EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Boban. I ja sam glasovao za ovu Vladu, ali to ne znači da nemam prava kritizirati i davati prijedloge na neka zakonska rješenja koja su na dnevnom redu. Ja ne mogu vjerovati obećanjima, ja ne vjerujem obećanjima. Mi smo zakonodavno tijelo i ako predlažem da se za prvu nekretninu da ostane rješenje koje smo imali, da mladi ljudi bez poreza kupuju prvu nekretninu sa svim onim troškovima koji su vezani uz ugovor, ako sam predložio da kroz zamjene nekretnina bude porez kakav je bio do '97. samo na razliku vrijednosti i to obrazložio da se radi većinom o staračkim domaćinstvima, umirovljenicima koji imaju relativno veliku kvadraturu stana, ja mogu govoriti o svom primjeru. Supruga i ja imamo 97 kvadrata, ja želim manji stan, netko tko stvara obitelj želi veći stan. Kako da ja sada još platim a već sam platio porez na taj stan i on je platio na svoj stan, idemo u zamjenu i obojica moramo platiti novi porez? Zašto ne idemo na rješenja koja smo imali? Zašto ne idemo na rješenje da je porez na nekretnine u slučaju zamjene stana razlika u tržnoj vrijednosti, samo na tu razliku? Omogućimo tim mladim ljudima da dođu odmah do stanova, dakle koji su gotovi, do veće kvadrature i umirovljenicima da si smanje troškove režija, stanarine i svega onoga što ide uz takvu kvadraturu. Prema tome, bez obzira što podržavam Vladu, mislim da imamo pravo da kritiziramo i da predlažemo u onom dijelu zakone za koje smatramo da nije dobro rješenje a obećanjima ne mogu vjerovati jer mi smo zakonodavno tijelo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Teško mi je reći da je u pitanju neshvaćanje jer jednostavno ne želim vjerovati, jednostavno ne želim vjerovati da se za ovom govornicom raspravlja o nečemu što uopće nije predmet. Ova naša inicijativa nije predmet transparentnosti, nije predmet točnosti i ne ulazimo u to da li je javno ili nije. Ali mislim da u ovom našem zahtjevu vrlo jednostavno piše i jasno i samo tražimo ovim zaključkom pravo svakog od nas, svakog zastupnika u ovom Saboru, zastupnika koji ima direktnu odgovornost svom biračkom tijelu. Jedino Hrvatski sabor ima izborni legitimitet pored Predsjednika države. Mi samo tražimo da dobijemo priliku ono što je Vlada raspravila, doduše na zatvorenoj sjednici, doduše na zatvorenoj sjednici da nam Vlada to izvješće koje je očito usvojila, jer mi ne tražimo izvješće gospodina državnog odvjetnika, gospodina Bajića, mi ne tražimo njegovo izvješće o poslovanju javnim poduzećima. Vjerojatno bi trebali i to jer to nema na web stranici, a sudeći po određenim člancima, aferama, sigurno da bi trebalo. Mi samo tražimo priliku i mogućnost da mi raspravimo o radu javnih poduzeća jer javno poduzeće je odgovorno za svoje poslovanje cijelom društvu, odnosno kao Parlamentu krajnjem čuvaru javnog interesa. Pa mislim da je to svima jasno. Mislim da je to svima jasno. Prema tome, kolegice i kolege, ovdje se ne radi je li Državna revizija našla nešto ili nije našla nešto, ali radi se o tome da Državna revizija kad radi svoj posao, radi s određenom namjenom. Komercijalna revizija radi se o drugoj namjeni. Objavljeno negdje, odlično. Ali da li smo mi ikad imali priliku u Saboru raspravljati o tome objedinjeno, ponavljam a želimo raspravljati o našem, o tvrtkama koje raspolažu sa našim nacionalnim blagom, tvrtkama koje uvelike određuju kako i na koji način ćemo živjeti, koliko ćemo plaćati struju, da li će netko dobiti mogućnost priključka na pitku vodu, koliko ćemo plaćati kartu u željezničkom prijevozu, avionskom prij
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Dopustite da u nekoliko riječi obrazložim ove Izmjene i dopune Zakona o osnovnom školstvu. Prije svega reći da su one za nas tehničke izmjene koje omogućavaju efikasno funkcioniranje sustava obrazovanja u osnovnoj školi jer posljednje promjene Zakona iz 2001. godine nisu uspjele efikasno razriješiti niz pitanja koja su vezana uz način zapošljavanja učitelja, stručnih suradnika i drugih radnika u osnovnoj školi kao i uvjete za učitelje, stručne suradnike i tajnike škole kao i upravljanje u osnovnoj školi. Recimo imenovanje i razrješenje ravnatelja osnovne škole prema prijašnjim odredbama ravnatelja je imenovao i razriješio resorni ministar, dakle, prije onih promjena iz 2001. a izmjenama je ta ovlast prenesena sada na školski odbor. U primjeni navedenih odredba Zakona uočene su nedorečenosti i nepotpunosti koje u pojedinim slučajevima kao posljedicu imaju pojavu nezakonitih radnji u postupku imenovanja ravnatelja pa je potrebno propisati učinkovit način nadzora nad zakonitošću rada školskih odbora u svezi imenovanje i razrješenje ravnatelja što ove Izmjene i dopune čine. Isto tako dodatni problem prouzročen je Izmjenom članka 73. Zakona jer je primijenjen dotadašnji uvjet za učitelje, promijenjen dotadašnji uvjet za učitelje razredne nastave u pogledu stupnja stručne spreme. Dotadašnja viša stručna sprema zamijenjena je visokom stručnom spremom što je potrebno, posebno bitno utjecalo na uvjete koje mora zadovoljiti kandidat za ravnatelja osnovne škole. Osobe sa odgovarajućom višom stručnom spremom zaštićene su odredbom članka 40. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnom školstvu ali isključivo vezano uz obavljanje poslova učitelja. Dok se na ravnatelje te odredbe mogu primijeniti što potvrđuje sudska praksa. Tu smo imali i određene odluke Vrhovnog suda koje su izazvale dodatne poteškoće. A oko 48% sadašnjih ravnatelja ima višu stručnu spremu, također je dvojbeno jesu li osobe iz na
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, zamjeniče, kolegice i kolege. Pa evo nakon višesatne na trenutke polemične i vrlo žustre rasprave, ali nadasve argumentirane, pridružujem se svima onima koji su iskazali svoju zabrinutost u najmanju ruku bih rekao, za donošenje ovoga zakona po hitnom postupku ukazujući argumentima naravno na neopravdanost ovakvog načina donošenja ovoga zakona. No, slušajući mnoge kolege prije, čini mi se da mi i ovdje u ovoj sabornici jedni druge nedovoljno dobro čujemo, a napose nedovoljno dobro razumijemo. Ovdje je puno argumenata izrečeno, puno riječi o nedosljednosti Vlade počev od mišljenja koje je Vlada 1. travnja 2004. dostavila Hrvatskom saboru, u kojem je rečeno citiram: Da se Vlada protivi osnivanju novih općina budući da smatra da usitnjene općine nedovoljnog financijskog potencijala neće moći obavljati poslove koje se na njih planira prenijeti decentralizacijom. Ovaj zakon rekao bih da je i odraz nepotrebne žurbe jer je gotovo identičan, prepisan je od prošle godine u ožujku kada smo raspravljali o njemu i kad zbog nedostatka samo jednog glasa nije usvojen, on je na koncu i po mom sudu štetan. Zašto? Pa mislim da prije svega ne uvažava primjedbe koje su u međuvremenu iznijete, a niti rješava interes jedinica lokalne samouprave. Ovdje želim vrlo precizno reći na tragu naročito kolege Jurjevića, da ovaj zakon ne pristupa selektivno rješavanju problema, sve je stavio u isti koš i nama koji trebamo donijeti odluku doista je teško odrediti se uvažavajući sve ove argumente koje su kolegice i kolege prije mene iznijeli. Ne dvojim da ovdje i ovim zakonom nije bila dobra volja kako građana, središnjeg državnog ureda tako i Vlade, ali mislim da je ovdje više zadovoljavanje forme no sadržaja, a pitanje odgovornosti je pitanje odgovornosti svih nas za izbor, za konačnu odluku i za ono što će pojedine jedinice lokalne samouprave sutra realizirati u interesu svojih građana, naravno. Ovdje se postavlja pitanje što je cilj?
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče s kolegicom, kolegice i kolege. Evo pred nama je Zakon o vodama, Prijedlog Zakona o vodama sa konačnim prijedlogom zakona, kojeg je Vlada Republike Hrvatske dostavila Hrvatskom saboru. Evo ja ću svoje izlaganje, jednostavno želim započeti definicijom vode po okvirnoj Konvenciji o vodama, a ona glasi: voda nije komercijalni proizvod kao neki drugi, nego je nasljeđe koje treba čuvati, zaštititi i shodno tome postupati. To je ono što često zaboravimo, a upravo ova definicija je i sastavni dio članka 5. ovog prijedloga zakona. Vodna kriza koju osjeća velik dio svijeta nije izazvan premalim količinama vode, već neodgovarajućim načinom upravljanja vodama, što ima za posljedicu da milijarde ljudi, a i velik dio okoliša trpe zbog nedostatka vode. Neke procjene ukazuju da će u skoroj budućnosti oko 3 milijarde ljudi raspolagati s manje od tisuću 700 kubika obnovljivih vodnih resursa godišnje po glavi stanovnika. Ta količina, složit ćete se samnom, zaista je nedovoljna. Hrvatska se na sreću ubraja u skupinu vodom bogatih zemalja, u kojoj problemi s vodom i oko vode još nisu zaoštreni i vodni resursi zasad nisu ograničavajući faktor razvoja, štoviše ogroman je to razvojni potencijal. Republika Hrvatska po dostupnosti i bogatstvu vodnih izvora je na 5. mjestu u Europi, 42. u svijetu, i posjeduje izniman razvojni potencijal. Bilanca površinskih i podzemnih voda pokazuje da Republika Hrvatska raspolaže velikim, nejednoliko prostorno i vremenski raspoređenim količinama i površinskih i podzemnih voda. Podsjetit ću da ukupni obnovljivi izvori vode iznose 35 tisuća i 200 kubika po stanovniku, rezerve pitke vode relativno su velike, 90% vode za opskrbu crpi se iz zaliha podzemne vode. Priključenost danas na sustav javne vodoopskrbe iznosi 78%, a na sustav javne odvodnje 43%. Izvorišta se zaštićuju uspostavom i održavanjem zona sanitarne zaštite, koja sada pokrivaju oko 19% površine Republike Hrvatske. Preko 10 i po tisuća kil
Ja se izvinjavam, ali to nije taj amandman. Jel' treba da ga ja pročitam? Dakle, mi smo tražili amandman gdje se kaže u posljednjem dijelu članka 3. šifra 80 naziv Ministarstvo znanosti i obrazovanja stavka za poticanje obrazovanja nacionalnih manjina. O.k. Onda ću ja onako kako smo mi podnijeli amandman ja ću dati svoje mišljenje o tome. Nisam zadovoljan da vam odmah kažem zamjeniče ministra Prva stvar mi smo dali amandman na nešto da vratimo na poziciju 2011. godine a direktno je vezan za sufinanciranje udžbenika za učenike osnovnih i srednjih škola što u ovoj godini iznosi 21 milijun 675 učenika, kuna pardon. To znači da će sva djeca imati nove udžbenike iduće godine jedino pripadnici nacionalnih manjina koji se obrazuju na svom jeziku i pismu neće imati dovoljno sredstava da se taj posao napravi, da se prevedu udžbenici što znači ja da sam zločest ja bih rekao da bi nacionalne manjine sledeće godine trebale pisati na pločicu. Ali znam da to tako neće biti, jer znam da vi to morate da planirate i to će verovatno biti izmijenjeno u idućoj godini. Ali ne znam zašto sad već to nije prihvaćeno jer je bilo sasvim logično da se prihvati. Što se tiče ovoga amandmana ja mislim da ne samo klub nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru nego i drugi klubovi u Hrvatskom saboru bi trebali pa tako i klub <PARTY>-a da prihvati ovo kao što je Vlada po meni trebala da prihvati. Stoga ja tražim izjašnjavanje po ovom našem amandmanu jer mislim da će u ovakvoj formi jako puno naštetiti i nacionalnim manjinama i Republici Hrvatskoj, ali na kraju krajeva da će se to izmeniti i za buduća, odnosno za iduću godinu da bi ostao trag u ovome o čemu ja sad razgovaram kao što sam rekao tražim izjašnjavanje. Ponovo ću ja. Pa evo ovako, dakle što se tiče posebnih programa obrazovanja za provođenje programa nacionalnih manjina isto kao i prethodni amandman. Dakle, ja sam rekao da smo mi predlagali da se vrati na poziciju iz 2011. godine koja je bila neka optimalna. Mi sad imamo situaciju, a vi vrlo
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. U odnosima Republike Hrvatske i Republike Srbije sklopljen je niz obostranih sporazuma kojima je pravno uređen čitav niz područja suradnje od interesa za obje strane. Sporazum dviju vlada o policijskog suradnji rezultat je zajedničke želje za promicanjem i produbljivanjem međusobne suradnje u području suradnje policije, a posebice u području suzbijanja međunarodne opasnosti za javnu sigurnost te suzbijanje međunarodnog kriminaliteta. Za obje države to je jedan od važnijih sporazuma koji predstavlja temeljni element za daljnje produbljivanje i međusobnu suradnju dviju država i doprinosi nastavku učvršćivanja i razvijanja prijateljskih odnosa dviju država koje su glavni čimbenici sigurnosti u ovom dijelu Europe. S obzirom na velik značaj međunarodne policijske suradnje od interesa je Republike Hrvatske promicanje i produbljivanje suradnje s Republikom Srbijom u područjima otklanjanja opasnosti za javnu sigurnost i javni red, u području sprečavanja i progona kaznenih djela te u području stanja sigurnosti u nadzoru državne granice u pograničnom području. Cilj te suradnje je pružanje međusobne pomoći te pospješivanje djelovanja u borbi protiv organiziranog međunarodnog kriminala. Ovaj sporazum je svakako dobrodošao i potreban za obje strane jer svakako je interes i Republike Hrvatske i Republike Srbije da imaju što bolja rješenja … suzbijanja i sprečavanja prije svega organiziranog međunarodnog kriminala, ali isto tako i sprečavanjem i suzbijanjem kriminalnih djela u vlastitim državama. Poznato je da kriminal ne poznaje granice, pogotovo u vremenima kad nije bilo nikakvih sporazuma i odnosa između dviju spomenutih vlada iz poznatih i razumljivih razloga. To je svakako bilo zlatno doba za cvjetanje kriminala s obje strane granice jer kriminalni milje nije nikada imao tih problema koje su imale svojevremeno naše države, a pogotovo problem njihovog zajedničkog djelovanja nije bio ratna situacija
Evo, poštovani kolega Piletić, jako mi je drago čuti što ste rekli prvu rečenicu, gospodarstvo. Nikada ni vi, a ni ja kao gradonačelnik grada Preloga ne bi imao 9 investitora stranih + domaćih koji se širi da nemamo uređen katastar i gruntovnicu. To je benefit i ovaj zakon, odnosno Prijedlog Višegodišnjeg programa, uređivanje katastra je ključno za život svih stanovnika. Gospodarstvo, gospodarstvo i gospodarstvo. Ako to nemamo razvijeno, nećemo imati ni novce za kulturu, sport. Osim ovih benefita direktno za građane koji donose, veliki je benefit za .../nerazumljivo/... razvoj gospodarstva, širenja zona, širenja naših poduzetnika i, a to je prosperitet, ne samo jedinica lokalne samouprave nego RH i stoga podržavamo vašu, vašu ovakvu lijepu izlaganje.
Hvala gospodine Grubišiću jer možda stvarno potpredsjednica ne bi primijetila za razliku od ostalih zastupnika. Šalim se. Stanka par minuta, par minuta gospođo potpredsjednice. Zbog čega ili o čemu? O imovinskim karticama sudaca i 70.-oj godišnjici pobjede nad nacifašizmom i kako se to obilježavalo u Republici Hrvatskoj. Izabrao sam ovo drugo. Gospođo potpredsjednice, gospodo zastupnici. Jučer je najavljen novi Zakon o imovinskim karticama i apsolutno tu nema nikakve dileme i svi se slažemo i svi smo jedinstveni da imovinske kartice moraju ići van. Međutim, mnogi me pitaju zašto sudačke kartice nisu na internetu, zašto kartice dužnosnika DORH-a isto tako nisu na internetu. Oni su dužni temeljem Zakona o Državnom sudbenom vijeću podastrti podatke o vlastitoj imovini, međutim ta imovina ne može do javnosti. Mnogi sa kojima sam jučer razgovarao kažu pa pogledaj mnogi su puni, teški kao brodovi. Čak kažu ovaj Sabor djeluje kao vrtić za neke naše suce. Ja osobno smatram da bi upravo oni trebali biti prvi koji bi trebali objaviti imovinske kartice. Jasno, treba objaviti sve imovinske kartice onih sudaca pa i onih državnih odvjetnika koji su do pred 5 godina radili u tom sustavu ili u tim institucijama, a danas su odvjetnici, bilježnici ili se bave nekim drugim poslom. I onda bi se mnogi iznenadili tko zapravo predstavlja te institucije. Trebali bi ići van jednako tako i kartice direktora javnih i komunalnih poduzeća. Neki, ja nisam to mogao vjerovati do pred godinu ili dvije dana imaju čak dvorce. Da, dobro ste čuli, dvorce. Gdje, u Vojvodini, Srbiji. Kako, e to bih i ja volio znati. Imovinske kartice naših pročelnika i to bi trebalo izaći van. Sukob interesa gdje je, pa nije sukob interesa samo kad je riječ o mitu jer to je gotovo teško ili gotovo nikako moguće dokazati. Nisu to samo one povlaštene informacije, nije to samo pogodovanje. Sukob interesa najbolje se vidi kada nekome, poglavito u izvršnoj vlasti završi mandat i onda gdje taj netko završava. U pravilu završav
Hvala lijepa. Poštovana ministrice, zanimalo bi me vaše stručno mišljenje a vezano za primjenu Uredbe o procjeni vrijednosti nekretnina i pravilnika o metodama procjene vrijednosti nekretnina u sljedećem slučaju. Naime, predmet izvlaštenja se izvlašćuje uz primjenu starog Zakona o izvlaštenju koji je bio na snazi do sredine prošle godine. Procjena predmeta izvlaštenja se vršila nakon stupanja na snagu uredbe i pravilnika o metodama procjene. Da li je procjenitelj bio u obvezi primijeniti uredbu ili pravilnik jer izvlaštenje se ne radi po novom Zakonu o izvlaštenju nego po starom ili nije. To je jedna dvojba koja se pojavljuje u situacijama i predmetima izvlaštenja i zato bih molila vaše stručno mišljenje vezano za predmetni slučaj. I molila bih vas ukoliko možete da mi date informaciju, a za nju su me zamolili moji sugrađani, da li će biti u saborskoj proceduri izmjene i dopune Zakona o najmu stanova budući da ste u siječnju najavili da će to biti u saborskoj proceduri u travnju, a to se nije desilo. Hvala lijepa.
Ispravljam netočan navod kolege Kovačevića da je firma Bechtel bespravno eksploatirala mineralne sirovine. Kao gradonačelnik grada Ogulina, a firma Bechtel je registrirana u gradu Ogulinu i najveći kamenolom na izgradnji auto-ceste je na području grada Ogulina, to je kamenolom Rasnica, odgovorno tvrdim da je firma Bechtel imala dozvolu za eksploataciju mineralnih sirovina. Na stranu, na to da li ju je trebala dati. Da je plaćala eksploataciju mineralnih sirovina i da je po odlasku sanirala kamenolom. Ustvari sanirale su ga Hrvatske šume, a Becthel je platio. Bespravno su eksploatirali mineralne sirovine na izgradnji auto-ceste neki naši ministri i neki naši direktori poduzeća pod krinkom pozajmištva koji ni danas nije vraćeno, a pozajmištvo je nešto što je trebalo vratiti na mjesto gdje je pozajmljeno, mineralne sirovine. To je istina To ćemo reći na tiskovnoj konferenciji.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre i predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Dozvolite da se sa nekoliko kratkih napomena osvrnemo na prijedlog Zakona o kemikalijama. Prije svega, kao klub <PARTY>, <PARTY>, <PARTY> priklanjamo se onim mišljenjima da je dobro što se nije pokušalo primijeniti zakon iz 2003. godine iz vrlo jednostavnog razloga. Iz razloga što, bez obzira da li se radi o sadržaju, bilo da se radi o načelnom pitanju premještanja toga u sektor gospodarstva zakon nije imao svojom širinom i pokušajem da obuhvati sva ona područja koja je obuhvaćao šanse da bude primijenjen. Iz tog razloga je derogiran i odgađanjem primjene, a onda i uredbom Vlade i sasvim je jasno da nam iz tog razloga treba novi zakon. Ovaj zakon koji je pred nama usklađen je sa pravnom stečevinom EU-a, sa ovih 7 sekundarnih zakonskih akata i u načelu je za naš klub prihvatljiv. Sigurno je da je elementarno pravo na zdrav okoliš, odnosno za život u zdravom okolišu pravo svakog čovjeka i da iz tog razloga svako organizirano društvo čini sve što može da se to osigura iako je zdrav život u zdravom okolišu danas teško zamisliti. Češće živimo nezdravo i u zagađenom okolišu. Čini nam se važnim i osnovnim, onim glavnim što donosi ovaj zakon činjenicu da je pokušaj da se ide na Ured za kemikalije i za nas da se to sve skupa vraća u jedan sustav koji o tome skrbi da se vraća u postojeći sustav, u sustav zdravstva, u njegov dio koji je sustav za toksikologiju i da će Hrvatski zavod za toksikologiju sa svim onim što radi i sa onim što će još dobiti u nadležnosti vjerojatno vrlo uspješno obavljati svoj posao, kao što to uglavnom čine i svi ostali dijelovi zdravstvenog sustava. Što se tiče nekih članaka konkretnih predlagatelju bismo sugerirali nekoliko stvari ili postavili neka pitanja za završno obraćanje ministra. U članku 3. nas zanima zbog čega se od Zakona o kemikalijama izuzimaju opasne stvari koje se koriste u znanstvene svrhe. To je jedno. Isto tako nas zanima zaš
Dobro je vaše apsolutno pitanje i naravno izražavate jednu, kroz to pitanje jednu odgovarajuću zabrinutost koja naravno ovaj sve nas ne čini indiferentnim, naravno. Inače, '95. ušla je još jedna, Austrija je, ona je trajno neutralna zemlja, ali njezina neutralnost počinje na doktrini na međunarodnom pravu. Dobrosusjedski odnosi su zapravo uvijek ono što se istječe, znači pridjevski susjedski dobro, znači isto tako nama je u interesu ovdje kada govorimo o jugoistočnoj Europi, Zapadni Balkan koji je uvijek nestabilan, gdje postoji uvijek i geostrateška nadmetanja i trećih aktera, naravno da su nam, kom je više nego Hrvatskoj u interesu stabilnost Zapadnog Balkana. U sva, svu tragičnu ... koja je ostavština od raspada bivše države, znači i Srbija i BiH i Crna Gora u to ulažemo velike napore, ali uvijek morate imati s drugu stranu koja je spremna razgovarati. Hvala lijepa uvažena gđo. zastupnice Orešković. Kao prva, Hrvatska nema dvije vanjske politike. Vanjska politika po čl. 10 Ustavu je politika Vlade, a operativno tijelo je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Mislim da se tu možemo složiti pa vjerojatno čak i predsjednik države koji je tu prije 7 godina izjavio kada je bila predsjednica Kolinda Grabar Kitarović, mislim da nas pamćenje sviju služi, da je 90% znači vanjske politike je znači Vlada je ta koja određuje, a 1% itd., i da nas ne bi trebala sramotiti u intervjuima izjavama, itd. I zapravo predsjednik je na to zaboravio i zapravo on sve to skupa čini i on traži 50-50. 50%, to je trgovina i zato nam stoje svi veleposlanici, a to je moj core bussines, rotacija veleposlanika gdje smo mi sada zatočenici zapravo njegovog dakle, njegovog zaustavljanja te rotacije, nesuradnje kada je u pitanju diplomacija i kada je u pitanju vanjska politika.
Nisam ja tako ružno napisao. Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo upraviteljice zaklade, kolegice i kolege zastupnici. Moram priznati da kada sam samo onako letimično pogledao ovo izvješće o kom raspravljamo, dakle, po godišnjem izvještaju o radu nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2005. godinu tad sam ostao pomalo zatečen, ali ne i iznenađen u spoznaji, evo još jednih potrošača novca iz državnog proračuna, a pitanje u koje svrhe. Dokaz tome bio je i pasos iz uvodne riječi zamjenice predsjednice upravnog odbora u kom stoji, citiram: "sudeći po posjećenosti tribine koje organiziraju različite organizacija civilnog društva, a na koje dolazi manje od 20-ak zainteresiranih građana", završen citat ili kako bi neki zlobnici možda rekli, na koje dolazi preko nekoliko građana. No kad sam pažljivije pročitao izvješće počeo sam mijenjati mišljenje iako si dozvoljavam određena pitanja i primjedbe, ali o tome kasnije. Značajno je naime, i posebito naglasiti da se program dodjele financijskih potpora provodi putem javnih natječaja, da se unaprijed objavljuje kalendar svih natječaja i poziva za iskaz interesa, da je produžen rok prijava na najmanje 60 dana uz sve ostale korektne postupke. Te posebno jedan natječaj koji je bio kontinuirano otvoren tijekom cijele 2005. godine. I ono što posebno želim naglasiti, stoji da očekivana nemogućnost dugoročnog oslanjanja na sredstva iz državnog proračuna, pokazala se opravdanom s obzirom na to da se sredstva iz tog izvora za zakladu kontinuirano smanjuju. U 2004. 15 milijuna kuna, u 2005. od odobrenih 10 doznačeno 1,6 milijuna kuna, a u državnom proračunu za 2006. odobreno je 1,4 milijuna kuna. Ali postoje drugi izvori, igre na sreću i nagradne igre i ti se iznosi stalno povećavaju. To je svakako po meni za svaku pohvalu. Siguran sam da su kriteriji za dodjelu sredstava dobro određeni, odnosno takovi da ne ostavljaju sumnju. Zato su pitanja koja si postavljam i koja postavljam, a odnose se na koris
Hvala lijepo poštovani predsjedniče <PARTY>-a, uvažene kolegice i kolege. Dobro jutro svima. Najprije, Hrvatska vojska, vanjska politika RH nisu političke igračke i država mora funkcionirati na temelju dogovora i suglasja najviših državnih tijela, a posebno u području gdje postoji sunadležnost. U medijskom prostoru u zadnje vrijeme pojavilo se puno poruka koje ne informiraju nego često zbunjuju građane. U parlamentarnim demokracijama, pa tako i u našoj, odluku o slanju vojnika Hrvatske vojske ne donosi ni predsjednik, kao niti Vlada nego <PARTY>. Isto kao što smo i do sada takve odluke donosili o svakom slanju vojnika u mirovne i NATO misije, što nam je i dužnost kao članice UN-a i NATO-a, Hrvatska je pristala ulaskom u NATO savez te potpisala određene sporazume koji su dvosmjerni i u kojima prihvaćamo zajedničke obaveze saveza koji, među ostalim je i sama bit osnivanja NATO saveza. Nažalost naše dosadašnje vlade su to često imale kao izgovor i opravdanje za nerazvijanje i neulaganje u vlastite oružane snage zadnjih 20-ak godina jer će nas u slučaju ugroze štititi taj isti NATO savez. Izjava predsjednika odaju dojam da je Hrvatska vodeća sila u NATO savezu i da se sve vrti oko nas. Evo, jučer smo upravo čuli da Velika Britanija je drugorazredna sila sa kojom nemamo što razgovarati jer oni zapravo nisu bitni, a zapravo je naš doprinos samo malo veći od deklarativnog, što je u politici male države kao što smo mi, često značajnije od stvarnog angažmana oružanih snaga. Do sada smo sudjelovali u velikom broju međunarodnih i NATO misija, uz odobrenje <PARTY>-a, od Afganistana, Iraka, Sjeverne Afrike, Mediterana, Poljske i Kosova, te time stekli zavidni uleg, ulog, ugled kao stabilnost i pouzdan partner. Kao dio EU i NATO saveza trebamo dosljedno preuzimati obaveze koje smo preuzeli u zaštiti i razvoju prostora u kojem živimo ukoliko želimo biti ozbiljno shvaćeni i uvažavani. Ako ne želimo, to je samo na nama i ako je to svima prihvatljivo, i to je demokracija, ali zaborav
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade. Dozvolite mi u nekoliko rečenica da se osvrnem na Prijedlog Zakona o popisima birača. Naime, Zakon o popisima birača trebao bi osigurati kako to kaže Zakon o izboru zastupnika u Hrvatski sabor u članku 3. pravo pa i dužnost da glasuje se samo jedan put. To je zahtjev da ovaj zakon svede u najmanju moguću mjeru zloupotrebu biračkog prava. Je li to tako? Nije. Naime, ovaj prijedlog zakona mada govori da je temelj, pravni temelj za upis u popis birača državljanstva i punoljetnost, a faktično je prebivalište, nije ni prebivalište nego boravište. Prebivalište i boravište. Zašto? Ono što nije sporno, naime oni koji prebivaju u Republici Hrvatskoj i državljani su Republike Hrvatske, o tome ne trebamo raspravljati, to je potpuna odgovornost državne uprave odnosno Središnjeg ureda da budu točni, ažurni i dostupni građanima na provjeru. I odmah da tu kažem, nije prihvatljivo da se popis birača vodi samo u virtualnom obliku jer obrazovanost hrvatskog biračkog tijela nije takva da može kontrolirati popis birača samo, ako se samo vodi u tome. To bi bila ozbiljna zamjerka u legitimnosti popisa birača, a još više u izbore. Zašto tvrdim da se popis birača vodi na dva, po dva osnova, dakle po prebivalištu i po boravištu mada boravište nije definirano ničim šta to znači. Pa već je ovdje kolega … rekao da birači koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj upisuju se u središnju evidenciju popisa birača Grada Zagreba, e sada gledajte a popis se vodi po državama gdje su oni sada u boravištu. To znači faktički je to popis na temelju boravišta. Faktički je to popis na temelju boravišta. Ali da bude još ovako apsurdnije. Tako bi taj popis bio ko' državama, rade kako ovdje što kaže, a istodobno se popis državljana glasača birača vodi u Hrvatskoj, nikakva zapreka ne bi bila zlonamjernim ili u zloupotrebi da čovjek iz Mađarske koji ima pravo glasovati po popisu birača jer je otišao tamo u boravište, vrati se isti dan i glas
Poštovani predsjedniče <PARTY> g. Jandroković, tražim stanku u ime Kluba <PARTY>a jer imamo dosta teškoća, pa bismo htjeli dodatne konzultacije. Na jedan način argumentum ad apsurdum mi je situacija da evo danas ćemo razgovarati o strategiji o korupciji, a predlažu ju oni koji imaju iskustva, dakle s korupcijom. Ja sam u procijepu, sve u meni govori da oni koji imaju iskustva s korupcijom ne bi trebali predlagati strategiju o korupciji, a s druge strane iskustveno možda to nije loše zato jer čovjek kad iskustveno nešto prođe onda točno zna gdje su određene stavke i što više nikada ne bi trebao ponoviti. S druge strane isto tako želim reći nikakve strategije neće riješiti problem korupcije. I želim isto tako biti jasan, nije država koruptivna, pa reći ću i ovako, nisu stranke koruptivne, koruptivni su pojedinci, koruptivan je svatko od onih građana koji podlegne napasti korupcije. Koruptivan je svatko onaj tko dopusti drugome da upravlja na način da ostvaruje sebi vlastite interese iznad interesa pojedinaca. I zato bi i predložio vladi dakle evo svima nama ovdje, ali Vladi RH da se oduzme status predlagatelja i da do božićne stanke utvrdimo nove procese i da se dodijeli jednom od saborskih radnih tijela, dakle strategija borbe protiv korupcije. Hvala.
Poštovana kolegice Vuksanović. Naravno svi se nadamo, a i vjerujemo da će se zaista i provesti u mjerama, obzirom da eto puna su nam usta da imamo poprilično financijskih sredstava iz eu fondova i bitno je samo raspisivati natječaje, bitno je samo aplicirati na natječaje i bitno je povlačiti sredstva. Osobno smatram, a i u ime Kluba zastupnika <PARTY>-a naravno tu je i Ministarstvo zaštite okoliša, a i ostala ministarstva da ćemo doista kroz protokol od sljedeće četiri godine i kao vladajući smatram da ćemo doista ispuniti sva ova očekivanja i sve ove parametre koje smo si zadali za ispuniti, pa tako i same strategije i sve ove navedene stavke koje su za dobrobit očuvanja prirodnih resursa. Hvala. Zahvaljujem kolega Žagar na vašoj konstataciji i isto tako i pitanju. Da, slažem se da zapravo po našoj pretpostavljam nacionalnoj strategiji koja će se donijeti u jedno dogledno vrijeme jel svi znademo da nažalost je još sad uvijek nemamo, dakle kroz nacionalnu strategiju će se pretpostavljamo donijeti ovaj zaokruženi ciklus, ja bih rekla, a to je ciklus od samog školstva pa nadalje kako bi mogli donijeti i pravovaljanije zakone, a isto tako i sve ostale strategije dakle od samog školstva da izučimo naše mlade ljude koji će danas-sutra raditi na tome, a isto tako i inženjere kasnije i sve one koji će se uključivati u samu izvedbu pojedinih segmenata. Isto tako da sam ovaj način prijevoza željeznicom, doista smatram da je jedan od ekološkijih i ja bih rekla i zdravijih jel znademo svi da cestovni promet doista zagađuje zrak više od željezničkog, ali eto nažalost nije bilo pretpostavljam dovoljno suha da se stavi akcent na ovaj dio. Jel ponavljam ponovno, 50 godina nisam dirali u željeznicu odnosno ugradnju željezničkih traka, ali eto i sada je došlo to vrijeme pa se nadamo da će sve to skupa poboljšati sve ovo o čemu komuniciramo danas. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane potpredsjednice, potpredsjednici, poštovane ministrice i ministri, kolegice i kolege. Ja ću svoje pitanje uputiti potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih Milanki Opačić. Dakle, u Sisačko-moslavačkoj županiji kao veliki problem se ističe iznenadno zatvaranje doma za psihički bolesne odrasle osobe u Petrinji te raseljavanje korisnika doma i pitanje 23 zaposlenika doma koji faktički ostaju bez posla i to u trenutku kada osnivač doma grad Petrinja nakon deset godina odlučuje svoja osnivačka prava odlučiti ustupiti Sisačko-moslavačkoj županiji. Budući da je do zatvaranja doma došlo rješenjem inspekcijske službe Ministarstva socijalne politike i mladih. Zanima me koji su razlozi uvjetovali tako iznenadno zatvaranje ovog doma te kakva mu je budućnost posebno sa aspekta korisnika doma i ranije spomenuta 23 zaposlenika. Hvala.
Poštovani predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji potpisan je 17. ožujka 2011. godine u Budvi. Ustavna osnova za donošenje Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji sadržana je u članku 139. stavak 1. Ustava Republike Hrvatske. Dosadašnja suradnja predstavnika policija dviju država ostvarivana je na državnoj razini kroz suradnju kriminalističkih policija, razmjenu kriminalističkih podataka i informacija, kroz suradnju graničnih policija, razmjenu informacija o navijačima i sportskim natjecanjima te kroz savjetodavnu pomoć danu od strane Republike Hrvatske u procesu pridruživanja Europskoj uniji. Republika Hrvatska i Crna Gora potvrdile su interes i iskazale spremnost za daljnje promicanje i produbljivanje međusobne suradnje sklapanjem dvostranog međunarodnog ugovora o policijskoj suradnji. Cilj je suradnje uskladiti djelovanja u borbi protiv međunarodnog kriminala zbog čega postoji potreba da se djelovanja na ovom području uređuju dvostranim međunarodnim ugovorom. Sporazumom između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji uspostavlja se pravni okvir za međusobnu suradnju dviju država u području borbe protiv kriminala što konkretno podrazumijeva otklanjanje opasnosti za javnu sigurnost i javni red, sprečavanje i progon kaznenih djela i stanja nesigurnosti u nadzoru državne granice u pograničnom području te suzbijanje prekograničnog kriminala. Zakonom o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji sporazum se potvrđuje kako bi njegove odredbe u smislu članka 140. Ustava Republike Hrvatske stupile na snagu i postale dio unutarnjeg pravnog poretka. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će potvrđivanje Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji. Hvala.
Gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Odgovornost za fiskalnu politiku i za stanje u gospodarstvu leži i na Vladi na Hrvatskom saboru, i ono što meni iz današnje rasprave proizlazi da jednostavno mi u Hrvatskom saboru ne želimo preuzeti odgovornost za rješavanje dijela problema. Ne želimo. Odgovor većine u Saboru je ono što reče Vlada i u biti umanjujemo ulogu Hrvatskoga sabora. DA to pojasnim. Nedvosmislena je činjenica da ako uzmemo samo statistiku sindikata preko 70 tisuća ljudi radi a ne dobivaju plaću. Podatak koji nas kao odgovorne za fiskalnu politiku mora zabrinuti, da li je veći ili manji ali mora tražiti našu reakciju. U isto vrijeme imamo mišljenje Vlada koja ne osporava da treba djelovati prema poslodavcima koji su neodgovorni za radnike, to Vlada isto smatra, imamo prijedlog zakona oporbenih zastupnika star jednu godinu. Znači bilo je dovoljno vremena da to probamo riješiti. Prošlu godinu nije bilo 70 tisuća onih koji su radili a nisu dobivali plaće, bilo je daleko manje, znači vidimo da je trend negativan, ne zaustavlja se. Jednostavno on će i nadalje biti veći, nelikvidnost je sve veća, gospodarstvenici su u problemima. Znači, mi kao dio te vlasti koja treba odgovarati za gospodarsku politiku za fiskalnu politiku trebalo bi nešto poduzeti. U ovom trenutku osnovna rasprava je u Saboru što netko od nas ne prihvaća da Vlada i nadalje čeka jer je situacija takva da ne možemo odgađati naš problem. Parlamentarna većina u Hrvatskom saboru smatra da treba i nadalje čekati, i u biti smatra da potez mora povući samo Hrvatska vlada. Da li mi u Hrvatskom saboru shvaćamo da rušimo jednostavno bilo kakvu ulogu u Hrvatskom društvu. DA nešto što vidimo da bi trebalo promijeniti, nešto što je urgentno, nešto što bitno može popraviti stanje u ovom kriznom trenutku, mi ne želimo promijeniti, ne čekat ćemo Vladu, koliko dugo ne znam. I to je temeljni problem. Sa ovakvim rješenjima koja jednostavno pokazuju da imamo osjećaja za krizu, da imam
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Dozvolite nekoliko riječi o prijedlogu ovog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Ono što se može reći radi se o standardiziranom bilateralnom ugovoru između dviju država koji regulira pitanja suradnje, razmjene i zaštite povjerljivih informacija i podataka. Potreba za međunarodnom razmjenom podataka ili materijala između dviju država koji su prema nacionalnom zakonodavstvu klasificirani ili označeni jednim od zakonom utvrđenih stupnjeva tajnosti načelno izraz s jedne strane bliskih vanjsko-političkih odnosa između dviju država a s druge strane realna potreba za njihovim uzajamnim i usklađenim djelovanjem na rješavanju suvremenih osobito sigurnosnih problema koji često svojim razmjerima i kompleksnošću nadilaze okvire nacionalne sigurnosti pojedine države. Vrlo često određene aktivnosti koje su vezane uz krijumčarenje, proliferaciju itd. ne ugrožavaju samo nacionalnu sigurnost nego i regionalnu sigurnost, pa čak imaju i karakter prijetnji za globalnu sigurnost i iz tih razloga normalno je da se procedure, pravilnici standardiziraju ne samo između država nego i na razini Europske unije, NATO-a i drugih organizacija. Sukladno Nacionalnom planu za pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji za 2008. godinu donesen je cjeloviti paket zakonskih i podzakonskih propisa kojima se na jedinstven i cjelovit način uređuje područje informacijske sigurnosti kao što su Zakon o tajnosti podataka, Zakon o informacijskoj sigurnosti, Zakon o sigurnosnim provjerama, uredbe o mjerama informacijske sigurnosti, Pravilnik o standardima sigurnosne provjere, Pravilnik o standardima fizičke sigurnosti itd. i na taj način se zakonodavstvo Republike Hrvatske u ovom važnom segmentu usklađuje sa zakonodavnim okvirom Europske unije. Donošenjem navedenih propisa stvoren je pravni temelj te su uspostavljeni strukovni standardi za odgovarajuće cjelovito uređenje zašt
Hvala lijepo. Htjela bih samo ispraviti netočni navod kolege Kovačević, Pere KOvačevića vezano na Etalon i koštanje samog građenja. Naime morate znate da braniteljski je program počeo 1997. godine. Da je, neću o njemu sada govoriti jer on nije tema. Ali je tadašnji Etalon je bio daleko ispod onoga što su ustvari bile cijene. Cijela igra tog modela je bila namještena tako da su se firme, da su firme dolazile do posla. Isplatilo ih se do 60%. Otišle su u stečaj i napravile su nedostatak novca od 20%. To je bila smišljena igra. Umjesto «vansiranja» išlo se na taj način. Dakle Etalon se nužno morao 2000. povećati na 700 EUR-a da bi se moglo uopće zatvoriti građenje. Ma kolega … Dobro, nije važno.
Hvala gospodine predsjedavajući potpredsjedniče. Pa bilo je tu više krivih navoda. Evo samo ću se zadržati na dva. Oko nadzornih odbora i bivših ministara u nadzornim odborima moramo razbiti jednom tu famu. Neki su ministri u nadzornim odborima gospodine zastupniče iz jednostavnog razloga jer je Vlada još nije našla vremena da ih smijeni. Svi ministri koji su u nadzornim odborima su po imenovanju Vlade. Ako jednom već hoćemo razgovarati otvoreno o nadzornim odborima onda treba jasno i glasno reći: do 1998. godine nije bilo zastupnika Hrvatske demokratske zajednice i ministra koji nije sjedio barem u 3 nadzorna odbora i koji za to nije primao masne naknade. Ovi ministri koji su protekle 4 godine sjedili u nadzornim odborima, ja sam sjedio u jednom. Nisam ni kavu popio na račun tvrtke u kojoj sam sjedio. Drugi krivi navod oko toga šta je bivša Vlada radila zadnjih mjesec dana? Molim vas da uzmete zapisnik hrvatske Vlade pa ćete pročitati. Svi zaključci oko finacijskih obveza koji su donašani imali su i jednu klauzulu: ukoliko ih potvrdi buduća Vlada. Pitajte svog Premijera, on će vam to potvrditi. Hvala lijepo.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, članovi Vlade, predstavnici, kolegice i kolege! Pa evo, prije nego što počnem svoj osvrt na proračun, ja bih samo napomenuo da sam slučajno ja 2002. godine u 10. mjesecu predložio strategiju izgradnju plinifikacije Hrvatske. I čak smo napravili rovove, kupili cijevi, to je sve Pula-Karlovac, trebalo je biti gotovo do kraja 2004., ali bilo je malo kasnije, tako da se malo kasnilo. … nisi to znao, ali evo, sad ja tako da iskoristim ovu priliku. A ova Vlada je to završila. Malo im je trebalo, jedno dvije godine da shvati o čemu se radi. … Da, da. Dobro. Ja bi imao nekoliko komentara na proračun zapravo, na obrazloženje proračuna. Tu se dosta pričalo o makroekonomskoj stabilnosti. I mi definiramo makroekonomsku stabilnost kao stabilnost cijena, stabilnost ekonomskih odnosa sa inozemstvom, stabilnost proračuna, nezaposlenost vrlo nisku i visoke stope i održive stope gospodarskog rasta. Hrvatska je sad suočena sa jednom situacijom gdje je došlo u pitanje ta makroekonomska stabilnost koju smo do neki dan možda i čuvali. Čuvali smo ili smo smanjivali državni proračun, održavali smo niske cijene. Međutim, sada cijene rastu. Ravnoteža s ekonomskim odnosima s inozemstvom odnosno vanjska trgovina je sve više u deficitu. Nezaposlenost je relativno visoka, a i stope rasta gospodarstva kao sljedeći element makroekonomske stabilnosti počela se smanjivati. Pa kad se stopa rasta počme smanjivati i kad Vlada predviđa to da će bit, naredne tri, četiri godine planira stope rasta između 4 i 4,5% kako je jutros rekao gospodin premijer, onda se radi o stagnaciji ili ako je stagnacija rezultira još i povećanom nezaposlenosti, onda se radi o recesiji. Ovaj proračun možemo definirati kao restriktivan proračun. I to kad se radi o inflaciji, jednoj vrsti inflacije onda bi to bila opravdana politika proračuna. Naime, postoje općenito dvije vrste inflacija. Jedna je inflacija koja nastaje zbog velike potražnje koja se ne može zadovoljit
Hvala puno gospodine potpredsjedniče. Kolega Stričak u pravu ste. Doista je napravljen jedan iskorak. Ono što je bitno jest da se razvije jedan koncept koji ne gleda različite resore kao silose, kao nešto što će isključivo gledati svoju domenu a ne surađuje sa nekim drugim ministarstvom ili službom s kojim bi trebao biti integriran ili s kojim bi trebalo imati jednu vrlo tijesnu suradnju. I takav koncept domovinske sigurnosti koji obuhvaća na taj način i na taj način jednostavno rješava izazove ili se suočava sa izazovima prema našoj nacionalnoj sigurnosti jest jedan koncept koji je u proteklom mandatu razvijen i koji mislim da je bio izuzetno dobar za Republiku Hrvatsku.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolega Grmoja, dakle jučer uopće nije bila naša namjera da mi u kasne sate raspravljamo o ovim zakonima. To je bila u stvari situacija koju ste vi htjeli isprovocirati svojim ponašanjem, tako da ste jednostavno silnim stankama, a čini mi se da je bilo sedam stanki jučer u kojima ništa bitno nije govoreno da bi se morala prekidati rasprava i sjednica, htjeli otegnuti točku koja je bila prethodno. Pa umjesto da smo o ovome počeli raspravljati u popodnevnim satima počeli smo već u predvečerje. Naravno da se mi ne želimo spuštati na tu razinu rasprave sa vama i dokazivanja tko je tu u pravu. Ja sam uvjerena da ćemo sve ove apsurdne situacije do kojih dovodite svojim ponašanjem i zlorabljenjem određenih instituta sadašnjeg Poslovnika u stvari riješiti kad donesemo novi Poslovnik. I u stvari sam sada sigurna da smo trebali baš ići u izmjene Poslovnika jer vi ste to dokazali svojim ponašanjem. A što se tiče ocjenjivanja sudaca u ovom prijedlogu zakona je vrlo jasno predloženo na koji način će se ocjenjivati i sukladno čemu. Ono što mi kao klub predlažemo je da se pokuša između dva čitanja također redefinirati uloga Ministarstva pravosuđa u tom postupku donošenja akata, okvirnih mjerila za rad sudaca i metodologije obzirom na njihovu odgovornost u cijelom tom postupku za djelovanje cijelog sustava da to bude još učinkovitije. Hvala. Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani kolega. Dakle slažem se s vama u konstataciji da ponekad, ustvari i više nego ponekad sudski postupci traju predugo i izvan onog što se smatra razumnim rokom. Dakle smatram i da sve ove reforme koje su do danas bile poduzimane u sudstvu su bile s ciljem da se tome doskoči i da se situacija u tom pogledu popravi. Naravno da nitko nije zadovoljan, a ponajmanje građani, ali ne možemo ni mi biti sa takvim stanjem, ali sigurno da trebamo i u budućnosti činiti sve što je moguće da se tu naprave još vidljiviji rezultati. Možda trebalo bi, možda razmisliti o izmjenama nekih odreda
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi gospodine zamjeniče sa suradnicima, štovane kolegice i kolege. U ime kluba <PARTY>-a odmah na početku naravno mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona. Nekako mi se uvijek najlakše bilo složiti sa gospodinom Bačićem kad su u pitanje teme od mora i odista mogu i u ime <PARTY>-a potvrditi dosta smo bliski u stavovima kad je u pitanju mala brodogradnja i općenito brodogradnja u Hrvatskoj. Sugestije koje su rečene su u svakom slučaju vrijedne da se razmotre i uzmu u obzir. Zašto ovakav zakon, zbog čega skidanje jednog poreza u situaciji kad postoji imperativ konsolidiranja državnih financija i kad smo iz tog razloga iz te neminovnosti bili prisiljeni i dignuti PDV za 2%? Razlog je vrlo jednostavan, ova Vlada i ova politička garnitura osim uravnoteženja financija ima i imperativ i zadatak potaknuti i reanimirati industrijsku proizvodnju i proizvodnju općenito u Hrvatskoj pa tako naravno i brodogradnju. Zašto u ovom pravilniku samo plovila, a ne zrakoplovi i automobili? Iz vrlo jednostavnog razloga, zrakoplove mislim da nismo radili nikad osim nekih pojedinačnih primjera i avantura u povijesti hrvatskog zrakoplovstva, automobile također, ali brodove radimo otkad se zna za nas kao narod i brodogradnja odista jeste jedna od strateških gospodarskih i industrijskih grana u RH. Do sad je tradicionalno uglavnom pažnja bila okrenuta prema problemima one brodogradnje koju doživljavamo svakodnevno kroz informativne emisije, političke emisije, iščitavajući tiskovine. To je brodogradnja, gradnja velikih trgovačkih i putničkih brodova, sudbina velikih škverova. Međutim, za ljude koji prate struku i poznaju barem elementarno taj dio hrvatske industrije postoji vrlo jasna i snažna spoznaja da Hrvatska gradi sve što plovi, pa čak i ono što plovi ispod površine. Pri tome smo jedna od 10 možda danas, 12 do 15 zemalja u svijetu koje su sposobne sagradit podmornicu ili borbeni brod. Radimo u svim vrstama materijala, brodove svih mogućih n
Ja bih bez namjere da otvaram polemiku o teškom socijalnom položaju socijalnih umirovljenika ipak upozorio da ova tema koja je danas ovdje na dnevnom redu nije poligon u kojem dokazivati krivicu za to jedne, druge ili treće Vlade i krimen novih umirovljenika, ne pada samo na ovu Vladu nego na Vladu Matešinu, Račanovu i ovu Vladu jer kod novih mirovina i kod mirovinske reforme je bitna jedna činjenica koja se dogodila 2002. godine. Naime, tada je najniža mirovina smanjena za 12,5% a to danas iznosi oko 300 kuna i to jedan od glavnih uzroka i generatora nižih mirovina novih umirovljenika. I bio bi red da počnemo govoriti o različitim kategorijama umirovljenika i da statistiku interpretiramo onakva kakva je jer postoje velike razlike među kategorijama a i među teritorijama, dakle županijama i gradom Zagrebom. Na primjer, grad Zagreb ima prosječnu mirovinu tisuću kuna veću od Bjelovarsko-bilogorske županije. Ja se samo zalažem za istinu bez želje da ikoga optužujemo ali da pogledamo činjenicama u oči jer su to činjenice.