se zove beschlussen fellung dakle koji nema izvršni karakter, on nije došao iz vlade, on je došao iz jedne, iz jedne frakcije koji je … Gospodine Raspodiću, dakle demokratske države, a vi kao demokrat je li znate da postoji izvršna vlast i postoji zakonodavna vlast. S izvršnom vlasti mi nemamo problema, dakle mi se sastajemo kao, na vijeću za vanjske poslove sa ministrom vanjskim poslovima koje se suglasila da u strateški kompas uđe naša referenca o konstitutivnoj jednakopravnosti hrvatskog naroda u BiH. To je strateški dokument od 47 stanica, a na 9 stranici je upravo ta referenca. Također i savezni kancelar Scholz je toga mišljenja. Prema tome, govorim vam o preporuka, preporukama zakonodavne vlasti. Sada da se izvršna vlast mijenja, miješa u dakle zakonodavnu vlast. Međutim postoji parlamentarna diplomacija. U što ste se vi uključili, jeste vi tamo našli nekog svoga ovaj sugovornika kojem ste mogli ovaj uputiti, jeste uputili neko pismo, nazvali nekoga, telefonski rad ili bilo šta drugo. Prema tome ja vam govorim o tome da ovo nema nikakav učinak poznavajući odnose.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Stazić je vrlo gorljivo i dramatično govorio o kupovini pa ja bih ga upozorila da i u njegovom dvorištu ima kupovine i da bi se najprije trebao osvrnuti na svoje dvorište. Međutim, kako on misli da u njegovom dvorištu sve štima, ja ću ga upozoriti samo na jedan primjer kojeg jako dobro poznajemo u mojoj općini gdje čelnik njegove stranke najprije mora kupiti listu s kojom bi išao na izbore, jer nema niti jednog člana osim sebe u cijeloj općini, pa kupi ugostitelja kod koga će jesti, pa kupi ljude kojima će djecu zaposliti pa na taj način kupi i njihove birače, pa kupi cijeli nogometni jer stavi i čelnika na listu da bi mogli za njega glasovati. Pa da bi kupio biračko tijelo daje stipendije studentima bez ikakvog kriterija, bez pravilnika, bez ikakvih pravila, pa bilo jesu li redovni studenti, jesu li vanredni studentu, jesu li dvojkaši, jesu li petičari, nema veza svima će on dati, pa nisu mu čačini novci. Pa kupuje umirovljenike, pa im daje svake godine pred Božić novce, pa kupuje sve koga god može kupiti da bi se stavio na čelno mjesto u općini. Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Cijelo izlaganje gospodina Stazića ustvari je jedna netočna i pogrešna teza i tvrdnja a ja ću samo citirati ga da građani nemaju gotovo nikakvo povjerenje u politiku jer politika je svojevrsna prostitucija. Mislim da to uopće nije točno, mi u <PARTY>-u smatramo da je politika časna stvar i da se može kroz politiku i da je to dužnost političara služiti svom narodu. Ali mora ga upozoriti da ne mogu dijeliti nama lekcije iz Hrvatske demokratske zajednice kad vi sam, kad je riječ o … na lokalnoj razini ne poštivate rezultate izbora pa imate sada slučajeve ponavljanja itd. Prema tome, da vi govorite o pravilima demokracije, to ne može stajati jer kažem ne priznajete rezultate u svojoj vlastitoj stranci. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo kolega Pupovac, očitovala bi se na dio vašeg izlaganja u kojem ste isto govorili o izjednačavanju učinkovitosti rada, kao što ste vi rekli, zamjenika odvjetnika na županijskoj i općinskoj razini. Naravno da glavni državni odvjetnik može i mora na koncu konca, to sam i u izvješću o radu državnog odvjetništva govorila, voditi računa da je ta učinkovitost podjednaka i a nema velikih diskrepancija u tome, ali jedini instrument koji on u tome ima to je u onom nadzoru i u pokretanju eventualno stegovnih postupaka protiv županijskih i općinskih državnih odvjetnika. Jer općinski i županijski državni odvjetnici nisu njegovi zamjenici i županijski i općinske državne odvjetnike bira Državno odvjetničko vijeće. Dakle, jedini instrument koji glavni državni odvjetnik prema njihovom radu ima je da ih nadzire u radu i eventualno predlaže stegovne mjere protiv onih općinskih i županijskih državnih odvjetnika koji nesavjesno obavljaju svoju dužnost. Hvala lijepa.
Hvala poštovani saborski zastupniče. Kao što dobro znamo i Viktor Lenac i sva druga brodogradilišta ili brodogradnja u cjelini je jedna od strateških grana industrije u Hrvatskoj i interesa Hrvatskog gospodarstva pa time i u interesu Hrvatske vlade. Viktor Lenac je sada u stečaju, dakle on je van rekao bih nadležnosti Ministarstva gospodarstva u ovoj situaciji ali problematika i problemi koji jesu i u Viktor Lencu i u brodogradnji nisu jasno van naše nadležnosti i po tom pitanju dobio je nalog i zaduženje državni tajnik gospodin Vranković, u Ministarstvu gospodarstva, za pripremiti jednu cjelovitu informaciju i izvješće zajedno sa brodogradnjom, Institutom i svima nadležnima i tu ćemo informaciju pripremiti i predati Vladi na jednoj od prvih narednih sjednica koje jesu.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Evo, navršava 30 godina od kada je 1976. Park prirode dobio status parka prirode, a uže područje statusa, status specijalnog zoološkog rezervata. Devet godina prije toga. '67. godine, Kopački rit zakonom je proglašen upravljanim prirodnim rezervatom, a 1997. godine uredbom Vlade Republike Hrvatske utemeljena je Javna ustanova Park prirode Kopački rit. Iz rasprava su naznačeni problemi Kopačkog rita. Problemi su prije svega u miniranosti ovog područja, problemi su u tome što Republika Hrvatska nije još uvijek nije ostvarila suverenitet nad cijelim područjem koje zauzima Kopački rit, pri tome mislim na lijevu obalu Dunava. To je površina od 4 tisuće i 500 hektara. Bilo je rasprava vezano za raniji prijedlog nacionalnog parka i po mom mišljenju izrečene su zapravo određene suprotnosti. Naime, u nacionalni, zaštita, razina zaštite nacionalnog parka ne dopušta gospodarenje u nacionalnom parku. U sadašnjem statusu kakav ima Kopački rit, kao park prirode, gospodarenje je dopušteno. A ja bih podsjetio da se gospodarenje odvija kroz gospodarenje šumama, ne radi se o sječi šuma kako se moglo o čistoj sječi šuma. Radi se upravo o gospodarenju, naravno i o sječi, bolje rečeno o prorjeđivanju šume. A kada govorimo o gospodarenju tada treba naglasiti da se sa ovog područja, ali i sječom korištenjem euroameričkih topola koje nisu autohtono drveće, odnosno koje nije, predstavlja alohtono drvo i ono se koristi u Kombinatu Belišće. Dalje, koristi od lova. U 2004. godini u Kopačkom ritu je ostvaren prihod od 3 milijuna kuna. U 2005. godini blizu 4 milijuna kuna. Pri tome, ono što je izuzetno važno da lov nije sveden samo na lov na divljač, nego i na uzgoj divljači i skrb o divljači. Tako je prigodom inventure '99. godine Park prirode Kopački rit imao 500 jelena, 500 grla poznatog baranjskog jelena. 4, odnosno 5 godina kasnije 2004. na ovom području je bilo tisuću i 500 grla jelene, s tim da moram napomenuti i odnos muš
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Klub <PARTY>-a i <PARTY>-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Kao što smo čuli iz uvodnog obrazloženja od državnog tajnika, radi se o zakonu koji se u potpunosti usklađuje sa obvezama koje smo preuzeli, a da bismo zatvorili poglavlje 11 i nešto što želimo posebno naglasiti, a to je da je Vlada preuzela obvezu prema Zakonu o poljoprivredi donijeti jedan vrlo važan dokument i to na 5 godina, a koji se zove Nacionalni program za poljoprivredu i ruralni razvoj. vrijeme isteklo, godinu dana prošlo. Vrijeme je za Vladu isteklo, ali godinu dana je prošlo. Vlada to nije napravila. Vlada nije donijela Nacionalni plan za poljoprivredu i ruralni razvoj i mi ne znamo koji je naš Nacionalni program za poljoprivredu i ruralni razvoj. mi to ne znamo. Da li itko od vas to zna? Ja sam danas na Odboru na matičnom odboru pitao državnog tajnika možda ima radnu verziju. Mi u klubu <PARTY>-e osuđujemo, doslovce osuđujemo ovakav postupak Vlade konkretno na ovom primjeru, a to da je jedan vrlo važan dokument, dokument koji ne rješava ali daje prostor, otvara prostor, usmjerava prostor poljoprivrede kao gospodarskog sektora, a posebno onaj dio koji se zove ruralni razvoj. Iz Europskog fonda iz onog drugog stupa zajedničke europske poljoprivrede politike, ruralni razvoj ima posebno područje. Sredstva koja su nam otvorena kao mogućnost za ruralni razvoj su na nivou 200 milijuna eura u 2012. pa se onda povećavaju 240, 60 u 2013. i 300 i nešto u 2014. pa narednih deset godina. Strategije nacionalnog programa slijedom ove strategije temeljem dokumenta da bismo uopće mogli to koristiti, a također i temeljni dokumenat da bi jedinice lokalne i regionalne uprave o čemu smo u prethodnim točkama razgovarali na svom prostoru mogao raditi svoje razvojne strategije. Prema tome, mi u klubu <PARTY>-a i <PARTY>-a upozoravamo Vladu na obvezu koju je preuzela od Zakona za poljoprivredu tim v
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice, poštovani kolege. Osobe s invaliditetom su u današnje vrijeme nažalost primorene svoje tužne ugrožavajuće obiteljske okolnosti podijeliti u medijima kako bi zaštitili sebe i svoje obitelji. Majke sa svojom djecom izlaze u javnost izlažući sebe, svoju obitelj, djecu javnosti kako bi zatražila prava koja su zajamčena ustavom za koje smo se obvezali štiti kao socijalna država. Sinoć se u domu osobe s invaliditetom bivše saborske zastupnice Vesne Škulić dogodio ugrožavajući događaj po njen život i zdravlje. Pozivamo sve nadležne službe da u ovom slučaju poduzmu sve, ali da se omogući njoj i nažalost drugim žrtvama koje prolaze isto psihološka podrška i zaštita kako se takve situacije više nikome ne dogode. Nažalost zbog svoje ranjivosti osobe s invaliditetom su često žrtve prijevara, a država nije stvorila sustavnu podršku kako bi se ove situacije što manje događale. Osobna asistencija nije sustavno riješena, svega 7.446 osoba s invaliditetom ima neku od oblika pomoći u vidu osobne asistencije što nije dovoljno ako usporedimo sa najmanje potencijalno 30.000 korisnika. Uslugu osobnog asistenta tumača znakovnog jezika te videćih pratitelja mogu ostvariti osobe s najtežim invaliditetom starije od 18 godina sa utvrđenim 4. odnosno potencijalno i 3. stupnjem oštećenja funkcionalnih sposobnosti. Njihova je uloga u životima osoba s invaliditetom vrlo važna te osim pomoći u obavljanju osnovnih fizičkih radnji, održavanju higijene, kućanstva, prehrane pomažu i njihovoj mobilnosti i uključenosti u život zajednice i sve to u četiri sata dnevno osim nedjeljom i praznikom. Takav oblik pomoći je nedostatan te nerijetko osobe s invaliditetom moraju dodatno angažirati i plaćati osobe koje im pomažu po isteku tih četiri ili osam sati na koje imaju pravo na osobnog asistenta. Nažalost, osim financijskih barijera za osobe s invaliditetom u organizaciji dodatnih usluga tu je i pitanje povjerenja i kompetentnosti prema osobama koje
Hvala. Evo kao što je kolegica Selak Raspudić pričala o sramotnom odnosu Ministarstva kulture prema jednoj tako važnoj obljetnici Judite i Marka Marulića takav je odnose i prema Dioklecijanovoj palači i podrumima kao jednom od najznačajnijih resursa grada Splita, nezaobilaznoj točki u sklopu turističke posjete Dioklecijanovoj palači i povijesnoj jezgri grada Splita. Najavljuje se stalno nekakva priprema strateškog projekta, to do sada nije dalo rezultata, instalacije su dotrajale, česte su poplave, curenje vode kroz svodove čiji dijelovi mjestimično otpadaju te dominira opći dojam zapuštenosti i nebrige. Znači mi smo predložili da se osiguraju financijska sredstva za sanaciju, ali evo Ministarstvo kulture za to nažalost nema sluha i evo ne znam što možemo napraviti uopće da bi iti jedan naš amandman bio prihvaćen. Vjerojatno je ovo samo pokazatelj te neskrivene mržnje kojoj svjedočimo i posljednjih dana na društvenim mrežama <PARTY>-a gdje se mene spominje više nego Franju Tuđmana. Ne čudi me da me se spominje više nego Andreja Plenkovića budući da je Andrej Plenković zalutao u <PARTY>, ali evo čudi me da me se spominje više nego Franju Tuđmana i ovi odbijanje ovih svih amandmana su zapravo pokazatelj tog jednog odnosa da vi niti jedan od amandmana koje smo mi predložili, a gotovo ih je 200 niste u stanju prihvatiti, dakle koji idu korist zaštite naše kulturne baštine, infrastrukture naših građana dakle vi to sve odbijate. Hvala. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem, gospođo dopredsjednice. Vrlo kratko bih se osvrnula naravno podržavajući ovo Izvješće sa nekoliko da tako kažem područja koja iz ovog Izvješća mislim da trebamo kao zastupnici posebno pocrtati jer ovo Izvješće naravno vidim kao da tako kažem strpljivo nastojanje gospodina pučkog pravobranitelja da etablira tu funkciju i svoj posao u društvu ali vidim i kao obradu pojedinačnih slučajeva koji ukazuju na određene pojave koje nas kao zastupnike ne bi smjelo ostaviti ravnodušnima i trebali bi nas nagnati da djelujemo u nekoliko smjerova. Prvo naravno da glasujući ovdje o zakonima inzistiramo da oni budu sasma kratki i jasni, prilagodljivi onima na koje se odnose i da ne ostavljaju mogućnost različitih tumačenja pa i provedbi. Samim time se stvara jedna kasta u birokraciji povlaštenih tumača zakona. Time se otvara mogućnost veće korupcije i nažalost teško se onda ostvaruju zakonom zagarantirana prava a iz ovog Izvješća je vidljivo da najveći problemi u principu nastaju kad neka prava ljudima zakonski omogućite a ne mogu ih u stvarnosti konzumirati i tu nastaje ta diskrepancija gdje onda ljudi koristeći sustav ne mogu u definiciji doći niti do svoje imovine niti do svojih nekih drugih nematerijalnih prava. Dakle, po ovome ispada da zbog povećanog izvješća se može po meni vidjeti da se i kumuliranjem problema koji nisu rješavani konkretno najviše u pravosuđu ali i jačanjem sviješću ljudi da se za svoja prava trebaju boriti dok ne iscrpe sva moguća sredstva jednostavno te primjedbe i ti prigovori mogu shvatiti kao očajnički vapaji ljudi koji zbog različitih razloga su u lošijoj situaciji možda od većine stanovništva jer po onome što odavde proizlazi to su ljudi slabijeg imovinskog stanja možda nešto nižeg obrazovanja i vjerojatno neriješenih svih onih egzistencijalnih pitanja. I da ne bi bilo po onome da mi kao zastupnici "sit gladnom ne vjeruje" pretpostavljam da bismo trebali senzibilizirati sebe a onda i javnost na čovjeka. Dakle, i ovo društvo a i nama polit
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zračnom prometu. Odmah u uvodu klub <PARTY>-a će podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. On istina ne donosi nikakve velike izmjene, odnosno radi se o još jednom usklađivanju sa pravnom stečevinom EU. Ali barem su u javnoj raspravi, odnosno na žalost neposredno nakon nje otvorena neka pitanja koja opterećuju daljnji razvoj civilnog zrakoplovstva posebice u sportskom i rekreativnom zrakoplovstvu i koja će bez sumnje trebati rješavati, ali o tome nešto više kasnije. Zakonom o zračnom prometu propisana su područja primjene zakona, definicije, tijela nadležna za civilno zrakoplovstvo, zračni promet, aerodromi, upis u hrvatski registar civilnih zrakoplova, sigurnost zračnog prometa, upravljanje zračnim prometom, nesreće, ozbiljne nezgode i nezgode zrakoplova, događaji povezani sa sigurnošću i potraga i spašavanje zrakoplova, zaštita civilnog zračnog prometa, zaštita okoliša, nadzor, sigurnost i upravni nadzor te ovlasti za donošenje provedbenih propisa, prekršajne odredbe i prijelazne i završne odredbe. Ovim zakonom započeto je i usklađivanje sa velikim brojem propisa EU ključno za provođenje i završetak predpristupnih pregovora sa EU za poglavlje 14. – Promet. Međutim, stupanjem u punopravno članstvo EU za Republiku Hrvatsku su odredbe Uredbe EU u potpunosti obvezujuće i izravno primjenjive, te je slijedom toga i Zakona o zračnom prometu potrebno brisati onaj dio kojim je preuzet normativni sadržaj odnosnih uredbi EU. Stoga predloženim izmjenama zakona izmijenjene su odredbe članka kojima je bilo propisano radno vrijeme, vrijeme leta i odmora članova posade zrakoplova jer je to područje uređeno propisima EU, a tamo gdje to nije regulirano propisima EU omogućeno je donošenje posebnog nacionalnog propisa na temelju Zakona o zračnom prometu. Predloženim izmjenama brisane su odredbe koje su već sadr
Gospodine predsjedniče, državne tajniče, gospođe i gospodo zastupnici. Nevjerojatno je da u ovoj našoj državi o lokalnoj samoupravi i o svim bitnim pitanjima koji se tiču lokalne samouprave raspravljamo uvijek i samo prije lokalnih izbora. I možda bismo još to i mogli prihvatiti da ta rasprava počne godinu dana ili možda 6 mjeseci prije nego dolaze na red redovne lokalni izbori. Međutim, i tijekom mandatnog razdoblja bivšega saziva Sabora raspravljali smo o tome čini mi se u ožujku ili travnju 2001. godine, dakle mjesec dana prije nego što su se održali lokalni izbori. I sada evo mjesec i pol dana prije nego se održavaju lokalni izbori raspravljat ćemo o paketu zakona koji zapravo uređuju to područje koje reguliraju načine izbora. Jedna država koja ima 4,5 milijuna stanovnika i koja je ljudstvom veličine jednoga Berlina, a danas podsjetit ću vas javne službe, državne službe ne postoje radi teritorija, nego postoje radi građana, doista je nevjerojatno da jedna takva država evo u 13 godina raspravlja sporadično, uzgredice, pa rekao bih više i kao jednostavnu ovako usput pripremu za lokalne izbore, o jednom zapravo od najbitnijih pitanja razvitka demokracije, to je pitanje lokalne demokracije. Mi možemo imati ne znam ako izgrađene demokrate na čelu države, mi možemo imati Sokrate i Platone, možemo imati najveće demokrate i najveće teoretičare politike na čelu države. Mi možemo imati i sjajne institucije, mi možemo razviti ne znam kakve sve sustave zaštićivanja demokratskih prava, gospođe i gospodo, ali pravog razvitka demokracije nema bez jačanja lokalne demokracije. Lokalna demokracija i razvitak lokalne demokracije koje naravno pospješuje onda i razvitak građanskoga društva jesu condicio sine qua non demokratskog napretka u bilo kojoj državi. I države koje danas nazivamo najdemokratičnijima poput Skandinavskih, imale su barem tri ili četiri jake reforme lokalne samouprave u proteklih 20-tak godina. Što smo napravili mi? Mi o tome raspravljamo evo ovako prije izbora,
Gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege. Klub <PARTY>-a i <PARTY>-a u svakom slučaju će podržati izgradnju ovih 30 km autoceste, znači podržati će, normalno u svakom slučaju potpisivanja ugovora o zajmu jer to je preduvjet za razvoj Slavonije, ne stoga što bi taj koridor koji je ovih 30 kilometara što je ostalo, to ustvari Hrvatskoj ne znači puno jer tih 30 kilometara ne povezuju u Hrvatskoj gotovo ništa jer zadnji grad na toj auto-cesti kojeg Hrvatska tamo ima je Županja. I iza Županje prema Srbiji iskreno rečeno mi nemamo nekakve velike potrebe za povezivanjem. Međutim kad se ta auto-cesta pogleda kao dio paneuropskih koridora pa od ona 4 koridora koji prolaze kroz Hrvatsku, jedan od njih je u svakom slučaju i taj koridor 10 koji povezuje Munchen, Ljubljanu, Zagreb, Beograd, Solun i Atenu. I kad se pogleda u tom, u tom značaju ta naša auto-cesta onda u svakom slučaju taj dio od 30 kilometara koji je još ostao treba biti izgrađen. Međutim šta bi htio ovdje istaći? Isto tako kako krećemo u ovih 30 kilometara ja se nadam da će i onaj koridor PC koji je žila kucavica Slavonije uskoro biti na sličan način ili mi ćemo vjerojatno u Parlamentu imati vrlo brzo priliku usvojiti nešto slično što bi trebalo odrediti financiranje auto-ceste koja bi povezala Ploče-<PARTY>ar-Sarajevo-Osijek i Budimpeštu što mi u Slavoniji smatramo da će biti žila kucavica i pokretač razvoja Slavonije. Nadam se da će evo i gospodin Glavaš kaže da hoće, znači vjerujem da će i on angažirajući se u svojoj stranci pomoći da što prije donesemo nešto slično i za taj koridor. Zbog toga u svakom slučaju <PARTY> i <PARTY> će podržati, podržati ovaj Prijedlog zakona i zbog toga mi ćemo glasovati za ovo. Ja mislim da me gospodin, kolega Klem nije dobro razumio. Ja sam rekao da interes Hrvatske u ovom trenutku nije izgradnja te auto-ceste međutim ako se pogleda nju kao dio paneuropskog koridora onda u svakom slučaju je. A svaka cesta povezuje gradove, znači povezuje naseljena mjesta. Mi naseljena m
Gospodine dopredsjedniče, gospodine glavni tajniče akademije, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora razmotrio je na 23. sjednici 31. svibnja i 1. lipnja ove godine Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2005. godini sažetak, jer … opsežna. Odbor je pitanje raspravio kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnijeli su predstavnici predlagatelja, odnosno podnositelji izvješća i sam predsjednik Hrvatske akademije, akademik Moguš. Predstavnik Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa upoznao je sudionike sjednice sa sadržajem povoljnog mišljenja o izvješću o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2005. godini, odnosno o radu akademije u izvještajnom razdoblju. Sudionici rasprave suglasili su se prije svega sa okolnošću da se nedavne nesuglasice nastale u povodu izbora novih članova akademije koje su javnosti medijski predočene neprikladan, nepotpun a ponekad i karikaturalan način, ne odnose na razdoblje relevantno za ovo izvješće pa se i ne treba odražavati na ocjenu rada akademije u 2005. godini. Dakle mi razgovaramo o izvješću za 2005. godinu, događaj o kojemu je riječ, dogodio se 2006. godine. Taj se rad na temelju izvješća za 2005. godinu ocijenio općenito povoljnim, korisnim i usklađenim sa zakonskim i statutarnim određenjem akademije pa se izvješće može prihvatiti. U programskom dijelu postignuti su uspjesi u vidu izdavačke djelatnosti znanstvenih skupova, izvedbi istraživačkih projekata, uspjesi kako s obzirom na broj obuhvaćenih područja tako i obzirom na neke dostignute rezultate, među njima sa posebnom pažnjom treba pozdraviti nastavak objavljivanje istraživačko-izdavačkog projekta Hrvatska i Europa. Prihvatljiva je i financijska strana izvješća promatrana u prvom redu u svijetlu programskih dostignuća. Članovi odbora i ostali sudionici prihvaćaju informaciju predstavnika podnositelja izvješća i Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa prema kojima nije bilo financijskih neurednost
Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolege i kolegice zastupnici. Danas raspravljamo o prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim cestama. Javna cesta je dobro od interesa za RH u općoj uporabi, a na javnim cestama se ne može stjecati pravo vlasništva niti druga stvarna prava po bilo kojoj osnovi. Sukladno tome i nekretnine koje se izvlašćuju radi građenja, rekonstrukcije o održavanja javnih cesta postoji opće dobro od interesa za RH. Najvažniji pravni učinak proglašenja javnih cesta proglašenja općim dobro je isključenje javne ceste iz općeg vlasničko pravnog režima, a time i iz mogućnosti da se na njima po bilo kojoj osnovi kao što su npr. pravni posao, zakon, odluke suda ili druge nadležne vlasti stječu vlasništvo i ograničena stvarna prava. Zbog toga se na javnim cestama ne može provoditi niti ovrha, na njima se ne mogu osnovati prisilna založna prava u postupcima osiguranja, a javne ceste ne ulaze u imovinu osoba koje su po zakonu njima ovlaštene upravljati. Navedeno osigurava i posebnu zaštitu javnih cesta kao dobra od interesa za RH. Javna cesta upisuje se u zemljišne knjige na temelju pravomoćne uporabne dozvole kao javno dobro u općoj uporabi i kao neotuđivo vlasništvo RH s pravom upravljanja Hrvatskih autocesta d.o.o. na autocesti, Hrvatskih cesta d.o.o. na državnoj cesti, županijskih uprava za ceste na županijskoj i lokalnoj cesti, te Upravno tijelo Grada Zagreba koje upravlja javnom cestom. Javne ceste u smislu ovog zakona jesu ceste koje se ovisno o njihovom društvenom, prometnom i gospodarskom značenju razvrstavaju u jednu od sljedeće 4 skupine. Autoceste, državne ceste, županijske ceste i lokalne ceste. Iste se razvrstavaju na temelju mjerila koje donosi RH, a akt o razvrstavanju javnih cesta kojim se određuju autoceste, državne, županijske i lokalne ceste i njihovo označavanje donosi ministar nadležan za promet i objavljuje u Narodnim novinama. Da bi se javnim cestama moglo kvalitetno upravljati, graditi
Hvala. Ovdje je riječ o nasilju. Nije nikakva tajna da je čovjek nasilno biće, nije nikakva tajna da je cijela novovijekovna povijest se ustvari može definirati i kao povijest napretka u razvoju najrazličitijih metoda i primjena metoda nasilja. Na žalost djeca su česta meta takvog nasilja i moramo priznati i sebi da i u Hrvatskoj postoji kultura nasilja, da ona caruje kod nas i da je fizičko kažnjavanje djece dio toga. Naše narodne mudrolije poput "batina je izašla iz raja", "tko se voli, taj se tuče" itd., stvara jedan kulturološki okvir unutar kojeg je izbijati dite nemoćno posao čin manifestacije tobožnje ljubavi i vođenja brige kućnog Ramba ili nasilnika ili manijaka o tobožnjem jeli psihičkom zdravlju svoje djece. Kolegica je spomenula seksualno nasilje. Prije svega sam se radi toga javio na ovu repliku, zbog toga što smatram da je to jedna od najgorih ako ne i najgora vrsta nasilja koju bi trebalo izjednačiti sa najtežim krvnim deliktima. Osobno ne bih imao ništa protiv da zapriječena kazna bude doživotna robija, koja inače ne postoji u našem zakoniku, mislim da je treba uvesti. Da takve osobe moraju biti na egzemplarno kažnjen, na takav način kažnjene da nikome ne padne na pamet da vrši takvu vrstu nasilja. Zaista puni smo priča o terorizmu, o prijetnji globalnog terorizma. Ja postavljam pitanje retoričko svima nama. Što je sa kućnim terorizmom? Što je sa kućnim teroristima i žrtvama toga terorizma? Možda su brojnije nego žrtve tog globalnog terorizma, a tu svakako ubrajam i djecu i onu sivu zonu o kojoj ne želimo, nećemo i čini mi se pričati, a i prikrivamo često to.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Lesar, s obzirom da ste često ovdje u sabornici provlači pitanje stradalnika HVO-a u međudržavnom sporazumu Republike Hrvatske, i Bosne i Hercegovine, a i vi ste dotakli to pitanje, onda mislim da je potrebno kazati sljedeće. Prije svega sve do jedan pripadnih HVO-a je na svoj način jednako Hrvatski branitelj, kao i ovaj Hrvatski branitelj ovdje, radi toga što se također suprotstavio, možda u nekoj razlici u vremenu, jednakoj srpskoj agresiji na hrvatski narod u Bosni i Hercegovini, kao što i Hrvatskoj branitelji u Republici Hrvatskoj. S druge strane treba znati da je veliki broj tih ljudi, dakle tih branitelja istodobno, ja bih rekao zajedno sa hrvatskim narodom u Hrvatskoj branio i Republiku Hrvatsku i iz mog malog Tomislav grada sjećam se da je prije rata i neposredno pred sami rat, oko 400 ljudi dragovoljno otišlo na ratište. Dakle, na početku samog rata, dakle to je jedna cijela bojna. E sada kada su u pitanju ove brojke o kojima se puno govori. Žalosno je čitati u hrvatskim medijima da i dalje branitelji Hrvatskog vijeća obrane se koriste kao jedan razdor, kao sjeme razdora u hrvatskoj javnosti, pa se prepuhivaju i napuhavaju brojke, dakle novčani iznosi koji se daju za ne znam ni ja za te stradalnike, pa se spominju cifre čak od 800 milijuna, milijarda, Bog te pita koliko. Međutim, točan iznos je slijedeći. Dakle, za 5 tisuća 790 korisnika što invalidskih mirovina, što obiteljskih mirovina iznos ukupan u razdoblju od siječnja do rujna je 162 milijuna 680 tisuća kuna. Dakle, on nije veći od ovog iznosa. S druge strane, nitko nije mogao predvidjeti točno koliko će biti tih branitelja, nitko. Dakle, koliko će biti baš ranjenih i koliko će biti poginulih jer je isključivo međudržavni sporazum pokrivao ranjene i poginule. A s druge strane, iznos također je bilo gotovo nemoguće predvidjeti jer on dakako nije predviđao povećanje mirovina itd. koja su se događala zajedno na razini cijele braniteljske populaci
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, uvaženi zamjeniče sa suradnikom. Pa sukus svih dosadašnjih rasprava normalno na ovu temu bi se mogao svesti, pardon, bi se mogao svesti na to da Nacionalna strategija je potrebna. I što mi je izuzetno drago što su i članovi vladajuće kukuriku koalicije podržali i onaj drugi dio a to je da ovaj materijal treba ići na doradu, da ovo nije materijal koji treba usvojiti u ovakvom obliku. Ima ozbiljnih primjedbi na njega i od strane članova <PARTY>-a koji su do sada govorili, normalno i od zastupnika iz drugih oporbenih stranaka. Nacionalna strategija je dokumenat koji je u svakom slučaju potreban. To je najviši dokumenat, to je nešto što bi trebalo biti temelj svega. Međutim, što reći o nacionalnom dokumentu u kojem se citiraju definicije iz wikipedije a zanemaruju se stručne definicije. Tako se u ovoj strategiji ne mogu to jednostavno ne spomenut, ali to je jednostavno, to dovoljno će vjerojatno dočarat svima kako i na koji način je rađen jedan ovakav dokument koji bi morao biti jedan od najbitnijih dokumenata. U ovoj strategiji požar se definira kao stihijsko kretanje vatre po nekoj površini. To je definicija koja je prepisana iz Wikipedije. Stručna definicija požara glasi: požar je svako nekontrolirano gorenje u prostoru koje svojim djelovanje izaziva materijalnu štetu te ugrožava život i zdravlja ljudi i životinja. Zatim se ovdje konstatira da požar pripada u prirodne katastrofe. Što je sa požarima objekata, pogona, vozila, aviona, brodova itd. Ispada da ti požari ne ulaze u ovu kategoriju. Navodi se dalje da je za nastanak požara potrebna određena temperatura, tlak i kisik. Vjerojatno se mislilo na gorenje jer ovo je definicija gorenja, a ne požara. Požar je svako nekontrolirano gorenje. Zatim postoji još nešto što se ovdje definira kao recimo požari otvorenog prostora. Ma ne gori prostor već gori raslinje na otvorenom prostoru. Tako da masa tih stvari je stvarno neprimjerena ovako ozbiljnom dokumentu i mislim da bi ovaj dokum
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo ministrice, kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava Konačni prijedlog Zakona o prodaji stanova namijenjenih za nadstojnike stambene zgrade. Ovim Zakonom uređuju se uvjeti i način prodaje stanova namijenjenih za nadstojnika stambene zgrade, zajedno sa zajedničkim dijelovima i uređajima zgrade, s pripadajućim dijelom zemljišta, te način određivanja cijene stana. Odredbe ovog Zakona odnose se i na prodaju stanova koji su nastali prenamjenom zajedničkih prostorija u stambenoj zgradi. Temeljem ovog Zakona pravo na kupnju stana ima osoba koja je do 5. studenog 96. godine na temelju valjane pravne osnove uselila u stan namijenjen za nadstojnika stambene zgrade i u njemu stalno stanuje, te osoba koja je do 19. lipnja 1991. godine o svom trošku uz suglasnost tadašnjih stanara, odnosno skupa stanara ili bivše mjesne zajednice provela prenamjenu zajedničkih prostorija u stambenoj zgradi u društvenom vlasništvu u stan za potrebe vlastitog stanovanja i u njemu stalno stanuje. Naime odredbom Zakona o najmu stanova određeno je da se osobe koje na temelju valjane pravne osobe koriste stan namijenjen za nadstojnika ne mogu iseliti do donošenja posebnog propisa. Međutim, ovim rješenjem nije trajno riješen pravni položaj osoba koje se koriste nadstojničkim stanovima, ali nije trajno riješeno niti pitanje samog nadstojničkog stana. Naime, Zakonom o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo kod prodaje konkretnog stana osobi koja taj stan koristi s naslova stečenog stanarskog prava u cijenu stana ulazi pored ostalih elemenata vrijednost korisne površine i sporednog dijela, ali i vrijednost zajedničkih dijelova i uređaja zgrade. Međutim, bodovna lista nije sadržavala bodovanje nadstojničkog stana kao element povećanja vrijednosti stana, a istodobno stan namijenjen za nadstojnika zgrade također je bodovan kao posebni dio zgrade za potrebe određivanja visine stanarine koju je plaćao nadstojnik zgrade SIZ-u
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Odbor za poljoprivredu i šumarstvo raspravio je na 45. sjednici održanoj 14. studenoga Konačni prijedlog Zakona o zaštiti životinja. Odbor je raspravio ovaj zakon u svojstvu matičnog tijela. Nakon uvodnog obrazloženja predstavnika predlagatelja, odbor je u sveobuhvatnoj raspravi u kojoj su sudjelovali i predstavnici Udruge prijatelji životinja, te Hrvatske krznarske udruge podržao donošenje navedenog zakona. Predstavnik Udruge prijatelj životinja istaknuo je da iako je predlagatelj u konačni prijedlog zakona ugradio veliki dio primjedaba udruge, neke odredbe su ipak ostale nedorečene te zbog toga otvaraju mogućnost različitih interpretacija. To se u prvom redu odnosi na brisanje odredbe kojom je bilo propisano da omamljivanje i klanje životinja u domaćinstvu obavljaju osposobljene osobe. Na sjednici nazočni predstavnici Hrvatske krznarske udruge su pak izrazili nezadovoljstvo sa pojedinim rješenjima navedena u zakonu. Naime upozorili su da će zabrana uzgoja životinja zbog proizvodnje krzna, pa i odgoda primjene te odredbe do 2017. godine ugroziti poduzetnike i njihove obitelji koje se s tim poslom bave egzistencijalno, tim više što takvu zabranu imaju jedino Velika Britanija i Austrija u Europskoj uniji. U daljnjoj raspravi članovi odbora su ukazali na neka otvorena pitanja koja se ovim zakonom nisu do kraja riješena. Tako je skrenuta pozornost da poduzetnike koji se bave uzgojem životinje za proizvodnju krzna u slučaju zakona i propisane zabrane obavljanja te djelatnosti treba na odgovarajući način obeštetiti. Većina članova odbora drži neutemeljenom odredbu članka 32. stavak 4. prema kojoj voditelj nastambe za životinje pa i njihovi zamjenici mogu biti jedino veterinari. Ovi tim više što jest stavak 1. istog članka određeno da se pokuse na životinjama mogu obavljati osobe drugih struka. S tim iznesenog prijedlog je odbora da podnese amandman kojim bi se brisao stavak 4. članak 32. P
Zahvaljujem. I na onom prethodnom pitanju koje je postavila uvažena zastupnica ja sam rekao da se program održavanja izgradnje javnih cesta u Republici Hrvatskoj koji je usvojila ova Vlada održava planiranom dinamikom i da se radovi završavaju čak i puno prije roka kao što je to i slučaj ovdje kad je u pitanju ova dionica auto-ceste od Županje do Lipovca. Naime ovih zadnjih 30 kilometara na koridoru 10 auto-ceste koja kroz Hrvatsku prolazi od granice sa Slovenijom pa do granice sa Srbijom, dakle njihov, završetak tih radova bio je planiran za 22.9. ovog mjeseca ove godine. A taj dio auto-ceste će biti pušten u promet prije sezone dakle bit će pušten u promet 30. lipnja što znači da je taj dio auto-ceste završen skoro 3 mjeseca prije nego što je to bilo za, planirano rokovima. Tako da će evo od kraja ovog tjedna a uoči i glavne turističke sezone na tom koridoru koji je inače jako opterećen imat ćemo jednu situaciju da ćemo doista cijeli taj koridorski potez auto-ceste od granice sa Srbijom do granice sa Slovenijom imati dakle u potpunosti izgrađen i to kao što sam rekao skoro tri mjeseca prije roka.