EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Poštovani gospodine podpredsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Mislim da kod ovog prijedloga trebamo razlikovati dvije stvari. Jedno je sam problem, dakle ugroženost ljudi, ljudskih života i njihove imovine od poplave, to je jedno, i rješavanje tog problema, koje je evidentno, pogotovo ako se prisjetimo onih katastrofalnih poplave još 2014. i 2015. godine, kada je tom prilikom stradalo zaista puno i materijalne imovine, naravno, bili su ugroženi i ljudski životi, i zato je sigurno za pozdraviti da se kreće u rješavanje takvog, tog problema. No, drugo je ovaj zakonski prijedlog, koji po mom mišljenju pokazuje zapravo jedan poraz hrvatske administracije i vođenje ovakvog projekta. Dakle ako je 2014. godine započeta izrada studijske dokumentacije i završena 2016. godine, u ožujku, znači početkom 2016. godine, postavlja se pitanje što se do sada učinilo po pitanju tog projekta? Dakle, zašto je taj projekt stajao? Da li su razlozi neke zakonske zapreke i da li ćemo ovim zakonskim rješenjem ubrzati te procese ili nećemo? Dakle, što je stvarni uzrok? Dakle ovim Zakonom se niti ni ne propisuju jasni rokovi, a bez obzira što je još 2014. godine, dakle u Operativnom programu Kohezija i konkurentnost, osigurana su sredstva, upravo za ovakav jedan projekt. Dakle, smatram da je propušteno vrijeme da se u taj projekt krene. No, opet činjenica koja govori u prilog tome da ovaj Zakon bez obzira na kritike koje se mogu iznijeti, treba podržati, jer ako će to ubrzati rješavanje problema, onda jedan takav prijedlog treba podržati. No mislim da je ovo prilika da se zapitamo je li razlog zašto ostali projekti, vodni projekti, ili projekti iz područja zaštite okoliša općenito, stoje zbog loše zakonske regulative, i hoćemo li za svaki pojedini veliki infrastrukturni projekt, donositi novi Zakon, poseban Zakon ili postoji jedan sustavan problem koji bi trebalo onda sveobuhvatno sagledati i vidjeti zbog čega od 2016. do danas, projekti, veliki infrastrukturni, iz područja gospodarenja ot
Hvala lijepa. Uvaženi kolega. Semafor, moram priznati kada smo počeli o tome govoriti u javnosti da bi bilo dobro da utvrdimo kad, koliko zaraženih šta će onda biti da se sve unaprijed zna, bio sam potpuno za to, ali vrlo brzo sam shvatio da to možda i nije toliko pametno. Ljudi će očekivati kad padne ispod 500 zaraženih dnevno na 24 sata onda znači ono što ste obećali morate dat. Ali nismo razmišljati o tome o mutacijama, o novim sojevima, o novoj opasnosti gdje možda danas i na 200 zaraženih može doći neki opasniji soj koji se puno više razvija gdje ćemo odmah doć na 600 ili 700 i onda će na dva, tri dana samo biti recimo otvoreni kafići. Tako da ja ipak tu podržavam u potpunosti sad ovo razmišljanje i da ne treba dati lažne nade, a onda poslije prevariti ljude.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege saborski zastupnici, evo ova rasprava o Konačnom prijedloga Zakona o lovstvu u članku 4. ovaj zakon propisuje cilj to je održivo gospodarenje populacijom divljači i njihovim staništima na način i obujmu kojim se trajno unapređuje vitalnost populacije divljači, proizvoda sposobnost staništa i biološka raznolikost, a time se onda ispunjavaju i osnovne funkcije lova i lovstva, to su gospodarska, turistička, rekreativna zaštita i očuvanje biološke raznolikosti, ekološke ravnoteže prirodnih staništa, divljači, divlje faune i flore. Isto tako, ovaj zakon usklađuje neke akte RH sa aktima Europske unije i mislim da je ključna riječ u ovom zakonu ravnoteža. Čuli smo u raspravama ajmo tako reč stavove puno strana, stavove lovaca, stavove poljoprivrednika, stavove ljudi koji se brinu o zaštiti prirode i svi su oni na neki način u pravu, ali mi imamo jedan prostor u RH u kojoj se odvija više u istom vremenu više djelatnosti. Jedna od njih je lov, lovstvo, drugo su neke druge gospodarske djelatnosti, treće su neke ajmo tako reć neke rekreativne djelatnosti, zanimanje ljudi za pojedina, za pojedine oblike prirode, flore, faune njihove zaštite i teško je to u jednom ovakvom zakonu sve pomiriti. Kao što je i rečeno u uvodu zakon ide za time da se pokuša naći nekakva ravnoteža, da svi budu po barem malo zadovoljni i mislim da je zakon tu svrhu najvećim dijelom ispunio. Pozdravljam jednu stvar, a to je decentralizacija znači da će od sada županije za zajednička lovišta moći donositi neke mjere mislim da će to ubrzati prije svega ostvarenje takovih mjera ako u konkretnom slučaju se vidi da negdje nastaju povećane štete od divljači da će se puno u kraćem roku moć propisat pojačani odstrel divljači da se spriječe štete, jer budimo realni nit je do sada bilo moguće, a niti će u budućnosti biti moguće spriječiti sve štete koje radi divljač, jer ona je kako joj samo ime, kako joj samo ime govo
Gospodine dopredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Ova zakonodavna inicijativa pokrenuta je u cilju postizanja potpune usklađenosti sa obvezujućom pravnom stečevinom u pregovaračkom poglavlju 19. socijalna politika i zapošljavanje. Ovim zakonom se uređuje institut alimentacijske isplate radničkih potraživanja u slučaju otvaranja stečaja nad poslodavcem. Prava radnika se osiguravaju na društveno prihvatljivoj minimalnoj razini po vrsti i opsegu dok se preostali dio nastavlja ostvarivati u stečajnom postupku. Neisplaćene plaće za posljednja tri mjeseca prije otvaranja stečaja odnosno prije otvaranja radnog odnosa, neisplaćene naknade plaća za bolovanje, naknade plaća za neiskorišteni godišnji odmor, polovinu najvišeg iznosa zakonom propisane otpremnine, trećinu pravomoćno dosuđene naknade štete zbog pretrpljene ozljede na radu ili profesionalne bolesti. Najvažnije promjene izvršene u ovom nacrtu prijedloga odnose se na, precizno se definira početak tijeka prekozimnog roka za podnošenje zahtjeva na način da je to dan kada na ispitnom ročištu u stečajnom postupku stečajni upravitelj prizna potraživanje a ne uspori ga niti jedan stečajni vjerovnik. Proširuje se doseg primjene osiguranja potraživanja na radnike stranog poslodavca sa sjedištem u državama članicama europskog gospodarskog prostora. Poslovi osiguranja radničkih potraživanja izdvajaju se iz Fonda za razvoj i zapošljavanje. Uređuje se način isplate osiguranih potraživanja radnika putem namjenskog računa poslodavca u stečaju koji je zaštićen jer ne podliježe redovnoj raspodjeli sredstava stečajnog dužnika. Propisuje se obaveza otvaranja posebnog računa stečajnog dužnika u svim slučajevima kada isti ima zaposlenih radnika. Podržat ću ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo. Vaše pitanje poštovani zastupniče je vrlo važno i bitno u vremenima u kojima se nalazimo. Jer vremena u kojima jesmo kada je riječ o gospodarstvu su vrlo izazovna. To svi znamo. Evo danas je bilo dosta o tome govora, a izazov uvijek je i šansa. Izazovi su šansa da se iskoristi mogućnost nastupa ili dolaska na nova tržišta. Ta šansa jeste i naše članstvo u NATO savezu i vi ste spomenuli najjaču logističku agenciju NANSU od NATO saveza koja obavlja prije svega poslove za članice NATO saveza kada je riječ o zemljama koje imaju istu vojnu opremu, naoružanje, u nabavci rezervnih dijelova, u održavanju. Ali ne samo u tome. Riječ je tu i o poslovima graditeljstva, riječ je tu o prehrambenoj industriji, riječ je tu o prijevozu. Dakle, o mnogim područjima gdje mi imamo domaćih tvrtki, kompanije koje mogu se uključiti na to tržište. Jasno treba zadovoljiti standarde. Treba imati kvalitetu i zbog toga je u organizaciji Ministarstva gospodarstva, Obrtničke komore, Gospodarske komore, Agencije za malo gospodarstvo, udruge poslodavaca. 3. srpnja prošle godine organizirana je jedna velika konferencija gdje je našim gospodarstvenicima prezentirano što to je NATO savez, članstvo u NATO savezu, koje su gospodarske mogućnosti i na toj konferenciji ponavljam su bili i predstavnici NANSE koji su prezentirali mogućnosti za naše gospodarstvenike. Na njima je da se pripreme. To je istina. Ali vi ste u ovom svom pitanju spomenuli neke tvrtke, kompanije koje su i danas u Hrvatskoj dobre i koje i danas proizvode vojnu opremu ili naoružanje koje je prisutno na tržištima diljem svijeta. Prema tome, rekao bih da ne samo članstvo u NATO savezu, ne samo upravo ova agencija NATO saveza NANSA, nego i modernizacija, opremanje naših Oružanih snaga je šansa i izazov za naše tvrtke, kompanije. Ove tvrtke koje ste spomenuli kada je riječ o proizvodnji pištolja, kada je riječ o proizvodnji strojeva za razminiranje, kada je riječ o proizvodnji
Štovane gospodine predsjedniče, svoje pitanje upućujem ministru zdravstva, gospodinu Nevenu Ljubičiću. Gospodine ministre prošle godine u srpnju mjesecu tema rasprave u Saboru bila je Izmjene i dopune Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Taj je zakon prošao. Bila je rasprava vrlo burna. Ono što ste vi naglašavali kada ste svoj prijedlog zakona obrazlagali bile su riječi kvaliteta, učinkovitost i ono sve što bi taj zakon bi ustvari trebao sadržavati. Ali u prijelaznim odredbama zakona koji je donesen u srpnju prošle godine stoji vaša obveza, to je u članku 83., da donesete u roku od 6 mjeseci pravilnike koji bi omogućili primjenu zakona. Prošlo je više od 6 mjeseci, skoro dva puta po 6 mjeseci još malo, a vi pravilnike prema informacijama koje možemo vidjeti iz "Narodnih novina" niste donijeli. A da se radi o važnim stvarima samo ću nekoliko naznaka. Tima bi se pravilnicima trebalo riješiti pitanje telemedicine, kategorizacije medicinsko-tehničke opreme, ustrojstvo zdravstvenih ustanova, sanitetski prijevoz, krizni stožeri i još neki pravilnici su trebali biti doneseni a nisu. Pitanje je kratko i jasno. Zašto niste donijeli pravilnike i kada ćete ih donijeti i na taj način ispuniti svoju zakonsku obavezu i omogućiti primjenu zakona? Hvala. Gospodine ministre djelomično sam zadovoljan vašim odgovorom. Ja sam upravo htio svojim pitanjem potaknuti i pitanje kvalitete. Ali u ovom, u ovoj cijeloj problematici je i pitanje brz primjene jedno od vrlo važnih pitanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Danas ću nešto reći o Bosni i Hercegovini, prijetnjama, mogućim rješenjima. Je li moguć raspad Bosne i Hercegovine odcjepljenjem Republike Srpske? Je li moguća Bosna i Hercegovina u konačnici da postane unutarnja država? Kakvi su izgledi da Hrvati u procesu reforme izbornog zakonodavstva su, reforme izbornog zakonodavstva i Ustava sebi osiguraju svoj treći entitet. Realan analitičar bi na prvu odgovorio, ne, ne i ne. Puno je argumenata za ova tri ne, navest ću jedan ključni, to je međunarodni faktor koji je najzaslužniji za zaustavljanje rata u Bosni i Hercegovini i za ovakvu Bosnu i Hercegovinu. Za političke prijepore, zaustavljanje reformskih procesa, u pravilu se optužuju, i s pravom, domaće političke snage, za pitat je se kakva je uloga Međunarodne zajednice u post-dajtonskoj Bosni i Hercegovini, primjerice OHR-a, Ureda visokog predstavnika ili Vijeća za provedbu mira. Jel se negdje pogriješilo, krivo procijenilo, palo pod utjecaj lobističkih centara? Tako npr. nametnute izmjene izbornog zakonodavstva od prije 20-tak godina po njima su imale cilj stvoriti funkcionalnu Bosnu i Hercegovinu. Baš 20 godina iza jesmo funkcionalni. Ili primjerice stavljanje u fokus problema pojedinca. Pa zar doista netko misli da bi primjerice, odlazak Milorada Dodiga sa političke scene nešto bitno promijenilo u politici srpskog naroda u Bosni i Hercegovini? Koje su to snage unutar bošnjačkog korpusa u Bosni i Hercegovini od intelektualaca, nevladinog sektora ili političkih aktera koji pod svaku cijenu ne žele unitarnu Bosnu i Hercegovinu? Što se promijenilo u politici Hrvata u Bosni i Hercegovini i nakon smjena više od stotinu političkih dužnosnika i zabranom političkom djelovanja istih ili upadom, banditskim upadom u Hercegovačku banku i krađom novca pod optužbama za pranje novca, koje nikada nisu dokazane nit se trudilo dokazati ih. Posljedice se znaju. Ključno pitanje u svemu je kako riješiti politike prij
Poštovani predsjedniče, gospođo ministrice. Odbor za pravosuđe Hrvatskoga sabora na 14. sjednici održanoj 18. studenoga 2004. godine razmotrio je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta. Koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnjela Vlada Republike Hrvatske aktom od 27. listpada 2004. godine. Odbor je temeljem ovlasti iz članka 73. Poslovnika Hrvatskog sabora o podnjetom prijedlogu zakona raspravljao u svojstvu matičnog radnog tijela. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja istaknuo je da su u primjeni zakona o Uskoku pojavilo nekoliko pitanja kao što su pitanje djelokruga i nadležnosti Ureda i nadležnosti sudova, organizacija Ureda, pitanju suradnje s policijom, pitanje ovlasti Ureda u predistražnom postupku. PItanja djelokruga i nadležnosti Uskoka, posebno aktualizirano zauzimanje pravnog stajališta Vrhovnog suda Republike Hrvatske, da postoji prividni stjecaj između članka 333. Kaznenog zakona, i odredbe o kaznenom djelu u kojima je kao klafikatorna okolnost propisano počinjenje kaznenog djela u svojstvu grupe ili zločinačke organizacije. Prijedlogom zakona precizno se određuju nadležnosti ureda ustanovljavanje kataloga kaznenih djela, ustanovljuje se Odjel za sprečavanje pojave korupcije i za odnose sa javnošću, i Odjel za međunarodnu suradnju. Precizno se reguliraju odnosi redastavenih vlasti i ureda, precizno se reguliraju pitanje ovlasti Ureda u predistražnom postupku, posebice u pogledu prikupljanja podatka koji predstavljaju bankovnu tajnu. U raspravi su članovi Odbora podržali predloženi izmjene i dopune zakona u cilju postizanja učinkovitog postupka Uskoka i usklađivanja prema preuzetim međunarodnim obvezama. Na tekstu prijedloga zakona članovi Odbora istakli su određene primjedbe i prijedloge. Prijedlog zakona potrebno je uskladiti sa odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona to su ovi najnovije izmjene Kaznenog zakona. S obzirom na predložene izmjenu zakona u smislu
Hvala lijepa g. potpredsjedniče <PARTY>-a, što se tiče samog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama, tražim stanku u ime <PARTY>-a od 10 minuta, i dopuni Zakona o Agenciji za odgoj i obrazovanje. Nema puno se što dodati, radi se o 4 članka i razumije se da se ide poboljšati sukladno vremenu u kojem živimo, ali volio bih skrenuti pozornost, već kad je tema odgoja i obrazovanja na dvije, tri stvari. Ono što je kronično problem i nadam se da ćemo svi skupa kao društvo uspjeti ovoga, to riješiti, a to je počeo bit manjak kvalitetnih učitelja, profesora, sve manje mladih kvalitetnih stručnih kadrova koji završavaju svoje obrazovanje nam dolaze opet u sustav obrazovanja, ne svojom krivicom, ne možda krivicom ni svih nas ili smo mi svi zapravo zajedno jednako odgovorni jer čime su motivirani da se počnu time baviti osim što je to njihov poziv, što to žele. Privatni sektor je počeo puno više plaćati od javnoga. Moramo ozbiljno razmisliti, pogotovo kod nekih struka kako dodatno stimulirate naše nove mlade buduće profesore. I ne samo njihovih plaća nego i materijalnih i tehničkih uvjeta koje imaju na svom radnom mjestu. I ono što je možda najvažnije, di smo zadnjih godina ili desetljeća jako pali, odgajateljice u predškolskom odgoju, učitelja, u razrednoj nastavi, predmetnih učitelja i dalje profesora, srednjoškolskih, visokoškolskih ustanova, oni su nam uvijek bili jedan stup, jedan temelj, jedan uzor u društvu i iz perspektive nas koji smo ih kao takve doživljavali i poštivali, nisu oni pali u svojoj kvaliteti nego što smo mi to učinili da su, ne znam, danas roditelji i djeca znaju više od samih učitelja, ne mislim ovdje na prvu damu, da budem, mislim zapravo na sve skupa, najčešći su to oni roditelji kojima je najslabije škola hodala pa objašnjavaju sad učiteljima kako trebaju raditi svoj posao. Evo, osjećao sam potrebu da skrenem pozornost i da pokušamo svi zajedno učiniti nešto po tom ... hvala.
Poštovana potpredsjednice, poštovani kolegice i kolege, poštovani predstavnici Ministarstva. Na samom početku dozvolite mi da naglasim da je to jedan Zakon koji donosimo kojega valja podržati i odmah kažem da taj zakon je u cijeloj svojoj biti i onome čemu je namijenjen pozitivan zakon i taj zakon će dodatno urediti odnose na financijskom tržištu. Mislim da to treba istaknuti. Ono što želim reći a da ne ponovim a nekoliko stvari moram reći da se tim izmjenama i dopunama Zakona kreditnim unijama omogućava dodatni poslovi. Ono što je već do sada rečeno, da će moći koristiti i depozite od sindikata obrtničkih komora, da će moći primati bespovratna sredstva od međunarodnih institucija i ono što je jedna od najvećih novina je to da će moći obavljati platni promet. Kao što je rečeno kreditne unije su nastale donošenjem novog zakona kada su, odnosno data je mogućnost da se preoblikuju iz štedno-kreditnih zadruga, kao što smo čuli od 123 zadruga nastale su 23 kreditne unije i to je upravo jedan broj s kojima ne možemo biti zadovoljni. NO dobro, zakon je omogućio propis omogućava. A ja ću naglasiti da je to jedna od dobrih strana pristupa Europskoj uniji, da se na jednom tom segmentu tržišta, odnosno financijskog tržišta uvelo se red, na način kako to uređuju Europske države. Kamo sreće da jedan propis bio rigorozan, odnosno propis točno definiran pa sada štedno-kreditnim zadrugama sva iskustva koja su bila ne u tako daleko povijesti koje su imali ljudi i koje danas građani osjećaju vjerojatno bi bila izbjegnuta odnosno da je bilo većeg reda. Međutim, što bi rekao što je bilo prošlo je, moramo urediti odnose za ubuduće i kreditna unija sada taj propis omogućava članovima odnosno članicama unije da mogu zadovoljavati svoje potrebe, zahtjeve, svi koji su udruženi u uniju na način da Unija služi onome čemu prvenstveno je ljudi koji se udružuju osnivaju, a to je da im omogući financiranje, prvenstveno malog odnosno obrtništva, poljoprivrednika, malog poduzetništva. I ono što mor
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Ja ću vam postaviti jedno pitanje, ponukan iskustvom i ponukan onime što me pitaju vlasnici OPG-ova diljem naše Hrvatske, od Slavonije pa sve do Dalmacije, naših otoka, a isto tako poučen iskustvom nekih stranih zemalja koje su više ili manje pokušali rješavati jedan veliki problem kojeg se Hrvatska pravi da ne postoji. Govoriti ću o tome da, odnosno pitati ću vas jeste li možda razmišljali o tome da se prošire popisi djelatnosti kojima se OPG-ovi mogu baviti i da li ste razmišljali o tome, iako je to javna tajna da svi ili velika većina to radi ilegalno, da legalizirate u OPG-ovima uzgoj marihuane kako bi se na taj način spriječilo crno tržište koje divlja u Hrvatskoj koliko god se mi pravili da to ne postoji. Divlja, nije regulirano, a recimo u Češkoj, u Španjolskoj, Nizozemsku neću govoriti, su neke stvari postale ili postaju apsolutno normalne. Naravno, govorim o osobnim potrebama, govorim prije svega o medicinskom korištenju marihuane, odnosno indijske konoplje, ali isto tako trebalo bi razmisliti da se dopusti korištenje kako bi se opustila ova nevjerojatno apatična atmosfera u koju ste nas upravo doveli vi vladajući. Hvala lijepa i molim odgovor.
Ja sam rekao da amandman ne možemo prihvatiti ali to sam već i rekao u tisku u javnosti, tako da naši potrošači to znaju da će se pravilnikom koji donosi ministar kao podzakonskim aktom uvesti to da se plaća samo potrošeno. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti jer ne donosi jasnijem izričaju predmetne odredbe članka 63. stavka 4. zakona... I nepotrebno ponavljaju dijelovi teksta a ne ograničava krajnji rok u kojem je Vijeće agencije dužno dati traženu suglasnost. Od vas gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora došao je poticaj da se usaglase 3 zakona kojim bi se onda ovo reguliralo i praktički prihvatilo jedan ovakav zahtjev a to je Zakon o zaštiti potrošača i Zakon o telekomunikacijama i Zakon o obveznim odnosima i mi ćemo unutar Vlade čim prije to napraviti i onda će time biti konzumiran i ovo pitanje koje se spominja u ovom amandmanu. Prema tome, sada ga ne možemo prihvatiti ali na vaš poticaj ćemo i to napraviti.
Gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, ministri, kolegice i kolege zastupnici. Postavljam pitanje premijeru. Klub zastupnika <PARTY>-a u saborskoj proceduri ima dva prijedloga izmjena i dopuna Zakona o sigurnosti prometa na cestama, s Konačnim prijedlogom. Jedan od njih odnosi se i na onih famoznih 0,0 promila, odnosno naš prijedlog ukidanju istog. Nadalje, mi smo 1. veljače zbog toga što zakoni nisu, ovi prijedlozi nisu prošli, odnosno uvršteni u proceduru redovnu došli na red, podnijeli prijedlog zaključka kojim tražimo od Vlade da se detaljno izvijesti, da nas detaljno izvijesti o stanju sigurnosti prometa na cestama u Republici Hrvatskoj sa onim posebnim naglaskom na provođenju nacionalnog programa vezanog uz 2005. i 2006. godinu. Kako Vlada nije do danas podnijela to izvješće, a broj nesreća je veći svakako u odnosu na prethodnu godinu, broj poginulih, ja moram ovako reći. Gospodine premijeru da li i malo vas ne peče savjest što ovo izvješće nije došlo u saborsku proceduru do danas. Dakle postavljam pitanje zašto nije uvršteno do danas u redovnu proceduru. Gospodine premijeru ja mogu biti samo djelomično zadovoljan sa ovim dijelom kada ste rekli da će biti i nastojati da se ipak uvrsti. On je istina uvršten u točku 84., ali s obzirom da nikada nismo došli do tih točaka, normalno da čovjek može vjerovati da neće ni ovaj puta. Mi smo tražili cjelovito izvješće isključivo stoga što je u Hrvatskoj nekako opće prihvaćeno da se vozače uglavnom okrivljuje za nesreće. 95% uglavnom nesreća, smatra se da su krivi vozači, a istovremeno analize pokazuju da to nije tako, da daleko više su prometnice, od njihovih projektiranja, izvođenja, održavanja itd. Rekli ste vezano uz mlade, moram skratiti. Rekli ste vezano uz mlade, mi apsolutno jesmo za prevenciju mladih, trebalo je ipak primijeniti zakon u cijelosti što znači onaj edukativi dio programa provesti, a ne odgoditi ga da 1.1.2009. godine. I na kraju normalno ono što moram reći, najviše od ovih 0,0 do kaže 5% promil
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2007. godinu. Zakonom o pravu na pristup informacijama u Republici Hrvatskoj uređeno je i ozakonjeno pravo na pristup informacija od javnog značaja za pravne i fizičke osobe putem otvorenosti i javnosti djelovanja tijela javne ovlasti. Pravo na dostupnost informacijama kojima raspolažu tijela javne vlasti jedno je od temeljnih ljudskih prava koje je zaštićeno europskom Konvencijom o ljudskim pravima i temeljnim slobodama kao i Konvencijom o pristupu informacijama međunarodnim ugovorima i odredbama Ustava Republike Hrvatske. Ne treba posebno naglašavati kako je pravo pristupa informacijama koja posjeduju tijela javne vlasti posebno značajno u tranzicijskim zemljama u kojima tijela javne vlasti još uvijek nedovoljno poštuju načelo javnosti rada ustanovljeno u suvremenim društvima kao instrument nadzora vlasti od strane građana. Zbog toga je i kontrola provođenja Zakona o pravu na pristup informacijama od posebnog značaja te predmetno izvješće ima puni smisao i značaj. Iz izvješća je vidljivo da su tijela javne vlasti primila ukupno 3 tisuće 670 zahtjeva za ostvarivanje prava na pristup informacijama za 2007. godinu. Od toga ukupno je riješeno 3 tisuće 385 zahtjeva, dakle oko 90%. Neriješena su 54 zahtjeva, 124 zahtjeva su odbijena, 107 zahtjeva je ustupljeno nadležnim tijelima. Dakle možemo reći da su tijela javne vlasti u pravilu na vrijeme i ažurno riješile veliku većinu zahtjeva za pristupom informacijama odnosno primjenjivale odredbe Zakona o pravu na pristup informacijama te na taj način omogućile pravnim i fizičkim osobama pristup informacijama koje su za njih značajne i bitne. Iz izvješća je vidljivo da broj zahtjeva za ostvarivanje prava na pristup informacijama iz godine u godinu je sve manji. Broj zahtjeva 2004. godine je bio 19 tisuća 600, 2005. godine 4 tisuće 449, 2006.
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Iskoristio bih priliku da pohvalim i zahvalim vatrogascima koji gase požare po cijeloj jadranskoj obali s nadom da će ostatak požarne sezone biti manje dramatičan nego što je bio proteklih dana. Prije ljetne stanke moram ponovno otvoriti jednu temu koju sam već govorio, iako mi je nevjerojatno da moramo o tome govoriti u 2022. g., ali eto moram. Prije nekih 2 mjeseca sam dakle govorio o Srpskoj pravoslavnoj crkvi u Hrvatskoj koja je često bila tema jednog od naših kolega kao tema za pljuvanje i tada sam naglasio u tim nastupima da se negira njeno postojanje, da se proglašava neprijateljskim njeno djelovanje, da se osporava potpisani ugovor s Vladom iako je taj ugovor identičan sa ugovorima Vlade s drugim vjerskim zajednicama. Istaknuo sam da se nasuprot tome stalno zaziva nepostojeća Hrvatska pravoslavna crkva, a jedan od više samoprozvanih arhiepiskopa nepostojeće crkve jer ih ima više koji pretendiraju da budu arhiepiskopi je prije nekoliko dana održao nekakav obred za pok. Germogena, čelnu osobu crkve koju je osnovao svojim ukazom Ante Pavelić i tom prilikom na tom improviziranom obredu prije 10-ak dana isticana je neupitna državnost NDH koja je eto, osnovala samostalnu Hrvatsku pravoslavnu crkvu koja je na prvom crkvenom obredu kako je istaknuto, izrekla molitvu za državnog vođu Antu, a to je posebno naglašeno kao nešto vrijedno za spomenuti i istaknuti. Tom prilikom nadalje je rečeno da je ta Crkva i njeno vodstvo uspostavljalo mir i blagostanje, ljubav i pravovjerje, pravoslavlje u Hrvatskoj. Rečeno je da je 6. svibnja '45. mitropolit tada Germogen svečano ustoličen za patrijaha. Rečeno da je rečeno da je koliko god dakle to bilo apsurdno, netko postavljen za patrijaha izmišljene crkve 6. svibnja '45. Na kraju, da je tom vrhu i svećenstvu te crkve suđeno i da su pogubljeni u ime vjere kao mučenici. Ni riječi o zločinima nad pravoslavnim življem, o logorima, rasnim zakonima, činjenice
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja bih volila da svi naši pogotovo zastupnici shvate da legalizacija bespravnih objekata prioritetno ovisi o jedinicama lokalne samouprave. S ovim prostornim planovima koji su doneseni u Hrvatskoj danas se može legalizirati blizu 30 tisuća objekata. Ali ljudi se ne žele legalizirati ali ne može Hrvatska država ili mi ovdje donijeti Zakon koji će prisiliti da se to legalizira ako jedinica lokalne samouprave ne želi na tom području imati stambenu izgradnju ili nekakvu industrijsku ili poljoprivrednu. Znači sve prioritetno ovisi jer po našem Ustavu je jedinica lokalne samouprave, što se tiče prostornog planiranja samostalna u odlučivanju, nakon toga država može pomoći i može nešto napraviti ali prvo se oni moraju odlučiti da žele legalizirati, a ljudi se moraju odlučiti da zaista legaliziraju ono što već danas mogu legalizirati.
Evo pa organizacijski se je odmah savjetovalo da to bude središnji ured gdje će biti stručna osoba, da će se voditi računa o međuresornoj suradnji, horizontalnoj, vertikalnoj i ponavljam, puno toga se učinilo, učinilo se baš upravo i na ovoj vertikalnoj razini gdje su brojne općine i gradovi i županije usvojile brojne demografske programe i da ne kažem da smo se informatički i umrežili i imamo o tome i zajedničke podatke. Dakle, mislim da tu temelji odlični i da u tom pravcu će se svakako i dalje i dalje to razvijati. Ali, ono što ne možemo dočekati rezultate, međutim, ja cijelo vrijeme govorim da stvaranje jednog pozitivnog ozračja je itekako važno jer nije samo niti financijska situacija ta koja može doprinijeti stvaranju mladih obitelji. Pa evo ne mogu odgovoriti jer nisam u toj svoj zavrzlami razumjela šta se predlaže, ali u svakom slučaju mi imamo ovaj prijedlog, vi ćete sigurno uz kritiku o tome na taj način i glasovati.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, uvažena gospodo iz Hrvatske narodne banke. Svoj govor o izvješću Hrvtske narodne banke započet ću zapravo potaknut jednom izjavom profesora Letice o hrvatskoj lisnici u hrvatskom džepu. Nažalost, mnogi su se potrudili da uspješno izbiju tu hrvatsku lisnicu iz hrvatskog džepa, a mnnogi između ostalog na taj način što su držali čvrsto hrvatsku desnicu na hrvatskom srcu, a posve bezobzirno i neoprezno ostvarili otvorene hrvatske džepove i hrvatsku lisnicu i novci su lepršali kao perje i lisnica ostala prazna. I gospodo to je potpuno jasna i živa istina. Ali ja neću u ovom treutku govoriti o tome, nego ću posvetiti se izvješću Hrvatske narodne banke u čijem izvješću posve jasno se može iščitati i prošlost i budućnost hrvtske gospodarske zbilje. Podaci koji su unutra navedeni su posve točni i mislim da su profesionalno sačinjeni na vrlo kvalitetan način, ali mislim da će nas svih vrlo brzo usmjeriti na raspravu o nekim važnim temama koje se iz ovog izvješća mogu iščitat. Vrlo brzo ćemo morat razmišljati i razgovarati o stabilnom ili fiksnom tečaju kune. Nažalost, morat ćemo razgovarati vjerojatno i o međunarodnim pričuvama, o njihovoj funkciji i ulozi u gospodarskom rastu hrvatske države i hrvatskog gospodarstva. Mislim da ćemo moći morati razgovarati ozbiljno i o svim ovim problemima o kojima su svi govorili, okoličini i veličini inozemnog i javnog duga. To su sve zbilja, to je sve zbilja naše gospodarske stvarnosti. Mislim da je o tome potrebno, a mislim da i stručne i stručni ljudi već o tome vode ozbiljne rasprave pa očekujem da će se i Hrvatskom parlamentu o tome porazgovoriti i otvoreno predložiti rješenja koja su bolja ili koja mislimo da bi bilje odgovarala gospodarskom trenutku. Iz izvješća Hrvtske narodne bake iščitava se , to smo svi već uočili i stabilan gospodrski rast u 2003. godini uz nisku inflaciju i stabilan tečaj kune. Nažalost, isto tako bilježi se deficit na tekućem računu pla
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovana gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora je na 34. sjednici održanoj 21. studenog 2005. godine raspravio Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu sa prijedlogom projekcije Proračuna za 2007. i 2008. godinu. Odbor je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske sa prijedlogom projekcije Proračuna za 2007. i 2008. razmotrio kao zainteresirano radno tijelo. Uvodno izlaganje dao je predstavnik predlagatelja koji se posebno osvrnuo na područje iz nadležnosti djelokruga Odbora. U raspravi su razmotrena predložena rješenja u svezi načina upravljanja prihodima i rashodima korisnika proračunskih sredstava u području iz nadležnosti Odbora. Izraženo je mišljenje da je sredstva planirana u Prijedlogu državnog proračuna za 2006. godinu sa prijedlogom projekcije za 2007. i 2008. ne omogućavaju potreban razvoj svih područja iz djelokruga rada ovog Odbora. Posebna pozornost ukazana je na nedostatak sredstava za razvoj Hrvatskih željeznica, izgradnju Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta, otočni razvoj, razvoj unutarnjih plovnih puteva, izgradnju riječnih luka. Također je ukazano na nužnosti izgradnje zračne luke Zagreb sa obzirom na njen strateški položaj i značaj za što nisu dovoljno planirana sredstva u prijedlogu Državnog proračuna 2006. godine. Nakon provedene rasprave Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora većinom glasova sa 6 za i 1 protiv predlaže Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2006. godinu sa projekcijom proračuna 2007., 2008. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog Sabora. Uvaženi kolega, slažem se da se isplati ulagati u obrazovanje. Međutim problem je u tome što ova Vlada nažalost to ne može shvatiti ili ne shvaća to pa već su kolege neki prije spomenuli kako objašnjavate onda činjenicu da su podzastupljeni i učitelji i profesori u svojim plaćama, odnosno i oni učitelji i profesori koji rade u obrazovanju upravo ovih obrtničkih zanimanja. Zatim takav jedan indolentski odnos prema obrtnicima u Hrvatskoj je naprosto nigdje zamijećen u ajmo reći u ostalim europskim državama. Zatim bih rekla da eto ga, lijepo je ovo da se daju potpore gospodarstvenicima, ali molim vas lijepo, jednaku takvu potporu trebali bi dobiti i učitelji i profesori koji obrazuju. I od kud pravo, recite mi kolega, jednom ministru Jovanoviću da on naprosto određuje koje će dijete što i u koju školu ići? Ako on kaže da više ne može za mehaničara, nego mora za pekara, onda će za pekara. Ovoj Vladi bi trebao biti cilj da osigura radna mjesta za sva zanimanja, a posebice kad se radi ovaj čas o ovom Zakonu o obrtnicima, da osnaži obrtništvo, da daje posebnu potporu obrtnicima kako se ti obrti ne bi zatvarali.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Bošnjaković. Da, predlagatelj ima intenciju da ovaj zakon na neki način poboljša sliku prema javnosti rada Sabora i u toj mjeri ja pozdravljam intenciju predlagatelja za poboljšanje slike, kakva će ta slika biti i koliko će se poboljšati ovim zakonom, to će vrijeme pokazati i vidjeti. Ja mislim da ne baš jer niz drugih akata treba uistinu mijenjati pa i zakonskih akata treba mijenjati koji nisu vezani samo za ovo. Recimo, da li gradonačelnici velikih gradova mogu biti saborski zastupnici i kvalitetno obavljati ovaj posao i biti gradonačelnici velikih gradova. Zatim Poslovnik rada Sabora da li je moguće da saborski zastupnici toliko odskaču od tema dnevnog reda uz tu vrijeđajući sve druge kolege, pa i ne samo kolege u Saboru nego i šire, dakle i Poslovnik Sabora je nužno mijenjati. Taj kodeks i on je nažalost potreban, ali smiješno je da saborskom zastupniku, osobi koja obnaša jednu od najvećih dužnosti osobama u RH treba pisati kodeks, to je zaista smiješno. I naravno uvjeti rada. Znate da dana evo vratit ću se samo na ovo da gotovo 50 osoba iz ovog saziva Sabora će se kandidirati za mjesta u izvršnoj vlasti u RH, što mi imamo sada u sljedećem periodu. A što se tiče uvjeta rada u Saboru, ja mislim da negdje oko 70 do 80 saborskih zastupnika nema ni radnog stola. To je uistinu, koristim priliku gospodine Bošnjakoviću i vama replicirati evo i predsjednik Sabora tu pa i on čuje, zaista to nije dopušteno, a da ne govorim o nekim drugim pomagalima koji su potrebni poput volontera, savjetnika, stručnih službi. Znam ima u klubovima, ali to je uistinu nedostatno da bi saborski zastupnik vrlo kvalitetno pripremao rasprave i pripremao se za točke dnevnog reda. Hvala.
Hvala vam. Poštovani guverneru Vujčiću, dakle ono što mi je posebno drago jest da ste i vi istaknuli u vašem završnom govoru kako je najbolja moguća zaštita standarda hrvatskih građana upravo čuvanje stabilnosti tržišta rada i drago mi je da ste posebno akcentirali važnost da su plaće rasle puno brže nego što je rasla inflacija. To su rezultati koji svakako nisu pali s Marsa, to su rezultati iza kojih stoji strateško vođenje, pravovremene mjere, adekvatne mjere, u vašoj domeni naravno i HNB-a, prije svega Vladi RH. Međutim ono što, na što želim podsjetiti jest da nije uvijek bilo tako. Mi smo imali još jednu krizu unatrag nekoliko godina, svjetsku gospodarsku kada je napucano na burzu rada 400.000 ljudi, a mjera za očuvanje radnih mjesta iskorištena svega 4.000 puta.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podupire prijedlog općeg poreznog zakona sa konačnim prijedlogom zakona. Na početku treba istaknuti da je donošenje predloženog zakona potrebno zbog usklađivanja hrvatskog zakonodavstva, poreznog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije. Jedna od promjena u odnosu na postojeći OPZ je ta da je preciznije definiran pojam drugih javnih davanja čime se postiže preciznost u utvrđivanju ovlasti, u postupanju poreznih tijela. Naime do sada u OPZ-u pod pojmom "Drugih javnih davanja", nije bilo naknada za koncesije, novčanih kazni i svih drugih davanja čije je utvrđivanje, naplata i nadzor prema posebnim propisima bilo u nadležnosti poreznih tijela a time je nadležnost za postupanje poreznih tijela mogla biti i dovedena u pitanje. Preciznije se nadalje definira i pojam porezne tajne, a također je jasno definirano što se ne smatra poreznom tajnom, kao što su npr. podaci o poreznim obveznicima koji su dali lažne podatke sa ciljem umanjenja obveze PDV-a ako je to utvrđeno u poreznom postupku. Detaljnije su razrađeni slučajevi postupanja poreznih tijela kada se smatra da porezna tajna neće biti povrijeđena što je osobito važno kod usklađivanja poreznog zakonodavstva sa pravnim stečevinama Europske unije, pa je tako OPZ-om omogućeno davanje podataka u smislu administrativne suradnje i razmjene informacija između država članica Europske unije. Do sada je u OPZ-u stajalo i to da su sudionici obvezno pravnog odnosa dužni postupati u dobroj vjeri a novim se OPZ-om definira što je postupanje u dobroj mjeri te se nadalje zadužuje ministar financija da pravilnikom propiše način postupanja u dobroj vjeri. Jedna od važnih novosti je uvođenje definicije poreznog broja kojega će porezna uprava koristiti za povezivanje i objedinjavanje postojećih podataka o imovini koju posjeduju fizičke osobe. Pitanje uvođenja poreznog broja jedno je
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, problemi o kojima govorite ja vjerujem da korijene imaju kao što smo danas već mogli u nekoliko navrata čuti u predrasudama i stereotipima. 2015.godina ti su stereotipi i predrasude još uvijek iznimno snažni u hrvatskome društvu. Dozvolite mi da vas samo podsjetim jedne situacije koja se dogodila prošle godine, a vezana je za HRT i javnu ustanovu koja po Zakonu o medijima ima ulogu osim informativne, edukativne ima ulogu i da promiče ljudska prava i ravnopravnost spolova i sjetite se prošle godine kada je konačno na čelo Ureda za suzbijanja korupcije i organiziranog kriminala došla gospođa Tamara Laptoš kako je u Dnevniku 3 čini mi se bio prikazan taj događaj. Izrečeno je nešto što je apsolutno neprihvatljivo, što je diskriminatorno, što je neprimjereno, ne primjereno posebno za javnu ustanovu kao što je HRT. Dakle tada je bilo rečeno da je gospođa Laptoš Čakovčanka koja nema djece i koja nije udana i da je idealna za taj posao. Dakle doista jedna neprihvatljiva izjava koja implicira da za taj posao je na neki način uvjet da nema djece što je potpuno u suprotnosti sa člankom, čini mi se 6. Zakona o ravnopravnosti spolova koji kaže, koji zabranjuje diskriminaciju po osnovi bračnog i obiteljskog statusa. Dakle prilog na neki način direktno implicira da jedino žene koje nemaju djecu mogu uspješno raditi taj posao. Potpuno krivo. Trebali bi svi ići na edukaciju. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, uvažena tajnice i uvaženi članovi Hrvatskog saveza slijepih. Ja ne bih danas govorio o tome kako mi to na lokalnoj razini pokušavamo pomoći da se riješe ovi problemi, odnosno da slijepe osobe ostvare svoje pravo, jer to danas ni nije tema. Danas je tema Zakon o doplatku na sljepoću. I zato bih ja i rekao da su slijepe osobe građani ove države s teškim invaliditetom kojima upravo mi u ovom Saboru ne trebamo, nego smo već davno trebali omogućiti da ostvare svoje osnovno pravo, pravo potpunog integriranja u društvo i pravo na dostupnost svim blagodatima našeg društva. Prije više od 10 godina Sabor Republike Hrvatske je donio zaključak koji obvezuje Vladu Republike Hrvatske da sustavno uredi financiranje potreba slijepih osoba. I kao što znate, je li zato i imamo ovu temu danas, napravljeno nije ništa. Hrvatska Vlada koja se busa u visoke vrijednosti, visoke standarde i europska prsa visinu doplatka svojim slijepim građanima drži na 50 eura, maksimalno 50 eura, albanska na 80, srbijanska, crnogorska, bosansko hercegovačka na 175, makedonska se odlučila za 30% prosječne plaće, Slovenci odrediše 300 eura, a Francuzi kako smo imali prilike čuti i 700 eura. Da smo loši, jesmo, ali toliko baš da smo loši, nismo ili Vlada ima neke druge podatke koje mi ne znamo. I zato danas poradi ostvarenja osnovnih ljudskih prava ispravke niza dosadašnjih nelogičnosti i nepravilnosti, pred nama je ovaj prijedlog zakona o doplatku na sljepoću i danas govorimo o njemu i o ničemu drugom. A taj prijedlog zakona ovaj doplatak tretira kao integrativni dodatak. Dakle, nešto ne malo, nego puno šire od pristupa, dosadašnjeg pristupa puke socijalne kategorije. Osim toga, ovaj prijedlog ili ovakav prijedlog zakona nije stran ni zemljama Europske unije, od kojih eto prepisujemo i takve zakone. Upravo ovakvim pristupom mi bi izišli iz sivila Zakona o socijalnoj skrbi jer on je počesto nepravičan jer prema tom zakonu naknada za sljepoću odr
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa gospođo Perić, ja mislim da je ovaj proračun tipičan proračun za nadolazeće vrijeme lokalnih izbora i da možemo slobodno reći da se u ovom proračunu dijeli šakom i kapom, a ne pita se previše od kuda će se sredstva namaknuti. I eto odjednom u fotofinišu pronađeno je na prihodovnoj strani nekoliko milijardi iz europskih fondova, a neki dan smo rebalansirali sredstva koja se unatoč silnim obećanjima vlasti nisu uspjela povući iz europskih fondova, a ista je koalicija sada na vlasti, isti su ljudi i opet ista obećanja. Upravo ste vi u vašoj raspravi istakli i spomenuli i poreznu reformu i ta sredstva iz europskih fondova i ja vas pitam, jel ne mislite da ovaj proračun ipak neće biti održiv budući da se bazira upravo na tim sredstvima i na poreznoj reformi za koju i sami ste istakli, ne znamo kako će se u konačnici ostvariti jer povećao se PDV u turizmu i to onom dijelu koji uvelike puni naš proračun, a jednako tako i ovo povećanje minimalne plaće koje je sada neki dan donešeno je vrlo malo povećanje jer s poreznom reformom povećali ste najviše onima koji upravo najviše imaju. A upravo najbolji instrument za bolji standard najsiromašnijeg dijela građana je povećanje minimalne plaće na gotovo 50 ili 60% prosječne bruto plaće u Hrvatskoj jer oni taj novac i potroše. Mi naravno cijenimo što se određenoj populaciji što su povećana materijalna prava, ali ja vas ovim putem pitam i šta je sa radnicima jer ako dajete koricu kruha i izvlačite se na to da su oni prijašnji dali samo mrvice, to ne znači da su ljudi zadovoljni i da će biti siti.
Evo kolega, put me politike nanio zadnje dvije godine par puta u Tursku i Turska bilježi gospodarski rast zadnjih osam godina između i 5-8% stope i zamislite državu koju osam godina gospodarske naraste oko 50% i zamislite sad u odnosu na našu državu koja ovih šest godina atrofira za nekih 11, 12%. Jedno društvo koje vrije gdje mlada snaga propulzivno otvara nova radna mjesta i onda jedno ovakva država i društvo koje odumire, gdje sve manje ljudi radi i gdje zapravo praktički autodestrukcija prisutna. Vi ste onako u svom povijesnom osvrtu govorili o povijesnoj odgovornosti ljevice. Ja ne mogu to zaobići kad govorimo o toj povijesnici, kad pogledam ove 23 godine Hrvatske države i govorimo o povijesnoj odgovornosti desnice koje tom većem razdoblju vodila ovu državu i koja je dopustila da u ovoj državi u 23 godine omjer zaposlenih i broj umirovljenika sa 3,0 u trenutku nastanka države dođe na 1,10, sa 2 milijuna zaposlenih 90-te da danas padnemo na milijun i 350 tisuća a gdje je ta tako zvana desnica predominantno vodila tu državu koja je dopustila da ovaj narod počne odumirati, da ova država bude jedna od svega nekoliko europskih država koje danas imaju negativnu stopu svog nataliteta. Odgovornost je kad govorimo buduće desnice, e sad govorimo i vas i nas, naša odgovornost kao buduće desnice i da nikad više ne dopustimo u vremenima koja dolaze da ovakve značajne teme koje zapravo induciraju sve ove probleme s kojima se mi kao društvo susrećemo, da se u budućnosti ovakvi procesi nastave. Hvala.
Poštovani kolega Milošević, u opsegu svoga izlaganja zapravo sam se dotakao gospodarskog aspekta naše dijaspore u mjeri koliko sam zapravo mogao i koliko je vrijeme dozvoljavalo. Međutim, danas zapravo ta nova paradigma odnosa Hrvatske sa Hrvatima RH treba dakle se graditi na toj platformi jer ono što sam već nekad i negdje rekao, dakle taj potencijal koji ima hrvatska dijaspora u svijetu, nije niti izdaleka prepoznata a kamoli iskorištena. Uzmimo samo jedan aspekt, kapital koji ima hrvatska dijaspora a vi ste rekli, spomenuli neke naše gospodarstvenike je trostruko vrjedniji od bilo kojeg kapitala do kojeg Hrvatska može doći. Prvo ako Hrvat iz dijaspore investira ovdje, to je beskamatni kapital. Drugo, taj kapital prati znanje stečeno u gospodarstvima najrazvijenijih zemalja svijeta. Kanada, Amerike, Europe itd. I treće, on nosi u sebi ljubav prema Hrvatskoj, prema domovini. Prema tome, Hrvatska mora iskoristiti, međutim nisu svi Hrvati izvan Hrvatske jednako bogati, dakle mi moramo zapravo ovdje apsorbirati i privlačiti ljude izvan Hrvatske. I one koji su dakle, teškom mukom zaradili svoje mirovine pa se danas temeljem dvostrukog oporezivanja oni odbijaju od Hrvatske i povratka u zemlju a time i njihovi potomci koji onda ostaju u tim zemljama. Tu su dakle Hrvati koji zapravo nisu se uopće mogli snaći u tom svijetu ali koji također imaju svoje potomke itd., i zato kažem ono što je u strategiji dobro napisano, dakle osnivanje uvjeta za mikro kreditiranje, utemeljenje jamstvenoga fonda, dakle to su sve stvari koje se ne tiču nadležnosti središnjeg državnog ureda a tiču se ostalih institucija RH, Vlade, Ministarstva financija, HBOR-a itd. Dakle, te institucije moraju sada ući u taj prostor koji dosada nije bio pokriven. Hvala lijepo. Zahvaljujem kolega Stier. Dakle, pitanje ostvarivanje prava glasa. Dakle, u ovom postojeću da tako kažem institucionalnom zakonskom okviru oko 4 milijuna naših sunarodnika su diskriminirana Ustavom. Dakle i u mogućnosti dakle brojem manda
Evo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Evo donošenjem odluka <PARTY> za sudjelovanje oružanih snaga RH u međunarodnim misijama, operacijama i drugim aktivnostima u razdoblju od '22.-'23.g.. RH sigurno kao odgovorna članica međunarodne zajednice u skladu sa svojim mogućnostima aktivno doprinosi međunarodnoj sigurnosti u rješavanju kriza mirnim putem. Sudjelovanje u operacijama, misijama i drugim aktivnostima čini dio napora međunarodne zajednice za očuvanje mira i prevencija sukoba, te za RH predstavlja važan instrument naše vanjske sigurnosne politike čime osiguravamo ispunjavanje naših nacionalnih interesa i vanjsko političkim prioriteta. Osim toga, Hrvatska upravo kroz sudjelovanje u operacijama, misijama i aktivnostima dodatno razvija sposobnosti i postiže snagu oružanih snaga sa saveznicima. Doprinos misijama i operacijama i aktivnostima predstavljaju važan dio ispunjavanja naših obaveza kao članica NATO-a, UN-a i EU. Takva sudjelovanja i u okviru NATO-a predstavlja jedno od tri stupa raspodjele tereta između saveznica uz adekvatna izdvajanja za obranu, modernizaciju oružanih snaga te uz dostizanje definiranih ciljeva i sposobnosti članica. EU također preuzima sve značajnije ulogu i odgovornost za europsku sigurnost. Jedan od važnijih instrumenata zajedničke sigurnosti i vanjske politike u EU misije i operacije kojima Hrvatska doprinosi u skladu sa svojim mogućnosti. Osim kroz NATO i EU Hrvatska u međunarodnoj sigurnosti i očuvanju mira doprinosi i svojim angažmanom u operacijama potpore mira UN-a što čine još od rujna 1999.g. Naposljetku sudjelovanje u međunarodnim misijama i operacijama i drugim aktivnostima jedna su od tri temeljne misije oružanih snaga te je istina da od '99.g. do danas sudjeluje ukupno oko 9.732 pripadnika oružanih snaga. U ovom trenutku u listopadu 2021.g. Hrvatska sudjeluje u devet međunarodnih misija, operacija, aktivnosti od ukupno 245 pripadnika. Uzevši u obzir vanjskopolitičke prioritete
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Lenart, rekli ste već i odgovorili ste i kolegici Mrak Taritaš na pitanje prijenosa znanosti do proizvođača. Mene sada zanima iskustvo Međimurskog štacuna ovdje je danas već to danas bilo spomenuto, Zadruge Najbolje je lokalno, osim Međimurske županije tu je i Koprivničko-križevačka županija i tu se ljudi udružuju u zadruge. Govori se o tome kako loše iskustvo istina je ja to znam da stvarno boljševički način postupanja 2, 3 ljeta odmah nakon rata u sukobu sa Staljinom je doveo do toga da su neke stvari tu omrznute, međutim danas ljudi ne idu u zadrugarstvo jer se boje sukoba. Što mislite o tome da li ovakve zadruge ili europske zadruge nam mogu pomoći u razrješavanju tih sukoba u načinu da učimo kako doći do dogovora i drženja dogovora.