EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine predsjedniče, predstavnici ministarstva, državni tajniče i pomoćniče ministra. Ja sam i u prvom čitanju iznio određene sugestije, dakle ne bih rekao da sam uputio određene kritike, ali u svakom slučaju drago mi je što je barem dio toga bilo usvojeno i pridružujem se kolegi Josipoviću što je pohvalio ovaj Konačni prijedlog Zakona. I ja smatram da ima evidentno dobrih, pozitivnih elemenata u odnosu na prvo čitanje. Mi smo kao klub <PARTY>-a iznijeli određene prijedloge amandmana. Ja ne znam koliko ministarstvo razmišlja ili koliko je na tragu našim prijedlozima amandmana, da li je to spremno prihvatiti, ali dozvolite ipak i da ja pokušam još malo obrazložiti jer u onih 5 minuta koliko mi je bilo na raspolaganju nisam doista uspio sve obrazložiti. Naime, naši amandmani se, mogli smo ih više naravno pripremiti, to nije problem, ali ono suštinu što smo smatrali odnosi se na amandman 1 gdje smo pokušali ustvari definirati koja su to temeljna načela olimpizma i kako su ona sadržana u ovom Zakonu. Naime, ako se spominje Nacionalno vijeće za sport onda mi smatramo da Hrvatski olimpijski odbor doista treba biti klonozacija hrvatskog sporta. Ona je i najviša stručna organizacija, a Zakon predlaže da toj struci bude nadređeno Nacionalno vijeće za šport koje je ipak možemo slobodno kazati političko vijeće koje formira Sabor iz raznih struktura uključujući i uvažene kolege zastupnike. Međutim, mi smatramo da to ne bi bilo dobro kako je riješeno ovim Zakonom nego doista to Nacionalno vijeće za šport bude ipak više koordinativno i savjetodavno tijelo i u tom smislu ja još jedanput molim ministarstvo pa na kraju krajeva i Vladu da razmisle o tom … amandmanu i da ga pokuša akceptirati. Meni se čini kad se govori o određenim načelima olimpizma posebno bih volio ovdje spomenuti četvrto i peto načelo koje govori otprilike ono što i sam Zakon spominje kako svakom pojedincu mora biti omogućeno bavljenje sportom bez diskriminacije bilo koje vrste i u olimpijskom duhu što za
Dame i gospodo. Pred vama je čarobna nacionalna strategija. Zašto čarobna? Zbog toga što počiva na čarobnoj formuli. Nema dopunskog opterećenja je jedna premisa. Nema novog opterećenja proračuna. Ima bolja zdravstvena zaštita. Da bi se na kraju u ciljevima kazalo da je cilj veća kontrola potrošnje i manje izdvajanje za javno zdravstvo koje bi trebalo u krajnjoj liniji od 7,2 doći na 6, Prema tome, gdje je čarobni ključ? U čemu je ta čarolija? Čarolija je u tome da netko mora na kraju platiti račun. Račun će platiti najslabija karika, a najslabija karika je pacijent. On je tako trpeljnik. Onda kad sve istrpi može i ovo što mu ova strategija direktno nudi. Uostalom, da li treba strategija ako tvrdimo da nam je usluga i zdravstvo približno nekoj europskoj razini, da nas svi hvale. A mi da smo nezadovoljno. Pa kakvi smo mi to pacijenti? Ako želimo uravnotežen pristup iz javne potrošnje u privatno, onda to znači gospodo umirovljenici, koji sam i ja član, izvolite dublje posegnuti u džepove. Kao što su administrativne takse bile tihi genocid, ovdje će biti pravi genocid. Jer ako ćeš imati novaca imat ćeš i zdravlja. Ako nećeš imati neće ti nitko to garantirati. I sad moji umirovljenici kažu, pa čekaj, Ustav garantira zdravlje, daje ti pravo na rad itd. Zato za taj garant nije nešto sveto. Pa ako je nešto sveto onda ja predlažem gospodo raspišimo referendum sa pitanjem jeste li za reformu zdravstva po načelu solidarnosti između zdravih i bolesnih. Pa ćete vidjeti šta ljudi kažu, šta kaže narod koji nas birao i čiji smo mi zastupnici. Zašto ponovno na njihov neto dohodak svaljujemo nova opterećenja? Neto, iz neto plaće platio si sve doprinose, platio si poreze, platio si prireze i sad na kraju još jedanput moraš platiti zdravstvenu uslugu, ili zdravstvenu taksu nazovi ju kako hoćeš, svodi se na to da moraš platiti. Dakle, neće biti lako, jer ćeš dva puta plaćati za zdravstveno osiguranje. Jedanput ćeš plaćati to iz doprinosa, a drugi puta ćeš platiti iz neto primanja na koj
Poštovani zastupniče, ja bih samo replicirala, odnosno ponovila vezano uz sadašnji zakon, u sadašnjem to je najniža mirovina, a po novom zakonu minimalna mirovina. Promijenio se naziv, korisnici su ostali isti. Ono što se <PARTY> kroz cijelo svoje djelovanje više od 15 godina zalaže, a to je jednakost među istim kategorijama naših umirovljenika. I tu nas jako smeta ovih tri posto jer smatramo da taj tri posto ne bi smio ovdje postojati. Na žalost, naši umirovljenici vrlo često od lokalnih uprava moraju primati još i pomoć, novčanu pomoć gdje oni koji mogu to daju, a tko ne može na žalost ne može dati niti pomoć za umirovljenike i to je tužno da moraju primati pomoć. A što se tiče obiteljskih mirovina slažem se s tim da bračni drug od pokojnog druga može imati, svog bračnog druga, može imati, zadržati naravno ima svoju mirovinu i postotak od pokojnog bračnog druga u Republici Njemačkoj, u Njemačkoj je to 60% samo da znamo.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre i predstavnici Vlade. Uvažene kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o upravnim sporovima, jedan iz niza zakonskih prijedloga koji usklađujemo sa zakonodavstvom Europske unije. Vlada se opredijelila za potpuno novi zakonski tekst jer samo izmjenama i dopunama sadašnjeg Zakona o upravnim sporovima ne bi mogla na pregledan i konzistentan predočiti sve novine i uvaženi europski standardi zaštite prava građana u sudskom preispitivanju upravnih odluka pred neovisnim sudovima. Naime, primjetili smo da ćemo ustanoviti više prvostupanjskih upravnih sudova za područje jedne ili više županija, dok se sadašnji Upravni sud Republike Hrvatske gasi, a ustanovljava se Visoki upravni su za područje Hrvatske kao drugostupanjski sud. Dakle, prijedlog ovog zakona utvrđuje dvostupanjsko upravno sudovanje i određuje se stvarna nadležnost upravnih sudova i Visokog upravnog suda Republike Hrvatske. Tako udovoljavamo i odredbi članka 6. europske Konvencije o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda. Upravni sudovi bi bili ustanovljeni u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku i zahvaljujući projektu CARDS započeli bi s radom 1. siječnja '12. godine. Ciljevi novog teksta zakona su i veća učinkovitost sudskog postupka, skraćivanje njegovog trajanja i svakako usklađivanje s pravnom stečevinom Europske unije u kontekstu čega promatramo predložena rješenja kojima se ostvaruju procesne mogućnosti suda da sam utvrđuje činjenice i da u pravilu provodi usmenu raspravu. Ali, obveza suda je da svojom presudom riješi upravnu stvar što otklanja strah od predugih čekanja građana, ako su njihova prava povrijeđena aktima upravnih vlasti i tijela koja imaju javne ovlasti. Smatram nužnim i dobrim što se predlagatelj odlučio i predložiti potpuno novi Zakon o upravnim sporovima jer je brojne novine donio i novi Zakon o općem upravnom postupku i proširio primjenu ovog postupka i na druga pravno neregulirana postupanja uprave. Zato ovaj novi Zakon
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče, gospodo predstavnici Vlade, uvažene kolegice i kolege. Nasilje među mladima ozbiljan je društveni problem i kojem se mora pristupiti ozbiljno i u tom problemu, odnosno rješavanju i pokušaju rješavanja tog problema, trebali bi biti svi jedinstveni. Ako govorimo o nasilju među mladima, ne možemo zaobići ključno pitanje a to je zašto se dijete počinje uopće nasilno ponašati. Na to pitanje ne postoji jednostavan odgovor. Postoje osobine obitelji i djeteta koje utječu na razvoj nasilnog ponašanja, a jednako tako i osobine škola koje mogu poticati ili sprečavati pojavu nasilja. Za zdrav razvoj djeteta vrlo su važna iskustva u obitelji, nedostatak pažnje i topline, svjedočenje nasilnom ponašanju kod kuće, nedovoljan nadzor i briga roditelja plodna su podloga za razvoj nasilničkog ponašanja djece. Svjedočenje agresivnom ponašanju obuhvaća fizičku i psihičku agresiju roditelja prema djetetu, ili fizičku i verbalnu agresiju među roditeljima. Korištenjem fizičkog kažnjavanja roditelj šalje djetetu poruku kako je u redu ljutnjom, nasiljem i zastrašivanjem dobiti ono što želimo. Vjerojatno je da će dijete koristiti slične metode i sa svojim vršnjacima. Također ako zahtjeva nešto šalje mu poruku kako takvo ponašanje uspijeva kada se nešto želi postići. Posebno su važne i individualne osobine samog djeteta kojeg ne treba zanemariti. Pri tome, možemo naglasiti da djeca koja su impulzivna, živahna, imaju višak energije, nemaju strpljenja, koja često pronalaze brza rješenja frustrirajućih situacija ali isto tako i traumatizirana djeca podložnija su nasilničkom ponašanju, okolina ih doživljava zločestima i može im pripisati zločesto ponašanje te se dijete počinje u skladu s tim zaista i ponašati. Školsko okruženje je vrlo važno za pojavu nasilnog ponašanje, nedostatak bliskosti, osjećaja prihvaćenosti, svih učenika, te međusobnog poštovanja između nastavnika i učenika i obrnuto, dovode do nasilničkog ponašanja u školi. Nereagiranje s kojim se ta
Kolega Popijač, pa ovo je jedan od zakona koji su koliko ja razumijem na tragu jednog velikog projekta ove Vlade a to je reforma državne i javne uprave. I evo svaki dan dobivamo nove doprinose i potvrde da se radi o jednom veoma osmišljenom projektu. Sigurno ne možete osporiti činjenicu da postoji izvozna orijentacija ove Vlade koja je na početku mandata bila objašnjena i potrebom i činjenicom da se zbog toga uvodi Državni ured za trgovinom. Taj Državni ured za trgovinu je funkcionirao godinu dana, onda je taj Državni ured za trgovinu ukinut, da bi se svi zaposlenici prebacili u Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Nakon toga je krenuo poznati road show ministara po Europi kako bi se privukli investitori. Ne znam, nešto se u zadnje vrijeme ne govori o rezultatima tog road showa. Sada se osniva agencija kojoj je osnovna prva zadaća da sudjeluje u pripremi i organizaciji prezentacija u cilju upoznavanja potencijalnih investitora s ugljikovodičnim potencijalima određenih područja Hrvatske. Dakle, privlačenje investitora. To je posao ove agencije, to je posao bio Državnog ureda koji se ukinuo, koji je bio pri Ministarstvu gospodarstva i to je sad posao ureda koji je prešao u Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Mislite li vi da će nam to bit dovoljno ili ćemo morati osnovati još neki …
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Danas raspravljamo o prijedlogu Zakona o podjeli trgovačkog društva Hrvatske željeznice d.o.o. sa Konačnim prijedlogom zakona koji je na prijedlog hrvatske Vlade uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Već sam prijedlog Vlade da se ide na hitni postupak govori o odlučnosti Vlade da se istinske pozitivne promjene u Hrvatskim željeznicama dogode što prije. Zato hitnost postupka treba gledati sa pozitivnog aspekta jer nije bitno hitnost donošenja zakona ako su u izradi samoga prijedloga učestvovali partneri a u ovome slučaju to su sindikati željeznica i GSV, a kako znamo da su u ovom slučaju učestvovali i dali pozitivno svoje mišljenje sindikati što smo i danas evo vidjeli. Pa time samim je i hitnost donošenja ovoga Zakona više nego dobra i opravdana. Također moramo voditi računa da je Hrvatska potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa Europskom unijom 2001. započela aktivnosti usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa pravnim stečevinama Europske unije. Zakonom o željeznici kojom su stvorene osnove za daljnji proces usklađivanja zakonodavstva, odnosno restruktuiranje željezničkog sustava u Republici Hrvatskoj po načelu razdvajanja željezničke infrastrukture od željezničkog prijevoza, te liberalizacija željezničkog transportnog tržišta. Projek osuvremenjivanja financijske konsolidacije i restrukturiranja željeznica za razdoblje od 1998. do 2002. godine predložen je bio sa namjerom stvaranja suvremene i efikasne željezničke prijevozničke tvrtke te smanjivanja financijskog opterećenja za državni proračun. Razdvajanje poslova infrastrukture od prijevoza i daljnje izdvajanje neovisnih djelatnosti u nove tvrtke Kćeri omogućava uključivanje privatnog sektora u ove procese. Danas unutar hrvatskoga željezničkog sustava djeluje 17 ovisnih društava u 100%-tnom ili u većinskom vlasništvu HŽ-a. Svjesni smo da u razdoblju od 2000. do 2003. godine bio je prisutan trend smanjenja radnika u HŽ-u u matici al
Pa, evo i kolegica je dilemu tu, a i danas je nekoliko puta bilo istaknuta dilema kako da ne subvencioniramo brojilo, nego kako da subvencioniramo građane koji doista nemaju iz čega platiti. Dakle, dosta gradova u Hrvatskoj ima odluke o socijalnom zbrinjavanju građana i ti gradovi imaju model i sistem kako dolaze do građana, odnosno kako građani dolaze do njih da bi subvencionirali određene troškove stanovanja. Primjerice, grad Koprivnica ima tu odluku, on subvencionira troškove stanovanja, pomoć u prehrani, pomoć i njegu u kući, troškove obrazovanja djece i mladeži, jednokratne pomoći ima i podmirenje pogrebnih troškova. Između ostalog subvencionira i električnu energiju. Ne oni koji malo potroše, nego oni koji nemaju za platiti ono što potroše i u našoj gradskoj odluci je tako da, dakle imamo socijalni cenzus, a onda smo rekli da za samce i dvočlanu obitelj mjesečno subvencioniramo do 150 kilovat sati, a za višečlanu obitelj do 200 kilovat sati bez obzira koliko, dakle godišnje oni potrošili. Mi tu onda motiviramo da budu racionalni u tome. … Do 150 kilovata mi subvencioniramo, plaćamo im u potpunosti. Što nisam ograničen? Dakle, grad u potpunosti podmiruje trošak za 150 kilovat sati za samca ili za dvočlanu obitelj, a ako on potroši više od toga, onda će morati platiti, a bez obzira na to koliko on potrošio, prema tome mi ne subvencioniramo brojilo nego subvencioniramo doista ljude koji nemaju od čega platiti. Ista stvar je i sa vodom, odvodnjom, odvozom kućnog smeća, plina itd., itd. Dakle, utvrdili smo koliko je cenzus po članu domaćinstva mjesečno, koliko će grad plaćati ili sufinancirati, a ne da kažemo da oni koji malo troše po brojilu da oni imaju manju cijenu struje ili da manje plaćaju.
Zahvaljujem se poštovani državni tajniče. Evo, danas smo u prethodnoj točki imali nekoliko puta spominjali temu gdje, šta Hrvatska želi sa svojom energijom, na što se želimo osloniti. Koliko je meni poznato, RH se odlučila za čiste, obnovljive izvore energije, za solare, vjetroelektrane, geotermalne izvore i u njih se trenutno i ulaže. Da li ste ikada u Ministarstvu razmišljali npr. o gradnju nuklearne elektrane na prostoru Hrvatske? Zahvaljujem se predsjedavajući, poštovani državni tajniče sa suradnicama, kolegice i kolege zastupnici. Evo sada imamo konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fondu za financiranje, razgradnju i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane Krško. Dosta smo o ovome već raspravili u prethodnoj točki, sad smo baš na stvari. Isto tako smo na prvom čitanju na kojem smo raspravljali u listopadu prošle godine najviše govorili o lokaciji, izgradnji i načinu rada budućeg centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Iznesene su tada i brojne primjedbe na postupak određivanja preferentne lokacije na Trgovskoj gori, nedovoljnu komunikaciju sa stanovnicima općine Dvor, te su ste također čuli i drugačiji prijedlozi, prijedlozi drugih rješenja za zbrinjavanje nisko i srednje radioaktivnog otpada. Svima nam je jasno da je ovo izuzetno bitna i osjetljiva tema tim više što smo već ranije kao ozbiljna država preuzeli nekakve obaveze i kao ozbiljna država sada ih moramo i ispuniti. Zbog toga mi je drago da je predlagač u drugom čitanju ovom konačnom prijedlogu zakona dao odgovore na pitanja koja su se postavila u prvom čitanju. Tako smo saznali da je postupak izbora lokacije za odlagalište radioaktivnog otpada počeo još 1988. godine kada su hrvatska i slovenska Vlada osnovale međurepubličku koordinaciju Hrvatske i Slovenije za sva pitanja rada nuklearne elektrane Krško uključujući i područje radioaktivnog otpada i za vođenje poslova zajedničkog projekta izgradnje odlagališta radioaktivnog otpada. Vla
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče kao ministru unutarnjih poslova prvenstveno vas pitam, vezano je i uz ovaj zakon, tu prvenstveno pokušavate znači zaštiti stanovništvo od nepotrebnih kontakata i to svakako pozdravljamo. Ali ću postaviti pitanje da li se dovoljno štite i policajci koji su u kontaktu, svakodnevno zaustavljaju nas i provode ove mjere koje su sada ograničavanja kretanja i u doticaju sa brojnim ljudima. Vidli smo da je bilo i prozivki na količinu opreme, dostatnost opremanja, pa vas pitam direktno, da li svi policajci i službenici koji rade sa građanima imaju dostatna sredstva zaštite, da li su ona dovoljno kvalitetna jel vidio da je prva linija obrane na koju dolaze i kad dolaze iz inozemstva iz bilo kojega područja, upravo je policija ta koja ih prima pa je vrlo izrazito važno da je policija zaštićena na najvišoj mogućoj razini. Da li je to tako trenutno u Hrvatskoj?
… zatečen da smo prije koliko tjedana bili jednoglasni a sada je nastao obrat a obrat nije teško tumačiti ako znamo sljedeću činjenicu a to je da su elektronske cigarete već danas, jedan veliki biznis a posebice i projekcija velikoga biznisa sutra. I normalno je da lobiranja postoje a od tuda vjerojatno proizlaze i ove promjene koje su nastale. Jer ako smo prije mjesec dana mislili da je karcinom opasna bolest ili da je infarkt, bolest po smrt opasna a danas kažemo da to nije, malo čudno zvuči u znanstvenome i u liječničkome smislu. Još me nešto iznenađuje kod vas dr. Varga, lijepo zazivate i to pozdravljam na prevenciju, na prevenciju i mjere poduzeti da što manje ljudi uđe u vode pušača. Da uđe što manje u vode pušača a zapravo zazivanjem tzv. slobode elektronskih cigareta zapravo zazivate inicijaciju. Jer poznato je da zapravo jedan broj ljudi preko elektronskih cigareta ulazi u duhanske cigarete. I ja mislim da ova mjera tzv. velike slobode bez štetnih efekata elektronskih cigareta što na određeni način zagovarate ako ništa drugo je zazivanje inicijacije i u određenim postotcima poticanje mladih ljudi. Probajte, pa kad se proba ovo, pa evo vidjet ćeš za mjesec, dva da nije ništa kupiti ni kutiju duhanskih cigareta. Ja mislim da bismo ipak trebali ostati na tragu sačuvati što više života, sačuvati što vas potičem prevenciju, a sigurno elektronske cigarete nisu prevencija. Samo kratko. Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Samo kratko, nije Hrvatska jedina zemlja, dakle brojne su zemlje, a znate i vi i ja, od Austrije, Finske, Belgije, Slovačke, Portugala, Španjolske da dalje ne nabrajam koje isto zagovaraju što i mi u Hrvatskoj. A vjerujem da će i sutra biti još više.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege. Nekako smo pri kraju ove rasprave i znam da svi čekamo da završimo. Ja ću početi sa krajem, a to je da klub <PARTY>-a prihvaća ovo izvješće i osvrnut ću se iako se ne volim ponavljati, osvrnut ću se na dosadašnju raspravu. Svi smo identificirali neke probleme, među njima se najviše ističe govor mržnje koji je prisutan kako od samih medija u sadržaju koji vrlo često, neću reći vrlo često koji se pojavljuje, do onog dijela gdje sa medijima komuniciraju građani odnosno tu se najviše radi o portalima i komentarima i tu smo svi svjesni da imamo problem. Taj problem nažalost postoji ne samo u Hrvatskoj, postoji svuda i nikoga nije još kvalitetno riješio. Mediji uvijek imaju pitanje da li da zatvore tu vrstu komunikacije ili ne. Ako pokušavaju stavljati pod nadzor tu nema rješenja odnosno u ovom trenutku ga nitko nije našao i tu je možda prostor za Vijeće za medije i Agenciju za medije da probaju naći nekakva modus, donesu nekakav pravilnik da se nešto proba. Drugi problem oko kojega se također svi slažemo što su manje-više svi govornici prije mene izgovorili, a to je da je stanje u medijima teško, neću reći loše nego teško. Medija je svake godine sve manje, vraćaju koncesije ili se zatvaraju što pokazuje ovo izvješće, novinara je sve manje, a to je sve skupa prije svega posljedica loše gospodarske situacije koja traje već dugo. I tu mislim da također ima prostora. Vijeće za medije, za prijedlog rješenja kako pomoći. Kao što je Fond za pluralizam medija se pokazao vrlo koristan elektroničkim nakladnicima, trebalo bi naći rješenje kako pomoći da se prestanu gasiti lokalni mediji, ja ću sada reći pomalo naivno ali doslovno na razinu prijedloga da se utječe na porez. Da se omogući da mediji mogu preživjeti. I kao treću stvar ću reći još samo ovo a odnosi se na ono prvo a to je govor mržnje. Mislim da se svi mi ovdje moramo pitati koliko mi sami pridonosimo vlastitim nastupima koji su ponekad na granici dobrog ukusa, da naprosto promovirao takv
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege saborske zastupnice i saborski zastupnici. Ma evo u više navrata ovdje se čulo Ustav, protiv Ustava, nije u skladu sa Ustavom. Pa ja bih da zaista u cilju pravilnog, točnog, korektnog, istinitog informiranja hrvatske javnosti i hrvatskih građana koji gledaju, slušaju ovu raspravu, da ne bi došli u dvojbu da se možda kakva je to hrvatska Vlada, kakav je to Hrvatski sabor kada usvaja neke propise koji nisu u skladu sa temeljnim aktom a to je Ustav. Dakle, jasno, nedvosmisleno poručujem, naravno ovom Hrvatskom saboru i cijeloj javnosti da je ovaj zakon u skladu sa Ustavom, dapače da potiče temeljne ustavne vrijednosti koje se tiču jedinice lokalne samouprave. A sada ću malo, ne baš citirati članak Ustava, ali parafrazirati. Dakle građanima se jamči pravo na lokalnu i regionalnu samoupravu koja se ostvaruje preko predstavničkih tijela. Pa ljudi moji sa ovim jačamo predstavničko tijelo, sa ovim izmjenama zakona omogućavamo predstavničkom tijelu da može modificirati proračun onako kako su obećali, onako kako je potreba njihovih sugrađana na terenu. Dakle predstavničko tijelo jača utjecaj građana kroz neposredno izabrane te članove predstavničkog tijela, jača zaključak, poštuje sustav i još se jača ta ustavna odredba neposrednog odlučivanja građana preko svojih predstavnika u skupštinama odnosno gradskim vijećima. Također taj isti članak Ustava građani mogu neposredno sudjelovati u upravljanju putem zborova, referenduma itd.. Pa ovdje smo povećali mogućnost referenduma. Dakle po starom zakonu je bilo da se godinu dana nakon održanih izbora ne može raspisati referendum za opoziv čelnika. Mi smo sada tih godinu dana smanjili na 6 mjeseci. Dakle dali smo još 6 mjeseci građanima na volju da mogu odlučivati o referendumu, o opozivu ili nešto drugo. Također omogućili smo tom predstavničkom tijelu da može raspustiti mjesni odbor, odnosno kotar ili neku dakle nižu ustrojbenu jedinicu, do sada je to čelnik radio a sa
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo gospodinu Šukeru bih uputio jednu malu repliku i poruku jednom ministru. Dakle, najprije bih želio dati ministru potporu na ovu temu koju je gospodin Šuker iznio o razdjelnicima. On je koliko ja znam osnovao neko tijelo koje će se baviti tom problematikom i istražiti što je tu rađeno na koji način i zašto. A ovo osvrnut ću se samo kratko na gospodina ispred nas. Dobro, ipak neću. Evo samo gospodinu Šukeru. On je imao izlaganje o tome što radi HERA, što bi trebala raditi HERA itd. Nisam ovdje još čuo da je netko govorio o agenciji koja se zove HROTE a to je Hrvatski operator tržišta energijom. Dakle, imamo očito dvije agencije koje imaju dosta slično područje djelovanja pa ja tu mogu samo iskazati sumnju da bi možda s jednom agencijom to cijelo područje mogli pokriti. Pa evo u tom smislu gospodin Šuker ako može odgovoriti nešto o tome. Hvala.
Poštovana državna tajnice, državna tajnice ako se ne varam je li? Je. Ovdje ima jedan problem, a to je, evo ja dolazim iz Šibenika, u Šibeniku postoji već dugo vremena jedan plan da se napravi ne žičare, nego zračni tramvaji i na to vas upozoravam da bi se mogao taj termin stavit u ovaj zakon. Zračni tramvaj, postoji razlika u odnosu na žičare, a zapravo male su razlike, a bilo bi bitno staviti i zračni tramvaj. A postoji plan da se napravi iznad grada. I sad je pitanje tko može dati dozvolu, to nije definirano u ovom zakonu, ja sam pročitao, ne vidim, za izgradnju žičare, ako žičara prolazi iznad privatnih parcela? Znači iznad moje kuće. Odnosno mogu li ja kao vlasnik nekretnine, kuće, bilo čega, znači ne mora biti stambeni objekt, onemogućiti, odnosno spriječiti izgradnju žičare, odnosno tko izdaje dozvolu? Evo to je jedan problem u Šibeniku koji Šibenčani ne znaju riješiti.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege, posljednjih tjedana aktualna je tema jedne žene, trudnice koja je odlučila izaći u medije, ispričati svoju tužnu šokantnu priču kroz koju nažalost prolazi. I otkako je ta nesretna ali hrabra žena izašla u javnost, možemo čuti razno razne komentare, teorije, objašnjenja, čujemo i brojna relativiziranja pa i osuđivanja. Mislim da neću pretjerati kada kažem da danas u Hrvatskoj gotovo svatko ima neko svoje mišljenje o toj temi i toj situaciji. Dakle, slučaj je to o kojem se posljednjih dana i tjedana puno priča i koji pokazuje da nam je hitno potrebna promjena postojećeg zakona koji regulira tu problematiku. Kad govorimo o mišljenju javnosti mogu reći da sam naišla i na komentare u smislu zašto nije jednostavno otišla u Sloveniju, u tišini i poštedjela sebe i svoju obitelj ovog medijskog razvlačenja i razapinjanja. Kolegice i kolege mislim da upravo u tom i leži problem. U pitanju zašto nije u tišini otišla u Sloveniju. Prvo postupak u Sloveniji nije besplatan, dapače stoji gotovo 5.000 eura. Drugo, otići u drugu, stranu, tuđu zemlju i tražiti medicinsku pomoć u tako teškoj situaciji je za trudnicu zaista udar na njeno dostojanstvo. Zaista je frustrirajuće i zapanjujuće da ne možeš dobiti medicinsku pomoć u svojoj zemlji u kojoj uredno plaćaš zdravstveno osiguranje nego tu pomoć moraš platiti i to skupo u stranoj zemlji. Strašno je i nedopustivo da tako veliki broj trudnica poslan u Sloveniju jer prekid trudnoće u Hrvatskoj nije bilo moguće učiniti. No, isto tako postoji i velik broj trudnica koje si to nisu financijski priuštiti. Te su situacije sve ove godine bile svjesni i liječnici ginekolozi. No, eto ništa se nije moglo učiniti jer imamo zakone kakve imamo, imamo procedure kakve imamo, imamo praksu kakvu imamo, a nažalost sve ide preko leđa žena. I to se nevjerojatno ali istinito smatra normalnim jer eto u Hrvatskoj se takva medicinska pomoć ne može dobiti pa je uobičajeno, a onda to postaje i normalno da se tru
Gospodine predsjedniče, gospođo ministrice. Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora na 22. sjednici održanoj 9. ožujka 2005. godine razmotrio je Prijedlog Zakona o sudovima, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske svojim aktom od 17. veljače 2005. godine. Odbor je temeljem ovlasti iz članka 73. Poslovnika Hrvatskog sabora u prijedlogu Zakona raspravljao u svojstvu matičnog radnog tijela. U uvodnom obrazloženju predsjednik predlagatelja ukazao je na nužnu potrebu donošenja novog Zakona o sudovima, s obzirom na veliki broj izmjena i dopuna Zakona, Prijedlogom se određuje sadržaj zakona, stvarna nadležnost sudova, predviđena je mogućnost osnivanja stalnih službi izvan područja suda, predsjednici suda članovi su sudačkog vijeća po položaju, razrađuju se odredbe u unutarnjem ustroju Vrhovnog suda Republike Hrvatske, uvodi se pravosudna inspekcija. Novina su podaci o imovinskom stanju sudaca, razrađuje se kriterij ocjenjivanja sudaca. Proširene su ovlasti sudskih savjetnika i drugo. U raspravi su članovi Odbora podržali Prijedlog Zakona uz određene primjedbe i prijedloge načelne naravi, te primjedbe i prijedloge na pojedine odredbe. Polazeći od odredbi članka 123. Ustava Republike Hrvatske mišljenje članova Odbora da uvjete za imenovanje predsjednika sudačke dužnosti bi trebalo ostaviti u Zakonu o sudovima, ne prenositi u Zakon o Državnom sudbenom vijeću. U odredbama Prijedloga Zakona potrebno je uskladiti izričaj ministar pravosuđa, ministar nadležan za poslove pravosuđa. Uz članak 7. Prijedloga Zakona dato je pogrešno obrazloženje, takvo obrazloženje može se primijenit na parnični postupak, ali i na kazneni postupak. U obrazloženju članka 8. prijedloga Zakona stoji da se odredba o imunitetu sudaca usklađuju s ustavnim odredbama, s obzirom da se ne radi o usklađivanju odredbe, nego sužavanju imuniteta u odnosu na postojeći članak 9. Zakona o sudovima, obrazloženje mora dati odgovor zašto se sužavaju imunitet. Člankom 13. Prijedloga propisano
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, dame i gospodo zastupnici. Osnovni ciljevi komasacije koja se nažalost nije provodila više od 30 godina mogu se podijeliti u nekoliko grupa. Broj jedan, omogućiti povećanje poljoprivredne proizvodnje, u trenutku kada zbrajamo koliko čega uvozimo i koliko smo u čemu dostatni Zakon o komasaciji čini se kao naručen u pravom trenutku. Površine koje nisu komasirane, a mogle su biti u velikoj mjeri nisu obrađene, na njima se ne proizvodi, a zemlje ozbiljnim poljoprivrednicima koji itekako žele raditi i živjeti od poljoprivrede uvijek nedostaje. Cilj je komasacije stvoriti uvjete za provedbu hidro melioracijskih zahvata kojima se rješava pitanje detaljne odvodnje oborinskih voda na području koje je bilo obuhvaćeno kao komasacijska gromada. Tako uređenim zemljištem povećava se prinos u proizvodnji kao i sprječava mogućnost većih šteta od poplava. Cilj je komasacije stvoriti uvjete za nesmetan pristup svakoj budućoj čestiti zemljišta planiranoj za poljoprivrednu proizvodnju. Tako uređenih zemljišta u ne komasiranom, neuređenom području previše i nema, zbog toga imamo neucrtane putove preko privatnih parcela, situaciju pogodnu za sudske sporove, a ne poljoprivrednu proizvodnju. Nije rijedak slučaj da su upravo takva zemljišta bez pristupnog puta najbrže zapuste. Cilj je komasacije okrupniti postojeće posjede tako da sada postojeći raštrkani posjed nakon provedbe komasacije budu okrupnjeni u ekonomski održive cjeline. Što to znači? To treba značiti da će vlasnik dviju ili više parcela na komasacijskom području nakon provedbe dobiti zemljište ukupne veličine svih svojih do tad raštrkanih parcela. Cilj je komasacijom omogućiti provedbu postupaka i radnji kojima će se riješiti pitanje neusklađenosti granica između naselja i kastastarskih općina samim time neusklađenosti granice jedinice lokalne samouprave u nekim slučajevima i županija. Najistočnije naselje Sisačko-moslavačke županije Borovac jedno je takvo naselje podije
Ispravljam kolegicu zastupnicu u dijelu u kojem je govorila da je u gradu Karlovcu bilo trgovine mandatima i poslovnim prostorima. Ja je molim a i njezina dužnost kao građanina ukoliko zna da je bilo trgovine poslovnim prostorima da podnese krivičnu prijavu, ali očito da Karlovac voli a osnovno pravilo demokracije je da se poštiva volja većine. A <PARTY> je u Karlovcu osvojila najviše mandata. Sa mandatima ste htjeli trgovati vi, potpisali ste ugovor, obećali ste nekim ljudima 15 tisuća eura, niste ih donijeli i onda su oni ogorčeni prešli k nama. A mi smo ugovor potpisali i dali ga javnosti da ga vidi, nije tajan nego je potpisan i dan javnosti. A Karlovac vas boli valjda zbog prijateljstva što je bilo prije sa Kragujevcem. Ne znam zašto je taj Karlovac toliko.
Potpredsjednice Sabora, ministre. Kolegice Dalić, pa ja zaista moram reagirati na ovu vašu izjavu da je ovaj zakon donesen i da se donosi puževim korakom da je korišten u predizborne svrhe. Pa gledajte, ja ću vam reći kada govorite o istini, spominjali ste istinu, istina je da su se u predizborne svrhe postavljali nepostojeći kameniti temeljci na nepostojeće parcele za nepostojeće autoceste, a postavljali su ih stvarni ljudi članovi vaše stranke, članovi <PARTY>-a. Ovaj zakon je zakon koji se priprema sustavno, priprema se sistematski i svrha i cilj ovog zakona je zaštita hrvatskih građana. Ja bih vas zaista molio i vas i kolege iz vašeg kluba da se uključite afirmativno da date prijedloge budući da je ovo prvo čitanje kako poboljšati zakon jer to je cilj svih hrvatskih građana pa i nas ovdje. Hvala.
Netočno je kolegica izjavila da je ovo nemoderan Zakon, da u njemu nema onog što treba biti jer zapravo 56 članaka vrlo dobro razrađuju na kakav način se javna kazališta, javne kazališne družine, kako se upravlja, kako se posluje maksimalno stavljajući slobodu i unutar kuće da se zadaće i ovlasti utvrđuju pobliže aktualni osnivanju i Statutom, čak je i u Hrvatskom narodnom kazalištu "Ivana Plemenita Zajca" Rijeka obvezan predložiti Upravnom vijeću imenovanje pomoćnika i intendanta za talijansku dramu, što se isključivo pazi i na primjenu Zakona o nacionalnim manjinama, što ukazuje na jedan visoki standard koji zasigurno u Europi neće dostići i ostale zemlje. Naravno da ovaj Zakon govori o onom što treba standard imati, nomotehnički pristup, izvanredan, čitak, britak, jasan i uvjerljiv.
Hvala, gospodine potpredsjedniče Sabora. Već sam se zabrinuo da neću moći jedan krivi podatak ispraviti ali ga nitko neće reći a piše u materijalima. Sada je gospođa Bajt upravo rekla taj podatak a taj podatak je da je Ministarstvo kulture prošlo ovoga puta i da u kulturi ima 7,5% više sredstava. Gospođo Bajt, Ministarstvo kulture je pribrojena prirodna baština i dio troškova koje je imalo ranije Ministarstvo okoliša. Ministarstvo kulture je u stavkama jedna po jedna upravo dobilo 5 milijuna manje nego što je imalo prethodno ministarstvo. Vaše druge navode tipa da je Ministarstvo kulture ostavilo neki dug od 60 milijuna kuna neću niti komentirati, niti jedne jedine lipe nema duga. Način financiranja u kulturi je poznat, ne zaustavljaju se radovi na Eufrazijevoj bazilici zbog toga što se čeka nova budžetska godina. Rekli ste još nekoliko stvari ali budući da ću imati prilike da o tome govorim. Da, molim vas, i još i ovaj ispravak. Ne, to sam naveo da su bila reducirana prava samostalnih umjetnika. Vlada je svojom uredbom vratila sva prava a ona su povećana od toga da su porezi na autorska prava umanjeni za 40% u odnosu na prethodno razdoblje. Ali eto, bit će prilike za dopunu. Drago mi je za ovih 7,5% da se dobro čulo kako je tko prošao.
Članak 214. jasno i glasno. Ako nije isto gospodina zastupnika Matušića vrijeđanje onda se pitam da li se mi razumijemo. Gospodin Matušić se obraća Marinu Jurjeviću zastupniku u ovom Saboru, a govori o '45. i govori o nekim svojim viđenjima događaja '45. želeći poslati jasnu poruku da je Marin Jurjević ubojica. Jel to u ovom Saboru prihvatljivo? Jel to način komunikacije među nama? To je način komunikacije. U ovom Saboru ne smijete ništa reći. Izvući će vam i barbare kao pretke da bi vam pokušali jasno poručiti hrvatskoj javnosti tko su. A gospođo ja se ne bavim cirkusom, nego pokušavam upozoriti na ovakva sramotna ponašanja. Matušiću je dozvoljeno da laže, da govori neistinu, priječi i izvlači porodicu. To nije Hrvatski sabor.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, evo unatoč smanjenim prihodima zbog ograničene gospodarske aktivnosti, značajno su se povećala proračunska izdvajanja upravo za zdravstveni sustav i zaštitu građana pa i zahvaljujući i Vladi RH, cjepiva ima dovoljno, nabavilo se i u vašoj raspravi, izvrsno ste istakli kako ulogu države koja je bila nezamjenjiva osobito u očuvanju radnih mjesta, ali u pravu ste, istakli se u raspravi da zapravo se sad treba pojačat i uloga čelnika jedinica lokalne samouprave, ona treba biti još snažnija, još veća, upravo u pozivanju svojih građana da prepoznaju da je bitno da se cijepe, da kako bi pomogli uspjehu turističke sezone koja nam je zaista i neophodna i treba zapravo sad radit na tom nekom projektu kako bi čelnici jedinica lokalne samouprave napravili bolju komunikaciju i pomoći im. Hvala.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Evo uz, htio bih nekoliko stvari spomenuti. Sigurno, prije svega, Odbor za obranu je jako kvalitetno sve činjenice koje su nabrojene sagledao, ono što je predlagatelj predložio zajedno sa i u suglasnost predsjednika republike, ministra obrane, koji su došli na odbor i danas u <PARTY>. Hrvatska država, Hrvatska vojska je u najjačoj obitleji na svijetu, a to je NATO. Hrvatska država je u EU, u svom ekonomskom i svim životnim funkcijama tamo gdje pripadamo, civiliziranom svijetu i po kulturološkom i životnom, tamo gdje smo željeli, di godinama smo tražili, borili se, a kao sudionik Domovinskog rata gdje smo čeznuli za tim NATO-om, za EU-om. Danas spominjati da hrvatska država sa svojim članstvom u ovoj najjačoj obitelji može ugroziti nekog, mislim da je to apsurd. Hrvatska država je dobila samo jednu sigurnost, obrambenu i nacionalnu sigurnost. Vrijednost u edukaciju, snazi hrvatskog vojnika, časnika da bude bolji, najbolji. Mislim da i bivša predsjednica i danas predsjednik republike i bivši ministar Krstičević i Banožić OSRH rade ono najbolje. Da to bude prepoznatljivo, da Hrvatska vojska uistinu bude snaga jer, kao što smo 90-ih godina se suočili sa ratovima na ovim područjima, danas imamo velike migracije koje su sigurno ozbiljan problem u ovom dijelu Europe. Danas kroz sve humanitarne akcije kroz koje sigurno i Hrvatska vojska prolazi i odlazi, a i kroz pomoć koja je neminovna. Evo, spomenut ću Kosovo. Znamo da su i oni ti koji su osjetili tu velikosrpsku agresiju i da i Hrvatska kao članica NATO-a sa svim, sa vojnicima i sa partnerima koji tamo, daje jednu sigurnost, a i sigurno hrvatskoj zajednici koja tamo živi. Mislim da <PARTY> može sigurno polučiti i dobro je da u <PARTY>-u postoje različita mišljenja. Dobro je da se traži očitovanje jer svaki saborski zastupnik dolazi iz jednog područja svojih birača. To su stvari koje su plemenite, koje su osnažene, dobro je da spominjemo BiH, jer ima i ljudi koji
kolegice i kolege zastupnici. Danas ću nažalost opet govoriti o govoru mržnje i općenito o zločinu iz mržnje. Nije to prvi puta da govorim o tome u Hrvatskom saboru, a vjerojatno nažalost i zadnji. Smatram važnim da govorimo o toj temi jer je bitno da mi i u Saboru osvijestimo koliki je to problem u društvu, kako ga je važno prevenirati, procesuira i kazniti. I ono što mislim da je najvažnije da ne smijemo se naviknuti na govor mržnje, ne smijemo se naviknuti da je to kao nešto normalno, nešto svakodnevno, ne smijemo biti indiferentni. Meni se ponekad čini da se kao problem označavamo mi koji na to ukazujemo, a ne da se označuje problem, uzrok koji do toga dovodi ili posljedice koje zbog toga nastanu. Neposredan povod da danas govorim je grozan grafit u Zadru „Zakolji Srbina, izvadi mu organe jer su u kvartu mačke gladne“. Ogavni grafiti u Zadru i na zadarskim ulicama nisu novost i nažalost nisu rijetkost. Ovo je posebno ogavan. Ono što je uznemirujuće u ovom konkretnom slučaju je da komunalna redarska služba za grafit nije saznala od građana već od medija. Netko iz komunalnog društva medijima je izjavio da građani inače prijavljuju takve stvari, ali da im se zbog ovog grafita nije nitko javio. To je posljedica činjenice da se građani naviknu, to je posljedica činjenice da građani ne reagiraju, više ne obraćaju pažnju na ubij Srbina ili slične grafite, oguglali su. A kada se to dogodi nemamo više samo komunalni problem, to više nije samo ni pravosudni problem, to postaje strukturni problem društva. Kao i slučaj povika na utakmicama koje komentatori na televiziji ili uzvanici na tribinama ne čuju, a ostali koji gledaju utakmicu čuju, ali smatraju da je to dio navijačkog folklora pa im ne smeta, a trebali bi svi čuti i trebalo bi svima smetati, pa i sucima koji sude utakmice koji imaju jasna pravila kako u takvim situacijama postupati. Nedavno je Engleska nogometna reprezentacija igrala protiv Bugarske u Sofiji, sudio je hrvatski sudac, dva puta je prekidao utakmicu z
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Dakle, meni je drago da je ovaj set zakona izazvao takvo zanimanje. Ono što bih naznačio da je nekoliko klubova zastupnika reklo da će izrijekom podržati zakon, neki su rekli da su načelno za njega, ali imaju izvjesne primjedbe, neki su naravno protiv njega. To je potpuno legitimno i ja bih rekao razumljivo da u Saboru upravo na ovakav način se postavi prema ovim dosta važnim zakonima obzirom da nakon 15 godina mi mijenjamo ja bih rekao jedan sistem, sistem sustava turističkih zajednica. Njih 330 stavljamo ih ja bih rekao u nove okvire, nove okvire koji moraju pružiti konkurentnost hrvatskom turizmu. Naznačio bih da one dileme koje su naznačene zapravo i nisu dileme. Naime, oko nekoliko stvari ja bih rekao fokusirala se rasprava. Pitanje je da li načelnici, gradonačelnici, župani trebaju ili ne trebaju biti predsjednici turističkih zajednica. Reći ću ako pratimo dakle sustav zakona o lokalnoj samoupravi, ako pratimo volju građana koji su dali povjerenje upravo njima da upravljaju, ne destinacijom, nego ukupnošću toga grada, općine ili županije kao izvršna vlast, pošto zakonodavna vlast na nivou lokalne samouprave postoji vijeće, odnosno županijska skupština, onda je jasno da moramo ako želimo da turističke zajednice upravljaju destinacijama, staviti ih u tu poziciju. Jasno je, a to treba i posebno naglasiti isto tako da ako govorimo o njihovim obvezama da statutima turističke zajednica će se riješiti tehničke stvari jer ne treba ni prenormirati zakon kada bi dakle utvrdili ona dešavanja na samim sjednicama turističkog vijeća ili turističke skupštine, onda bi zapravo opteretili zakon, umjesto da damo mogućnost da, naravno sjednice vode i njihovi zamjenici koji se potpuno legitimno mogu staviti u statutarne odredbe. Isto tako, naravno bilo je pitanje i oko ujedinjene promidžbe. Mi mislimo da je to jedna dobra i kvalitetna stvar koja će riješiti pitanje upravo vezano uz nadolazeće godine, a godine su to koje će dati, ja bih re
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zamjenice ministra, uvažene kolegice i kolege. Dakle, Izvješće o radu probacijske službe za 2013. predstavlja korektan presjek djelatnosti probacijske službe. Nakon što je stupio na snagu, dakle novi Zakon o probaciji služba je udvostručila broj predmeta u radu. Ali usprkos tom povećanju služba je završila preko 3300 predmeta, dakle od čega je preko 87% uspješno izvršeno. U 142 predmeta ili nešto preko 4%, dakle dosuđena kazneno-pravna sankcija zamijenjena je kaznom zatvora. Tu mi je bio interesantan podatak što je, dakle uvjetovalo da izrečena sankcija bude zamijenjena kaznom zatvora, u kojem broju slučajeva se radilo o ponavljanju kaznenog djela, u kojem broju slučajeva o kršenju uvjetnog, dakle uvjetnog otpusta ili neizvršavanju nametnutih obveza itd. Ti podaci su mislim izuzetno bitni pri ocjenjivanju učinaka uspješnosti penalne politike u zemlji, a ovdje iz ovog izvješća ne možemo, dakle te detalje saznati. Inače sam postotak od 4,3% je da tako kažem neuspjeha u probacijskom periodu je rekao bih izuzetno dobar postotak i treba se u svakom slučaju nadati da je to realna brojka. Neki dostupni podaci o uspješnosti primjene probacijskog sustava u zemljama u kojima se taj sustav primjenjuje puno duže vrijeme pokazuju uspješan završetak probacijskog perioda u visini od 87%, a kršenje uvjeta probacije u nekih 15% slučajeva. Dakle, po tim brojkama, ako ih usporedimo sa tim zemljama naš sustav bi se ubrajao u biti u iznimno uspješne premda nema tako dugu tradiciju kao u na primjer zemljama anglosaksonskog pravnog sustava. S tim u vezi valja napomenuti, dakle da uspjeh tog probacijskog sustava ne ovisi samo o njegovom uvođenju u zakonodavstvo, odnosno općenito u pravosudni sustav nego i njegovom stvarnom provođenju. Pri tom nadziranje delikvenata nikako ne smije ostati da tako kažem samo površinsko da se svodi ne znam na ritualno posjećivanje probacijskog službenika u njegovom uredu. Nadziranje delikvenata
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovana pučka pravobraniteljice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Odmah na početku ću reći, odnosno reagirati na ovo što je rekao kolega Borić da nema reakcije na rad pučke pravobraniteljice. Ako ste dobro vidjeli, dakle reakcija Vlade je zapravo obimnija nego što je samo skraćeno Izvješće pučke pravobraniteljice. Dakle, nikako niste u pravu. Ali ja ću nastaviti sa svojom raspravom. Dakle, u ovome izvješću je riječ o nizu područja gdje su detektirane u većoj ili manjoj mjeri nepravilnosti, odnosno diskriminacijski postupci u odnosu na hrvatske građane. Međutim, ja ću se velim u svojoj raspravi ograničiti samo na pritužbe iz radnih odnosa koje su uz pritužbe s područja pravosuđa daleko najbrojnije na terenu. Dakle, područje radnih odnosa detektira se kao problematično iz izvješća u izvješće, dakle iz godine u godinu. Ali ono što zabrinjava u 2014. je eskalacija pritužbi, dakle broj osoba koje su prijavile zaustavljanje na radu povećan je čak 2 i pol puta u 2014. godini. Dakle, ovaj podatak dobiva još jedno dodatno opterećenje, odnosno jednu dodatnu težinu ako se zna da je ukupan broj zaprimljenih predmeta u Uredu pučke pravobraniteljice u 2014. godini zapravo za 8% manji u odnosu na 2013. godinu, a eto kod radnih odnosa je povećanje od 1 i pol puta. Naravno da je ovako visok rast pritužbi iz radnih odnosa jednim manjim dijelom tako ću reći rezultat veće osviještenosti, dakle većeg prepoznavanja zlostavljanja ali i otvaranja područnih ureda, dakle tog jednog približavanja Ureda pučke pravobraniteljice građanima. Međutim, najveći broj prijava nedvojbeno jest posljedica zlostavljanja na radnom mjestu. Štoviše ja sam sigurna da tog zlostavljanja ima i više nego što je detektirano, međutim građani odnosno zaposlenici ga ne prijavljuju, šute jer čuvaju radno mjesto. Kao što je rečeno u Izvješću pučke pravobraniteljice nezaposlenost sama po sebi nije diskriminacija, ali mislim da je utemeljena tvrdnja da postojanje pod navodnici
…/Govornik naknado uključen./… dakle da se konzultiramo oko sramotne rasprave koja se odvijala jučer u kasnim noćim satima. Dakle, <PARTY> je cijelo vrijeme bio u raspravi, <PARTY> i <PARTY> su stavili raspravu u kasne noćne sate kao loša obitelj koja se srami svoga člana obitelji pa ga sakrije od drugih. Dakle, ministrica nije odgovorila niti na jedno konkretno pitanje. Ona se smijuljila i fotografirala saborske zastupnike. Ovo nije glasovanje o povjerenju dakle ministrici, ovo je glasovanje o foteljama i to o foteljama u državnim poduzećima HEP-u. Ostaje vidjeti kako će glasati saborski zastupnici <PARTY>-a koji su bili protiv koalicije sa <PARTY>-om, dakle ovdje se radi o vjerodostojnosti. Dakle, tražimo stanku i da se zastupnici vladajuće većine dakle otiđu u wc, umiju se pogledaju wc i vide kako će glasati. Da li glasati za obrazovanje i da li će glasati za svoje fotelje?
Zahvaljujem. Kolega ja razumijem vašu zabrinutost i razumijem vas kad neprestano i stalno pričate o nezaposlenima i treba pričati, svi smo mi zabrinuti zbog nezaposlenih. No međutim, ovim zakonom se ipak radi i o onima koji su zaposleni i koji dakle uplaćuju drugi pa čak i u treći mirovinski stup a isto tako dakle i ovi zakoni vezano uz to nisu napravljeni i doneseni u roku tjedan, dva, tri nego se rade mjesecima pa čak i do godinu dana se pripremaju. A ako ćemo s jedne strane kažete niste ništa u dvije godine napravili, a onda tražite dubioznu analizu, analizu ne znam do kad. Dakle, nešto se mora napraviti jer očito da neke stvari u tom sustavu ne štimaju. A kad kažete da nije provedena javna rasprava to jednostavno nije točno jer je javna rasprava provedena, zakon je u prvom čitanju što znači da još uvijek ima vremena i mislim da ima sasvim dovoljno vremena za sve one koji žele podnijeti amandmane, koji žele podnijeti svoje prijedloge a ja vaš nitijedan prijedlog u vezi ova tri zakona nisam čula.