EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče s obzirom da dolazim iz Grada Osijeka ne moram posebno napominjati što koridor 5C znači za istok Hrvatske što bolja povezanost, kakvu perspektivu otvara za nas na istoku Hrvatske. Spominjali ste dvije dionice 5C. To je od mosta Halasica do Belog Manastira dužine 17 i pol kilometara te od Belog Manastira do mađarske granice od dužine 5 kilometara. Ono što mene zanima je kada bi se mogla dogovoriti odnosno kada će biti provedena autocesta u punom profilu do mađarske granice? Hvala vam. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Vjerujem da neće biti iznenađenje ako odmah na početku svoga izlaganja naglasim da ću kao Osječanin i saborski zastupnik koji dolazi iz IV. Izborne jedinice s osobitim zadovoljstvom podržati Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje dijela projekta Hrvatska dovršetak autoceste na koridoru 5C. Za Osječko-baranjsku županiju, ali i za moj Osijek prometni koridor 5C je od iznimne važnosti. Naime, po svojem završetku on će povezivati Budimpeštu, Osijek, Sarajevo i Ploče, a ujedno će predstavljati i iznimno važnu poveznicu koja će gospodarski i prometno objediniti prostor srednje Europe sa njezinim jugoistočnim dijelom. Puštanjem prometovanja njegovom punom dužinom kompletni istok Republike Hrvatske dobit će usuđujem se reći jedan potpuno novi položaj u kontekstu cestovnog prometovanja. Predmetnim zakonom potvrđuje se Ugovor o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj kojim će se financirati dio projekta Hrvatska dovršetak autoceste na koridoru 5C, a društvo Hrvatske autoceste d.o.o. obvezalo se kao zajmoprimac redovito i u potpunosti izvršavati sve financijske obveze. Zajmom će se financirati dovršetak izgradnje dviju dionica koridora 5C koje se odnose na 17 i pol kilometara dugu dionicu između mosta Halasi
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Kolman, evo u ovoj kratkoj replici ću pokušati samo se osvrnuti na vašu usporedbu sa Ferarijem i Fićom. Mislim da ona u odnosu na ove izmjene i dopune zakona nije umjesna. Vi dobro znate da svaki sustav ima i određenu razinu održivosti, složenosti, a samim time i inerciju koja se onda opire promjenama. Posebno odgojno-obrazovni sustav u odnosu na kojeg se okolina mijenja možemo slikovito reći stotinama godina brže. Promjena mora i uvažavati i sve mogućnosti i vrijeme u kojima se one donose kako bi bile i primjenjive i učinkovite. Naravno moramo i poštivati uvjete koje smo i sami propisali državnim pedagoškim standardima. I jedna opaska samo. Ne treba smetnuti sa uma da prema funkcionalnoj teoriji obrazovanja škola je glavno sredstvo za postizanje ujednačenosti. U tom smislu svaka izolacija posebno u smislu nerazvijenosti nije dobro došla. Hvala.
Hvala lijepo. Kolegice Tireli, dobro ste rekli da je za čovjeka ponos raditi i od rada živjeti. Dakle, to je i da ne kažem i Božji i ljudski zakon. Zakon svake države. Nažalost u Republici Hrvatskoj vidimo kolika je stopa nezaposleni i da ti zakoni i Božji i ljudski ne vrijede. Govorili ste o informatizaciji dakle ono što smo, što je gospodin Šuker napomenuo, taj OIB nesretni koji bi trebao zapravo pokazati stanje, dakle sav prihod onoga koji potražuje socijalnu skrb ali ne samo njega nego li i svih onih bliskih njemu vezanih koji su u nekakvom rodbinskom odnosu s njim i dužni su eventualno skrbiti ili pružati nekakvu pomoć toj osobi. O dadiljama ste također rekli i točno i ja sam gledao reportažu u kojoj kaže da je taj zakon i prekvalificiranje u dadilje, otvaranje privatnog biznisa uspjelo samo u dva slučaja u Republici Hrvatskoj a zaista smo utrošili milijune temeljem onog zakona i silnu raspravu ovdje u Saboru vodili u svezi toga Zakona o dadiljama. Nasilje u obitelji, znate, kažete da se jako povećalo i da imamo statistike koje to pokazuju. Pa vidite kada god bilo koja obitelj, kada u njoj nema dovoljno sredstava i novaca za život i za sve ostale potrebe koje su prirodne i ljudske onda nastaju konflikti, sukobi, nastaju prijepori, čangrizanje i to rađa u nekoj mjeri, ne kažem u svakom slučaju rađa i upravo i ovo nasilje u obitelji. Bilo odnos muž, žena, dijete, majka, dijete otac itd.. Dakle, situacija, socijalna situacija u društvu donosi i upravo porast u tom dijelu o kojem ste vi govorili nasilja u obitelji.
Pa kolegice Bonačić, vi ste rekli dakle da je zadnja linija obrane socijala. Ja bih još nešto tu istaknuo zapravo što nismo govorili u cijeloj ovoj raspravi, a to je turizam. Mislim da je proračun Ministarstva turizma, a potječemo jedan i drugi iz turističkog kraja, dakle ukupna povećanja su od prošle godine dakle 37,45%, a ne zaboravimo s druge strane dakle da je od 1. siječnja 2013. godine stopa u turizmu sa 25% spuštena na 10%. Dakle, nijedna Vlada u okruženju u vrijeme svjetske gospodarske krize nije tako drastično smanjila stopu PDV-a u turizmu. Što se tiče turizma još bih vas tu nadopunio, zapravo kompletno bih vas nadopunio, da treba spomenuti kvalitetan razvoj i Dalmatinske zagore. Dakle, po prvi puta Ministarstvo turizma u svom programu uvodi razvoj jadranske Hrvatske pod programom "Jadranska Provansa". Mislim da su to zadnje linije obrane, da od toga živimo zapravo i poduzetnici iz vašega i iz mog kraja 90% ljudi dakle direktno ili indirektno živi od turizma.
Hvala lijepa. Pa ispravio bih dvije stvari. Kolega je rekao da su ovo samo kozmetske promjene. To jednostavno ne stoji. Ovo su kvalitetne promjene koje će poboljšati kvalitetu zdravstvene usluge, a to je na nekoliko mjesta naznačeno, pojačat će se odgovornost, kontrola potrošnje. Dakle, racionalizacija ne znači restrikcija, a zadržat će se sva socijalna prava. Drugo što je rekao na kraju kolega kada je spominjao zaštitu na radu, da se to daje privatnim osiguravateljima. To jednostavno ne stoji. To je isto državno kao i obvezno osiguranje pod strogom kontrolom države i tu neće biti nikakvih problema.
Hvala. Dame i gospodo slušam svoje kolege kako pričaju i kažem, pa nisi si trebao javiti, ovo su prosvjetni radnici, poznaju struku, govore tako meditorno, međutim da i mi nešto kao ekonomisti kažemo. Gospodo, državni tajniče, ovo treba usuglasiti sa Zakonom o radu, sa Zakonom o zapošljavanju i sa poreznom politikom ili poreznim sustavom. Bez toga ovo je Zakon dobrih želja. Mi ćemo kao Klub zastupnika podržati. Želimo da do drugog čitanja učinite dodatni napor da pokušate neke stvari usuglasiti i ako ostane isti Zakon o radu, isti Zakon o zapošljavanju, isti porezni sustav onda vjerujem da se mnoge dobre stvari koje ste ovdje naznačili neće ostvariti. Zašto? Pa zato jer je karakteristika našeg tržišta rada relativno slaba poveznica između konkretno potreba tržišnih, radne snage i osebine obrazovnog sustava. Obrazovni sustav ide svojom ustaljenom, mi lutamo, prilagođavamo se. Tranzicija je u privredi, radna mjesta traju toliko koliko traje određena tehnologija. Ako je tehnologija zastarijeva za 5 godina, pa onda i zanimanje zastarijeva jer nova tehnologija traži nova znanja, nove vještine, nove navike, a mi tradicionalno učimo nešto što nije prilagođeno određenom potrebi tržišta. Međutim, tko sad to treba? Ovdje slušam tko bi to trebao da kreira. Samo prosvjetni radnici? Ne. Oni moraju impuls dobiti sa tržišta radne snage. Tko bi to trebao? To bi trebalo prvo dionička društva ili privatni poslodavci koji planiraju određeno … i kazati za 5 godina ja ću imati proizvodni pogon sa takvom i takvom tehnologijom, izvolite mi obrazovati te i te kadrove, ali u te kadrove treba uložiti. Tko treba uložiti? Pa ne samo lokalna zajednica ili ovih 6 i pol milijuna kuna koje predviđamo u proračunu. Trebamo svi zajedno, a najviše oni kojima će ta radna snaga donositi direktnu dobit. Od ključne je važnosti zbog toga da se više nego što je do sada propagira samoobrazovanje ili obrazovanje uz rad, obrazovanje iz rada ili kako ga mi sada ovdje zovemo cijeloživotno obrazovanje jer bez tog
Gospodine predsjedniče, gospođo ministrice, gospodine tajniče, kolegice i kolege. Nakon govora mojih prethodnika u ime klubova i idilične atmosfere držim da je ipak potrebno malo i neke druge aspekte problematike hrvatskih branitelja naglasiti. Sama činjenica da mi danas u listopadu govorimo o Izvješću o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja govori u prilog tome kako se ne odnosimo prema toj problematici onako kako bi trebalo. Nikakvih razloga nije bilo da o ovom Izvješću nismo raspravljali u travnju, jer svrha podnošenja Izvješća je sagledavanje stanja problematike, ali naravno, i mogućnost izvlačenja pouka u provedbi. Očito da odlaganje, stavljanje Izvješća na dnevni red jest neka vrsta političke taktike i tome se ja u ime kluba <PARTY>-a protivim. Doduše imamo i neka druga izvješća koja ni ne dolaze, iako zakoni nalažu da moraju doći na dnevni red, ali o tom drugom prilikom. Ovo Izvješće govori o provedbi zakona koji je izazvao velike polemike u hrvatskoj javnosti i izazvao mnoštvo prijepora i bio jedan od ključnih problema mandata vladavine prošle Vlade, Vlade Ivice Račana i držim s pravom, obzirom da je za vrijeme prošle Vlade hrvatskim braniteljima bilo vrlo teško. Kada je donošen ovaj zakon u ovoj istoj sabornici, u približno sličnom sastavu imali smo naširoko i nadugo rasprave o tome kako je taj zakon ono nešto što će riješiti probleme hrvatskih branitelja. Temeljna odrednica predlagatelja ovoga zakona, a govorimo, ovo Izvješće govori o četvrtoj godini njegove provedbe, znači o kraju njegovog življenja kao propisa, temeljna odrednica bila je uvjeravanje hrvatske javnosti, nas hrvatskih zastupnika i činjenicu kako hrvatska država ne raspolaže sredstvima dostatnim da na pravi način isfinancira prava hrvatskih branitelja, nego da se mora uvesti štednja i sjećamo se naslova i iz radnih materijala i iz prijedloga i iz medija sukladno mogućnostima države i manje-više teško je naći protuargumente, s obzirom na financijsku situaciju koja je bila 2001. godin
Zahvaljujem potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Pa samo u jednom segmentu kolega Hrelja bi vas dopunila. Naime kada je riječ o ženskoj odnosno muškoj zastupljenosti u Hrvatskom saboru odnosno na izbornim listama. Ono što smo posebno apostrofirali kao što ste i rekli i pozdravljamo je što se određuje minimum zastupljenosti podzastupljenog spola, odnosno 40%. Ali ono što niste spomenuli je naravno razgovor unutar našeg kluba da smo za princip jedna žena, jedan muškarac, odnosno kako je to kolegica Holy nazvala vrlo popularno cik-cak. Jer zasigurno će biti predsjednika koji će staviti žene na drugi dio liste pa ako ne prođe onih 10% ona naravno neće moći ući u Sabor. No i da idemo cik-cak ni to nije čak garancija da bi bilo 40 i li više % zastupljenih žena, odnosno muškaraca u Saboru. Pa evo sada ovom prilikom nekako koristim odmah da nekako ishodim rekla bih garanciju od mog predsjednika da će ispoštivati ovaj naš prijedlog.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ja ću nastojati vrlo kratko reći nešto o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Prije svega, osobno ću reći da se zalažem za jačanje borbe protiv korupcije što se zalažu i svi zastupnici u ovom Hrvatskom saboru. Svakako zalažem se za prevenciju u sukobu interesa, zalažem se za jačanje transparentnosti. Isto tako podržavam pooštravanje sankcija u ovom prijedlogu Zakona o sprječavanju sukoba interesa i dakako za ukupnu demokratizaciju ovog hrvatskog društva. Svakako puno bih bio zadovoljniji da smo dobili novi prijedlog zakona s obzirom na brojne nedorečenosti u postojećem zakonu, zakonu iz 2003. godine u kojem je moralo upravo Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa intervenirati sa svojim mišljenjima i sigurno jedan takav cjeloviti novi tekst bio bi puno kvalitetniji. No s obzirom da su ove izmjene i dopune zakona u hitnom postupku ja ću ipak reći par svojih primjedbi i vjerujem da će predlagač ih prihvatiti. Prije svega, predlažem da se u članku 1. gdje stoje da su dužnosnici članovi županijskih, gradskih i općinskih poglavarstava te poglavarstva grada Zagreba ta alineja briše iz jednog osnovnog razloga što znamo svi da sa svibnjem mjeseca 2009. godine nestaju i gradska, i općinska, i županijska poglavarstva a u prijelaznim odredbama ovog prijedloga izmjena i dopuna zakona stoji da se odnosi na dužnosnike koji će biti imenovani, znači ispunjavanje ovih imovinskih kartica po novom obrascu nakon stupanja na snagu ovog zakona. Mislim i vjerujem da se radi o grešci i da će to biti ispravljeno. Nadalje, predlažem da u dijelu gdje stoje, gdje se nabrajaju kao dužnosnici predstojnici uprava, trgovačkih društava koji su u cijelosti u državnom vlasništvu ja bih rekao da bi bila puno bolja formulacija da su u većinskom vlasništvu države odnosno regionalne, područne ili lokalne samouprave. A isto tako kao i kolega zastupnik Šišljagić svakako vjerujem da je pro
Hvala gospodine potpredsjedniče. Raspravljamo o ovoj važnoj temi već 9 sati, smatramo da smo rekli sve ono što je bilo bitno i da u sljedećih 9 sati ništa drugo, ništa sadržajno važnije ne bismo mogli reći, ma da znam da je ovdje jedan veliki rezervoar strpljenja i znanja, ali u 9 sati smo rekli puno. Tko je čuo, čuo je. Tko je htio razgovarati, razgovarao je. Tko nije, nije. Ja sam danas ovdje proveo veći dio dana. Ispričavam se što me nije bilo sad i pol. Očekivao sam da se predsjednik Hrvatske Vlade nakon što je otvorio prometnicu Zagreb-Rijeka pojavi ovdje na barem još sat vremena, kao što je to radio premijer 2002. godine, ali Bože moj. Običaji su drukčiji, temperament je drukčiji. Ima vjerojatno čovjek važnijeg posla. To pokazuje i poštovanje prema institucijama Hrvatskog sabora, pa i Hrvatske Vlade. Ovdje je danas sjedilo dosta članova Hrvatske Vlade, <PARTY>-ove Vlade kao i prema institutu Predsjednika republike. Kad to već spominjem, drago mi je da smo danas čuli jedan povijesni govor koji očito predstavlja početak jedne predsjedničke kampanje. Čuli smo govor dostojan zasjedanja ZAVNOH-a i jako mi je drago što je premijer govorio tako pomirljivim tonom. Čuli smo da je to ponovio i na otvaranju autoceste Zagreb-Rijeka i da je zagazio u jedno novo ideološko područje. Dakle, obuhvatio je kompletan politički spektar Hrvatske i to je jako dobro i nadam se da je iskrena. Ali se nadam, nadam se da će prije toga, s obzirom da do sada nije poduzeti neke stvari i pozabaviti se nekim problemima jer prije toga pokušati napustiti mjesto premijera koji će mu po svemu sudeći ostati jer će ovaj Dom to tako izglasati, značilo bi bijeg, bijeg od odgovornosti, bijeg od rizika, bijeg od političkog neuspjeha koji se nadvio nad svima nama, a to je odlika jakih u politici. Ostani ovdje kada je teško, a naročito zato što je teško zbog toga što i ti neke stvari nisi poduzeo. I kao što je u američkoj i engleskoj terminologiji vrhovni zapovjednik, šef države comentary chief, tako je
Hvala lijepa potpredsjedniče. Zamjenice ministra. Evo donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ovlaštenju po hitnom postupku doista je nužno radi jasnog razgraničenja nadležnosti ustanovljenih sudova, jer je nadležnost županijskih sudova po odredbi glave 5a Zakona o izvlaštenju u suprotnosti sa ustanovljenom nadležnošću upravnih sudova po Zakonu o sudovima i Zakonu o upravnim sporovima. Po sada važećim odredbama županijski sudovi su nadležni u postupanju po tužbi protiv drugostupanjskih rješenja o izvlaštenju primjenom Zakona o upravnim sporovima. S obzirom da su upravni sudovi, sudovi pune jurisdikcije imaju pravo i dužnost kontradiktorno raspravljati te samostalno izvesti i ocijeniti dokaze pa su stoga ostvareni uvjeti za odgovarajuću pravnu zaštitu u postupanju po tužbama protiv drugostupanjskih rješenja o izvlaštenju. Ono što je vrlo važno je da se ovim izmjenama izbjegava da o istoj stvari sude dva suda, a kako bi se udovoljilo i članku 6. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i omogućilo kontradiktorno raspravljanje te utvrđivanje i činjeničnog stanja u predmetima izvlaštenja odstupa se od načela da upravni sud rješava u nejavnoj sjednici već se regulira da upravni sud odluči na temelju usmene neposredne i javne rasprave u upravi stvari izvlaštenja što je zbog same složenosti problematike i zaštita vlasništva doista od interesa. Ono što je dobro je i da su postupci izvlaštenja hitne naravi, ta odredba hitnosti je izuzetno važna jer znamo iz prakse da su ti postupci vrlo dugotrajnog trajanja. Stoga zbog svega ovog naprijed što sam navela smatram da valja podržati ove izmjene i to doista po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo u radnoj skupini za izradu ovog zakona o kojem danas govorimo koji moram reći podržavam bili su uključeni brojni stručnjaci, predstavnici državnih institucija i Transparency Internationala ali ne i predstavnici političkih stranaka. Po mom mišljenju i njihovo sudjelovanje već u samom startu ne bi škodilo, jer uvijek kada se razgovara o nekom prijedlogu, o nekom zakonu, o bilo kojoj temi logično je pitati za mišljenje i one kojih se ta tema tiče. To može samo doprinijeti kvaliteti zakona, a onda naravno kasnije i njegovoj primjeni. Još jedan prijedlog vezan uz sastav tijela. Ovaj puta o Državnom izbornom povjerenstvu. zakonom je naime propisano da Državno izborno povjerenstvo u suradnji sa nadležnim izbornim povjerenstvima nadzire financiranje izborne promidžbe i sve aktivnosti vezane uz financiranje izborne promidžbe, a ovim prijedloga zakona se predlaže i nadzor godišnjeg financijskog izvještaja. Državno izborno povjerenstvo zapošljava isključivo diplomirane pravnike, te mu nedostaju dakle ljudi sa znanjima i iskustvom u financijama, računovodstvu i reviziji. Stoga treba po mojem mišljenju analizirati postojeći Zakon o Državnom izbornom povjerenstvu naše Hrvatske i razmisliti možda o eventualnim promjenama struke ili možda o promjeni sastava povjerenstva. Predloženi zakon predviđa još jednu situaciju koju možda trebamo po mom mišljenju drugačije pristupiti. Naime, predlaže se da su političke stranke <PARTY> zastupnici i oni izabrani s liste grupe birača koji su u prvih šest mjeseci tekuće godine primili donacije dužni izvješće o donacijama odnosno polugodišnje izvješće javno objaviti na svojim web stranicama. Dužni su podijeliti s javnosti i informaciju o tome da nisu primili informacije i to isto na svojim web stranicama, a iznimno te sve informacije mogu objaviti na web stranicama i jedinice lokalne i područne, odnosno (regionalne) samouprave u kojoj
Hvala lijepo. Prvo bih želio demantirati kolegu Hrelju, ja imam skladan brak, daleko bolji nego što izgleda koalicija <PARTY>-a i <PARTY>-a, dakle čak je daleko bolji nego što je izgledala koalicija <PARTY>-a i <PARTY>-a. Ali kada doskočice bacimo po strani, kada se uozbiljimo, jedan od naših glavnih ciljeva političkog angažmana mora biti da grad, općinu, županiju ili državu za koju smo preuzeli odgovornost svakim danom, mjesecom ili godinom ili mandatom od četiri godine učinimo bolje nego što je bila jučer. Hrvatska je bila bolja 2015. nego što je bila 2011. bila je bolja. Mogla je biti bolja još više, ali je bila bolja. Hrvatska danas nije bolja nego što je bila 2015. i dva puta ovaj brak sa potpunom jednakom odgovornošću jednih i drugih je doveo do toga da Hrvatska danas nije bolja i to mi je žao. Hvala predsjedniče. Kolegice Turina-Đurić, dakle nije jednostavna situacija u Agrokoru, svi smo toga svjesni i nema tu nikakvog čarobnog štapića, ja čak mislim da čak i da smo došli do nekog konsenzusa, šireg političkog i da su vladajući imali više sluha u 2. mjesecu možda bi bilo neko nesavršeno rješenje kao što ovo nije nesavršeno rješenje i vjerojatno se usput treba modificirati jer je komplicirana situacija. Ali ono što je istina da realno u taj sustav u nekoliko sljedećih tjedana treba ući novih 400, oko 400 milijuna eura kako bi spriječili jedan val predstečajnih postupaka pa možda i stečajnih postupaka a iza njih stečajnih postupaka proizvođača i dobavljača. I ako se to ne osigura, to stvarno može biti velik, ogromna, ogromna šteta za hrvatsko gospodarstvo. Naravno da ćemo mi ne pričati o 400 milijuna eura koliko je to efekt jer je ljepše pričati o neprijateljima, pričati o ratovima kao što kolege koji su do jučerašnji partneri bili <PARTY>-u pričaju o ratovima. A <PARTY>-u u svemu ovome se ne koncentrira na bitna pitanja nego na ili bar definira jasno svoj stav o veličini i ne šalje signale stabilnosti i tako da se osigura tih 400 milijuna eura koji de facto sam
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo, želim se u jednom kraćem izlaganju osvrnuti na stavke proračuna vezane uz Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Stabilizacija sustava zdravstva, kako ga je i najavio ministar Hebrang jedan je od ciljeva ove Vlade u iduće dvije, tri godine. Dakle, stabilizacija koliko god je to moguće, jer prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, zdravstveni sustav nikad neće ovako socijalno intoniran biti potpuno stabilan. Zašto? Zato jer je godišnji porast cijena u zdravstvu oko 10%, a porat bruto društvenog proizvoda 3 do 5%. Prijedlog državnog proračuna za Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi ove godine je veći za milijardu i 80 milijuna kuna, nego što je bio prošle godine, tj. 5,2%. Ako tome dodamo da je prijedlog državnog proračuna za Ministarstvo zdravstvo zauzima 16,5% od ukupnog iznosa proračuna i više od 8% izdvajanja iz bruto društvenog proizvoda, složit ćemo se s činjenicom da Vlada odgovorno predlaže, pokušava dodatno stabilizirati sustav zdravstva i unaprijediti isti. Ukupne investicije Ministarstva zdravstva za obnovu zdravstvenih ustanova najveće su otkad postoji hrvatska država i iznose 480 milijuna kuna, a tome treba pridodati i 400 milijuna kuna koji će se u istu svrhu utrošiti iz decentraliziranih sreddstava Ministarstva prema županijama. Posebno treba naglasiti stavku za tako zvane skupe lijekove, koja je povećana za 5 puta da bi ovaj segment zaštite mogao uredno funkcionirati za sve koji ih trebaju i istaknuti proračunom predviđena sredstva za nabavu i ugradnju umjetnih pužnica i eksplantacijsko transplatacijski program, pa i posebno naglastiti stavku od 13 milijuna kuna za razvoj tele medicine na otocima. Također vidljivo je da je osigurano i 10 milijuna kuna za hitne intervenicje. Dakle, sredstva koja su itekako potrebita u sustavu zdravstva za sve one iznenadne situacije koje se jave tijekom godine. Nastavlja se zanavljlanje opreme starije od 8 godine za š
Kolega Staziću, ljudi koji su u zoni diskriminacije traže samo elementarno pravo i elementarne uvjete za preživljavanje. Suglasan sam da za to ne treba puno novaca. Sad su pune novine velikih korupcijskih priča iza kojih se kao valjaju veliki novci. Provođenje zakona je vrlo često dovoljno s odgovarajućom pažnjom, bez mnogo novaca, suglasan sam da se ovdje pada ne zbog novčanika, nego zbog nekih drugih razloga. Kolega, za legitimaciju Republike Hrvatske, ponajvažnije je to kako se odnosimo prema ljudima svima u elementarnim pitanjima. Govorili mi to o tome javno ili ne, ta činjenica kao kriterij kakvi smo kao društvo ostaje, ja mislim da je važno, da ne kažem da je časno, o tome javno govoriti i tako će nas prepoznati kao one koji su pošteni i iskreni u elementarnim stvarima. Ne bojim se tu pretjerivanja.
Poštovani kolega Grbin, evo samo da vam odgovorim što se tiče prava državnih dužnosnika. Da, smanjuju se prava državnih dužnosnika. Jedan od smanjenja je ukidanje prava 6+6 za one koji se ovdje nalaze 3 dana kao što se nalazila vaša kolegica pa ih onda poslije toga koriste godinu dana. To smo napravili. Napravit ćemo još neke stvari, jer kao što znate dolazi drugo čitanje, izmjena Zakona o pravima zastupnika u Hrvatskom saboru. No, nisam zbog toga htio replicirati nego zbog jedne druge stvari. Što se tiče minimalne plaće o kojoj ste govorili i za koju u <PARTY>-u kako tvrdite, kako govorite nudite političku trgovinu pokušali ste ovdje koristeći postotke ili nekakvu statistiku za koju često kažu da je dobar način za prijevaru, da govorite kako evo <PARTY> nešto kvalitetnije riješio odnos minimalnih plaća i plaća državnih dužnosnika. Evo ja ću vas samo podsjetiti da je <PARTY> u svojoj Vladi 2013. podigao minimalnu plaću za 30 kuna, 2015. za 90 kuna, a ova Vlada je podigla minimalnu plaću za 156 kuna. Mi smo s tim zadovoljni, mi to podržavamo i mislimo da će prostora za nova povećanja biti, ali ne u ovom trenutku. Međutim, ono što je meni zanimljivo, odnosno ono što je meni apsurdno da vi postavljate situaciju na sljedeći način. Ili ćemo podići minimalnu plaću koju vi niste podigli koliko je podigla ova Vlada, u dva puta niste je toliko podigli. Ili ćemo mi podići svoje već maksimalne plaće. Kako vi povezujete s jedne strane minimalnu plaću i svoju vrlo visoku plaću saborskog zastupnika. Nikako se to povezat ne može, nego se događa sljedeće. Tražite izliku da ovaj prijedlog ne podržite, a izliku ne možete naći.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Odmah u startu ću reći da će klub <PARTY>-a podržati ovaj zakon i to iz više razloga, zakon je dobar, zakon se provodi u dva čitanja i sve nedostatke ukoliko se pokažu putem amandmana ćemo ga popraviti. S ovim zakonom mi postajemo zemlja s ponajboljom zakonskom regulativom u tom području i to je također nešto za pohvaliti. Pohvaljujem također kvalitetnu javnu raspravu na kojoj je bilo 1300 raznih prijedloga i dopuna od kojih je uvaženo gotovo tisuću, to također treba pohvaliti. Treba li posebno istaknuti ulogu životinja u životu ljudi. Oni nam služe od prehrane do pomoći u radu i zdravstvenoj skrbi, pa sve do druženja, može i nekim obrnutim redoslijedom. S obzirom da je već dosta toga rečeno kolege su u raspravi puno toga rekli, vjerojatno će i do kraja današnjeg zasjedanja reći još puno toga, ja ću samo nekoliko stvari nabrojati koje podržavamo onako taksativno. Dakle zabrana usmrćivanja nakon 60 dana, kontrola razmnožavanja kućnih ljubimaca, evidentiranje vlasnika kućnih ljubimaca, registracija svih uzgajivača, za držanje više od 20 pasa ili mačaka uvjeti trebaju biti kao u skloništima za životinje, obveza mikročipiranja i kastracije. Svaka županija donosi program kontrole populacije napuštenih pasa i ovaj zakon osigurava odnosno omogućava edukaciju stanovništva. Međutim, osvrnuo bih se posebno na dvije točke zakona, jednu bi posebno pohvalio, a za jednu bi izrekao jednu kritiku. Dakle u članku 5. stavak 31. govori o kojima samarašima, evo ovdje je kolega rekao i oni kirijaši koji izvlače one trupce, dakle gledao sam ne znam da li ste imali priliku gledati dokumentarac, to je nešto strašno čemu su izložene te životinje i pohvaljujem ovdje namjeru zakonodavca da to ograniči samo u onim slučajevima u kojima je to neophodno jel ipak životinja služi da pomogne čovjeku, ali u svim onim drugim slučajevima gdje može pomoći traktor, kamion, viličar, utovarivač treba poštedj
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospođo pravobraniteljice sa suradnicama, kolegice i kolege. Evo na kraju pred nama je naravno stanje prava, dječjih prava odnosno pregled prijavljenih povreda dječjih prava i ja bih ovdje zamolila gospođu pravobraniteljicu da ono što smo jutros razgovarali na odboru da se nekako pokuša obzirom da je ovo kvantitativna prijava i da ste rekli sama da je trend stalnog porasta, da zapravo vidimo koliko je taj postotak opravdanih razloga za prijavu, a koliki je tek tako iz raznoraznih i frustracija i svega toga zbog čega vrlo često se i prijavljuje. O radu pravobraniteljice odnosno vašeg ureda, o oblicima rada itd., možete dobiti samo pohvale. Ja ću ovdje istaći, pozdravljam sve aktivnosti, a naglašavam isto tako aktivnost međunarodne suradnje odnosno suradnje sa udrugama koje se bave zaštitom djece. Isto tako treba pohvaliti malu kuću dječjih prava, jedan krasan prostor koji zapravo služi za i okrugle stolove i za komunikaciju o problematici o kojoj danas govorimo. Obzirom da danas je bilo puno toga rečeno, skratit ću svoju diskusiju pa ću se osvrnuti samo na nekakve dijelove za koje mislim da se može poboljšanje što prije postići. A to je kad govorimo o nasilju u odgojno-obrazovnim ustanovama tada ste naveli neprepoznavanje razlika između nasilnog rješavanja sukoba i nasilja, ali isto tako izostanaka adekvatne reakcije odgojitelja na nasilno ponašanje, zapravo rješavanje sukoba pa onda vrlo često to prelazi u nasilje što je vrlo loše. S druge strane, i neki roditelji navodite su skloni svako nasilno rješavanje sukoba prijaviti kao nasilje što je jako loše i za to dijete koje je žrtva, a isto tako za onoga koji je to izvršio. I u ovom slučaju naglašavam na edukaciju koja je vrlo, vrlo bitna u ovakvim slučajevima da bi se zapravo spriječilo pretvaranje nasilnog rješavanja sukoba u pravo nasilje. To je jedna vrsta preventive. Moram naglasiti ovdje da je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta 2013. godine što se tiče nasilja u ško
Hvala predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Različiti su jezici kojima govori jedan čovjek. Oni se mogu nazvati materinski, zavičajnim, stranim ili prvim, drugim, trećim jezikom prema tome kako i kada su naučeni i kako se govornici njima služe. Malom broju stanovnika u Hrvatskoj materinski je neki drugi jezik. Romski jezik, materinski jezik je Romima u Hrvatskoj. Romima je i polazak u školu različit i značajnije teži nego jednojezičnim govornicima romske škole dvojezična nastava znači i predmeti iz nacionalne kulture ne postoje. U školskom sustavu nema učitelja Roma ili onih koji bi poznavali romski jezik. Osim jedne školske početnice na romskom jeziku koje je izdalo jedno romsko udruženje i koja kao takva nije u službenoj uporabi, ne postoji ništa drugo. Romska djeca školskog uzrasta polaze nastavu na hrvatskom jeziku zajedno sa drugom djecom, ali je često ne završe. Pored toga romska djeca dolaze iz sredine čije je osnovno obilježje usmena kultura, čak i kada postoji pisana produkcija na romani chip novine, časopisi i knjige slabo su dostupni romskoj djeci u Hrvatskoj. Posljedica je toga nepoznavanje pojmova kao što su knjiga, bilježnica, olovka, ali i nažalost uvažene kolegice i kolege nepoznavanje uporabnih pojmova za bilježnicu, knjigu ili olovku. Kurikularne postavke hrvatskih škola podrazumijevaju da su do polaska u školu romska djeca jednako kao i hrvatska usvojila određene društvene norme većinske zajednice znanje o svijetu i hrvatski jezik na razini prosječnog hrvatskog prvoškolca, a nerijetko i osnove čitanja i pisanja. Nije stoga neobično što romska djeca po dolasku u školu nenavikla na novu situaciju i sredinu koja im nije prirodna, a jezik ne razumiju dovoljno djeluju izgubljena te postaju nemirna i nepažljiva. Problemi komunikacije su jedan od bitnih uzroka školskog neuspjeha djece odnosno učenika. Djeca nerijetko potpuno nepripremljena dolazi u školske klupe iz socijalno deprimiranih sredina gdje vlada teško siromaštvo, nezaposlenost a ponekad i
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora, pozdravljam i gospođu državnu tajnicu Mariju Pejčinović Burić i želim kazati da će klub <PARTY>-a podržati ratifikaciju Privremenog sporazuma o gospodarskom partnerstvu između istočne i južne Afrike i Europske zajednice i njezinih država članica. Ciljevi sporazuma uklapaju se u razvojnu politiku Republike Hrvatske i naše obveze u provedbi milenijskih ciljeva razvoja na način kako je to predviđeno Deklaracijom Ujedinjenih naroda iz 2000. godine. Razvojna suradnja je važna komponenta vanjske politike i trebala bi doprinijeti ostvarivanju solidarnosti i pravednosti u međunarodnim odnosima, te posljedično promicanju u svim društvima zajedničkih vrijednosti kodificiranih u Povelji UN-a i temeljnim dokumentima na području ljudskih prava. Osnovni cilj razvojne politike je osposobiti građane svih država da sami upravljaju svojom sadašnjošću i budućnošću na vlastitu dobrobit, te omogućiti svakom pojedincu osobni napredak i razvoj. U središtu razvojne politike nalazi se čovjek, njegovo dostojanstvo, njegova prava i njegove potrebe. Danas su razlike između razvijenih i nerazvijenih država kao i nejednakost unutar samih država posebice između bogate manjine i siromašne većine velike i izazivaju razne društvene devijacije od terorizma do neprihvaćanja održivog razvoja, od protivljenja klimatskim promjenama do organiziranog kriminala. od korupcije do produbljivanja digitalnog jaza. Razvojna suradnja je instrument za korekciju ovih devijacija u jačanju digniteta čovjeka, u cilju jačanja digniteta čovjeka i stabilnosti međunarodnih odnosa. Za razliku od humanitarne pomoći čiji je primaran cilj spašavanje života u kriznim situacijama i olakšavanja patnji ljudi razvojna suradnja usmjerava se na rješavanje uzroka problema, te nakon prepoznavanja izvora problema daje prijedloge za poticanje sveukupnog političkog, ekonomskog i društvenog razvoja s krajnjim ciljem dosizanja njegove održivosti i osposobljavanja društva i pojedinaca da upravlja
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Ja bih podsjetio na početku ove rasprave da na prvo čitanje, kada smo se svi zapravo založili da ovaj zakon donesemo konsenzusom pa pozivam kolegice i kolega danas kad bude glasovanje da budu nazočni barem kod ovoga zakona, kad već nisu bili svi skupa kod donošenja Zakona o hrvatskim braniteljima, jer jednako je bitan i ovaj zakon, zbog toga što je to izraz naše sloge, našeg jedinstva da se skupi kvalitetno, stručno, znanstveno sva građa koja je vezana na Domovinski rat jer nema, nema, ako Domovinski rat kao takav prepustimo i dokumente vezane za Domovinski rat stihiji i vremenu ono će ga zaista vrlo brzo uništiti i do našeg pamćenja će doći vrlo, vrlo malo toga, odnosno doći će ono što vjerojatno nekom drugom odgovara, a ne ono što odražava činjenično stanje vezano za Domovinski rat. Pa za sam početak ja bih podržao ovo zalaganje doktora Selema da se i što je i dato ovdje u samom ovome Konačnom prijedlogu zakona da se ova ustanova organizira kao arhiv a ne kao istraživački centar jer arhiv kao takav treba biti središte prikupljanja činjenica, znači same građe, pohrana, obrada svih tih dokumenata jer su oni zaista rasuti svugdje po terenu. I ukoliko se ne bude brzo, stručno, organizirano djelovalo bojim se da će puno toga biti, biti uništeno. Jer sve ovo što sada činimo i radimo putem Zakona o Hrvatsko memorijalnom dokumentacijskom arhivu Domovinskog rata radimo u smislu poboljšavanja kvalitete našeg pamćenja, jer bez kvalitetne građe nema ni kvalitetnog pamćenja vezanog za Domovinski rat. Jer ako se ovo, kažem, pamćenje ne bude hranilo i obnavljalo temeljem verificiranih, kvalificiranih, potvrđenih, znanstveno potvrđenih dokumenata bojim se da će i to pamćenje biti hibridno. Na sve to nas obvezuju i žrtve u Domovinskom ratu i one vojne i one civilne, svi nas obvezuju da to pamćenje očistimo od svih onih natuha, od svega onoga što bi moglo njemu kao takvome štetiti. Ovaj zakon, ovaj prijedlog, kon
Hvala gospodine predsjedniče. I dozvolite mi da postavim pitanje ministrici zaštite okoliša doktorici Mireli Holy. Poštovana gospođo ministrice, poznato nam je da je u javnoj raspravi novi Zakon o otpadu koji u stvari unosi brojne novine. No, s obzirom na to da će se po tom prijedlogu zakona zbrinjavanje otpada obavljati po količini, a ne na primjer kvadraturi stana kao do sada. Možete li nam konkretno reći hoće li taj novi model za pojedince, odnosno naše sugrađane biti skuplji ili će računi ipak biti manji nego do sada.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa pohvaljujem inicijativu gospođe Mulić i dobro je, rekli ste na početku svoje rasprave oko usporedbe i ovom upitu koji ste poslali prema dakle parlamentima ispred zemlja Vijeća Europe i odgovoru koji ste dobili. Jer uvijek realnu sliku o stanju društva i stanju razvoja društva koje imate zapravo možete dobiti uspoređujući sa drugima i zato kažem pohvaljujem vaš pristup da smo se zapravo pokušali na tom polju usporediti sa drugima i dobili informaciju o tome kako stoji sa pravima jezika nacionalnih manjina. Osobito imajući u vidu a ne tako davne zahtjeve neke od političkih opozicijskih opcija da sa te strane snizimo standarde koje tu smo uspjeli dostići. Budući da vrlo često i kada nas mediji prate onda dosta kratke imaju tonske izvatke oko toga što i kako ste rekli, pa se tu vama potkrao jedan lapsus. Naime, rekli ste da je Hrvatska jedna od zemalja koja ima najniži prag u tom, u pogledu dakle korištenja prava jezika, dakle i pisma nacionalnih manjina. Ona ima jedan od najviših pragova ali jedan od najnižih standarda na žalost u tom pogledu, pa čisto da vam netko ne izvuče ovaj tonski izvadak pa da zapravo stvari okrenu u krivo, a inače imali ste vrlo iscrpnu raspravu i zahvaljujem vam na tome.
Nisam ni rekao da ne prihvaćam zbog novca. Vlada ne prihvaća amandman. Uvođenje nove pozicije nije prihvatljivo s obzirom na već planirane aktivnosti. Ne prihvaća se. Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Ovdje nakon snimanja i nakon plana aktivnosti predviđene za ovu godinu, a to je, još jednom ponavljam, da ne bi opet bilo brkanja. Za ovu godinu je predviđeno da se izradi master plan navodnjavanja. Po snimljenim situacijama ovaj iznos će biti sasvim dovoljan i iz ovog iznosa će se isto tako moći pomoći sufinancirati izrade i programi navodnjavanja pojedinih županija.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice, poštovana zamjenice ministrice sa suradnikom, kolegice i kolege. Iako je Zakon o savjetima mladih usvojen još prije više od 6 godina, niti naši mladi sugrađani, niti oni odrasli nisu iskoristili sve mogućnosti koje im Zakon o savjetima mladih pruža. Velikim dijelom i zato što su i što se pri provedbi ovog zakona nailazilo na mnoge poteškoće. Predstavnici mreže mladih, saveza koji predstavlja 64 Udruge mladih i za mladih u našoj zemlji djeluje kao krovna organizacija mladih puno puta su govorili kako se pri provedbi ovog zakona nailazi na njegovu različitost prakse, na njegovu različitu primjenu u određenim općinama i gradovima. Ukazivali su kako jedinice lokalne i područne samouprave uz manji broj pozitivnih primjera nisu imali dovoljno razumijevanja potrebnih za djelovanje Savjeta mladih. Pokazalo se kako se na kao aktere u procesima savjetovanja i donošenja odluka koje se tiču mladih, na mlade nije gledalo kao na ravnopravne sudionike. Dakle, Zakon o savjetima mladih naišao ne na ne tako široku primjenu u Republici Hrvatskoj, a djelovanja onih koji su osnovana raspršila su se u brojne neujednačene i nestandardizirane prakse kojima nedostaje reprezentativnost i stvarni utjecaj. I dobro je zato da se sada novim zakonom nakon brojnih kritika, prijedloga i rasprava nastoji to područje dodatno urediti, odnosno unaprijediti savjetovanje sa mladima u donošenju odluka na lokalnoj i područnoj odnosno regionalnoj razini i klub <PARTY>-a će ga podržati. Mreža mladih Hrvatske aktivno je sudjelovala u raspravama prilikom stvaranja novog Zakona o savjetima mladih i da se izrazim rječnikom jednog njihovog člana ovaj prijedlog jasnije definira djelokrug rada i uvodi par korisnih novotarija. Definira se procedura izbora Savjeta mladih i propisuje njihov broj i obveza sastajanja. Uz status člana uvode se i zamjenici članova Savjeta. Zabranjuje se naknada za rad, ali ostaje pravo na naknadu primjerice troškova dolaska i odlaska na sjednice. Ma
Hvala lijepo. Kolega Pleše rekli ste i spomenuli ste kako je Hrvatska se obvezala, u biti to nam je i obveza, do 2020. izgraditi 20% obnovljivih izvora energije. No postoji tu jedan problem što ova aktualna Vlada luta jednostavno a mi ćemo to učiniti ali učinili bi to još i prije, prije svega da osiguramo onaj dio sredstava koji se izdvaja iz cijene električne energije, no potencijalni investitori koji žele ulagati u Hrvatskoj u vjetroelektrane, u sunčevu energiju dolaze u biti u takav apsurd da započnu sa određenom dokumentacijom i da onda samo odjednom odluka ministra ovoga ili onoga kaže nije cijena više danas takva, cijena jednog kw, nego je ona znatno smanjena u odnosnu na prethodnu. Pa ja vas pitam, oni ljudi koji su danas, a ja znam evo iz Požeško-slavonske županije investitore koji su uložili silne novce u projektnu dokumentaciju za vjetroelektrane i došli su faktički do kraja njima je rečeno od danas više nije ta cijena nego je druga. Gospodine zamjeniče ministra ja vas molim da ubuduće takvim investitorima dadete garanciju da ih znate koji su započeli sa određenim kapitalnim ulaganjima da im dadete garanciju da će svi ti koji su od danas započeli imati garantiranu cijenu, a ne da čovjeka dovedete da potroši nekoliko milijuna eura i da jednostavno kažete mu cijena od danas nije takva već je znatno manja. I naravno da njegovo kapitalno ulaganje koje je planirao za 8, 9 godina proteže se na 14 ili 15 godina. To je jedna totalna nesigurnost i mi jednostavno potencijalne investitore odbijamo i naravno da ih nećemo imati i naravno da oni bježe od Hrvatske. I onda se nemojmo pitati zašto nam je ovakva gospodarska situacija, zašto nemamo potencijalnog ulagača kad mi sami pridonosimo upravo takvom stanju.
Zahvaljujem kolega Lenart. Sjećam se i vremena kad je i u Đakovštini nestala pšenica i kad smo ostali bez naših novaca o predanoj pšenici u Đakovštinu i još ni dan danas nismo to ostvarili. Znači ja sam dijete poljoprivrede i jako dobro znam i poznajem šta se radi u poljoprivredi, kako se proizvodi, kako dođe, kad se zasije, kad se pobere i kad čekamo da će kiša pasti i ove dane upravo što je padala će nam doprinijeti puno toga i našim kulturama. Ovaj zakon smatram da će pomoći u tome zato prvo što ćemo riješiti gospodarske programe koji smo unazad 10 godina sklapali ugovore i gdje su gospodarski programi pisane samo želje i pozdrave. I ja se nadam jer je to velika količina hektara u tim ugovorima gdje ćemo moć upravo na temelju ovoga zakona te ugovore ili popraviti ili raskiniti, ali mislim da će bit više raskidanja. Nadalje, isto što je važno bit će spajanje i ratarske i stočarske proizvodnje, do sad sam pričala da se samo … na tome da postoji ratarstvo a do stočarstva nikad nije nitko uvažavao stočarstvo. Hvala lijepo. Pa evo kolega Ivanoviću ne samo da od 2012. zakon nije bio pravedan i prijašnjih godina, ja se sjećam i 2008. zakona gdje je ministarstvo dodjeljivalo opet kažem ne znam ni kome, ni šta, a pogotovo ovaj iz 2013. isto ne znam ni kome ni šta, Glina, ovaj dio Like itd. dođe u Slavoniju dobit zemljište. A što se tiče lokanih šerifa ja takve ne poznajem, ako ih vi poznajete, ne znam možda ste čuli. Malo šale. Ovaj nadam se stvarno da će ovaj zakon doprinijeti, nadam se da će doprinijeti kvalitetnijem raspolaganju poljoprivrednog zemljišta i gdje će jedinice lokalne samouprave shvatiti ozbiljnost i odgovornost i postavili smo neke rokove koji se trebaju poštivati. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospodine pomoćniče ministra. Na početku svojeg izlaganja najprije želim istaknuti nekoliko povijesnih i zemljopisnih odnosa Parka prirode Učka. Park prirode zapravo proglašen je u travnju 99. godine što ga svrstava među najmlađe hrvatske parkove, odnosno zaštićene dijelove prirode u Hrvatskoj. U rujnu te iste godine Vlada Republike Hrvatske sukladno odredbama Zakona o zaštiti prirode osnivala i javnu ustanovu Park prirode, a ustanova je započela sa radom 2001. godine. Najvažniji ciljevi upravljanja javne ustanove Parka prirode Učke su zaštita i očuvanje resursa, omogućiti javnosti uživanje i razumijevanje posebnih vrijednosti parka, zatim je to potpora gospodarskoj i socijalnoj dobrobiti lokalne zajednice, edukacija, istraživanje i na kraju naravno rekreacija. Teško je u samo nekoliko redaka sažeti sve vrijednosti Učke jer je Učka kroz stoljeća evolvuirala u izvanredan spoj prirodnih bogatstava i ljudske povijesti koji zaslužuje naročitu skrb i zaštitu. Kao što je prije zastupnik Kajin rekao, Istra je mnogo opjevana u narodnim pjesmama Istre i Kvarnera, a u svojoj knjizi od "Olimpa do Učke" opisuje je olimpijski prvak Lino Červar iz Istre. Park prirode Učka karakterizira iznimna raznolikost obilježja na razmjerno malom prostoru. Učka je zacijelo jedino mjesto na svijetu gdje se može fotografirati endemska biljka Učkarski zvončić ili jedno od posljednjih europskih lokaliteta na kojem se može vidjeti impresivna silueta Sivog orla ili Bjeloglavog supa. Za samo nekoliko sati jedno od mnogobrojnih planinarskih staza odvesti će vas iz malenih mediteranskih gradića Liburnije preko šumovitih obronaka Učke do njenog vrha Vojak koji ima visini tisuću 401 metar. Sa vidikovca koji ima oblik jedne srednjovjekovne kule u opsegu od 360 stupnjeva zapravo može se vidjeti Istarski poluotok cijeli, otoci sjevernog Jadrana, planine Gorskog kotara, Venecija i talijanske Alpe. U Parku prirode organizirano je planinarenje, t
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče <PARTY> povrijeđen je Poslovnik čl. 238.. Kolegice Majda Burić, nisam shvatila da danas razgovaramo o paketu mjera Vlade RH, razgovaramo o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u. Ja bih molila da kad upozoravate neke kolegice da upozorite i kolegicu iz vladajuće većine da se ne drži teme. Isto tako nisam shvatila da razgovaramo o Mireli Ahmetović, razgovaramo dakle o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u , a osim toga informirajte se prije nego što komentirate za što sam bila i za što i jesam. Hvala lijepa. Povrijeđen je Poslovnik Članak 238., kolegice Burić drago mi je da ste pratili moju borbu za zakonitost i zakonito provođenje projekta LNG terminala. I da zalažem se i danas za zakonit projekt kopnenog terminala. Pročitajte zakone. Kad smo već kod konteksta i teme ja bih bila sretnija da postavite pitanje o tome zašto nezakoniti plutajući terminal stoji pod zastavom Maršalskih otoka i je li to možda zbog utaje poreza vlastitoj državi, protivno zakonu o terminalu za ukapljeni prirodni plin.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče i suradnici, uvažene kolegice i kolege. Evo pred nama je dakle još jedan zakon koji je direktno vezan i uz zadnji rebalans državnoga proračuna koji je bio na saborskim klupama u raspravi ovaj tjedan, a čije donošenje očekujemo do kraja tjedna, te shodno tome on je vezan i na određeni … mjere aktivnosti kojim se ovim rebalansom usklađuje dio prihodovne i rashodovne strane, te shodno tome jedan je od prije svega četiri konkretnih mjera koje su uz ovaj rebalans i urađene. Pa samo da podsjetim da su te mjere vezane na uvođenje posebnog poreza na plaću, mirovine i na druge primitke, da je vezan uz naknade za pružanje usluga u elektroničkim komunikacijama, da su vezane uz Zakon uz povećanje PDV-a, te dakle konačno i kao ova tema o kojoj sada govorimo, vezano na izjednačavanje kriterija oporezivanja plovila i zrakoplova sa osobnim automobilima i motociklima koji je i tema o kojoj ovog momenta i ja govorim. I odmah da na početku kažem u okviru radnih materijala i prijedloga da je ovaj zakon i predviđen upravo da ide i progresivno prema, usuđujem se reći kupovnoj moći, a prije svega i prema vrijednosti plovila automobila ili motocikala, te na taj način i pogađa one koji su bogatiji te na taj način možemo i o njemu se i pozitivno odrediti. Svakako da se prije svega prijedlog izmjena odnosi na određene izmjene visine posebnog poreza pri oporezivanju, kako novih tako i upotrebljavanih osobnih automobila, motocikala, te plovila i zrakoplova propisanih člankom 6. Zakona o posebnim porezima. Dakle, kao što su i moji prethodnici rekli u skladu s ovim prijedlogom zakona kriteriji oporezivanja plovila čija se porezna osnovica utvrđivala prema dužini izraženoj u metrima i zrakoplova čija se porezna osnovica utvrđivala brojem sjedala izjednačena su s oporezivanjem pa se porezna osnovica za sve navedene proizvode sada utvrđuje prema njihovoj vrijednosti. Ono što još valja reći da se taj posebni porez plaća u fiksnom izn