EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege. Ja bih rado da mogu postaviti pitanje o valutnim klauzulama naših banaka na kredite za naše građane, ne samo za švicarski franak nego za i euro, ali moja obaveza je da postavim pitanje ne o dugovima naših građana prema bankama, nego o dugu RH prema građanima Srpske nacionalnosti koji su '90., '91.i kasnije na područjima pod kontrolom vlasti ostali bez svojih stanova. I ne po Zakonu o obaveznim odnosima, ni kasnije po Zakonu o nadoknadi štete nastale uslijed terorističkih akata i javnih demonstracija, niti po Zakonu o obnovi ti građani nisu dobili ono što im je država trebala osigurati, a to znači zaštiti njihovo vlasništvo. Takvih je mnogo. Samo na području Bjelovara oko 800, na području oko Zadra oko 700, na širem području RH ta brojka može sezati i do 10 tisuća. Gospodine predsjedniče Vlada, što Vlada misli učiniti da nakon tolikih godina stvori pravni okvir po kojima će ti građani kojih je još ostalo vrlo malo, ali koji potražuju svoja prava u zaštiti svojeg vlasništva omogućiti ili kompenzaciju ili adekvatnu obnovu? Zahvaljujem gospodine predsjedniče Vlade na vašem odgovoru i htio bih reći dvije stvari. Prvo je, točno je, mi svi znamo od koga je i kako je Hrvatska i kako su njezini građani napadnuti. Međutim, isto tako moramo znati na koji način su napadnuti građani koji nikoga nisu napadali, koji su živjeli mirno sa svojim susjedima i koji su također napadnuti od onih koje država nije spriječila u tome ili im je čak omogućila da te napade izvrše. Oni nisu bili pojedinačni nego nažalost u mnogo slučajeva su bili sistematski. Ja razumijem da ova Vlada treba rješavati te dugove i da politički gledano ona nema odgovornost u vezi sa tim, ali naravno to je odgovornost države i to je dug države. I vjerujemo da će građani imati strpljenja, ali isto tako se nadamo da ćete vi imati snage da to pitanje riješite onako kako pravda i kako očekivanje građana zapravo zahtj
Hvala lijepa. Pa poštovani kolega Liniću, ako ćemo razgovarat o zakonu onda imamo sigurno neke nepobitne stvari o kojima možemo razgovarati. Ja vjerujem da ćete se složit sa mnom da ovaj vaš prijedlog zakona, ja ga doživljavam da je u dobroj namjeri, ali nikako ne mogu tu dobru namjeru prihvatiti da dijelite nezaposlene do 1.11.2008. i nezaposlene od 1.11.2008. do kraja 2009. Složit ćete se sa mnom da bi to izazvalo nejednakost među nezaposlenima. Ja mislim da tu ne treba puno raspravljati, da je to točno. Jer znači, 230 tisuća ljudi je negdje u 10. mjesecu prošle godine evidentirano nezaposleni. Njih bi jednostavno ignorirali kao da ne postoje nego bi se faktički vezali na nekoliko tisuća onih koji će ostati bez posla do kraja godine. To je prva stvar. Druga stvar, pa gledajte, nema tu velike mudrosti, računica pokazuje sve. Po ovoj vašoj računici isplativije ja na dulji rok, obzirom da se povećava na 450 dana ta naknada za nezaposlenost. Pa evo vam izračun. Naknada za nezaposlene se bi primala u to vrijeme od 2200 kn do 3600 kn, u prosjeku 2580 kn a minimalna plaća iznosi 2100 kuna za one ljude koji rade cijeli mjesec. Činjenica je, ja ne kažem da je to puno novaca. To ni u kom slučaju nisam rekao ali činjenica je nepravda prema onim ljudima koji faktički rade, primaju 2100 kuna a ovi će godinu i tri dana na žalost nezaposleni primati taj iznos. I opet velim nepravda prema onima koji su na dulji rok bez posla. Zatim, broj nezaposlenih. Ma gledajte, ako usporedite prema statistici veljaču mjesec, znači veljača mjesec je u ovom trenutku mjerodavna. Imamo jedino to jer smo u ožujku. 2008. i sad 2009. Imamo svega 2821 nezaposleni više, znači ne nekih 150, ne znam kojim brojkama se sve abnormalnim tu barata. Ali podsjetit ću vas jednu stvar. Podsjetit ću samo evo da podsjetim jednu stvar. Najveća nezaposlenost se kretala od 2000. do 2002. godine kada je bila oko 400000 nezaposlenih. Mjesečno u prosjeku je ostajalo ljudi 2237 bez posla I to su činjenice isto.
Hvala lijepo predsjedniče. S obzirom na to da nam je kolega Beus evo ovako lijepo moralno dociralo da ne kažem moralizirao zapravo sam osjetila potrebu javiti se i kratko reći da evo i mi sami svojim primjerom zapravo trebamo utjecati na formiranje javnog mijenja. Pa bih kolegu Beusa zapravo pitala kako on gleda na svoje vlastite komentare na facebooku i u drugim medijima gdje je neistine iznosio na račun i mene i mojih kolega u <PARTY>-u, čak nas je nazivao i diletantima? Evo, kratko pitanje, hvala lijepo.
Hvala lijepo kolegice Mrak-Taritaš. Pa evo danas upravo na Odboru za zdravstvo i socijalnu skrb kolega Pezo, inače stomatolog koji je sudjelovao u toj raspravi u Europskom parlamentu ukazao nam je na ovaj problem, ukazao je i kolegicama iz Ministarstva socijalne skrbi koje su se iznenadile da su to prvi put čule i zapravo smo svi uvjerili se da jet o bila jedna ovako providna igra Ministarstva gospodarstva koje je pod pričom parafiskalnih nameta radilo sebi promociju a zapravo ne vodeći računa o malo širem interesu građana kada su u pitanju regulirane profesije. Dakle kakvo je mišljenje trenutačno u Europskoj komisiji, Europskoj uniji kada je riječ o obaveznom članstvu i reguliranim profesijama u komorama, to se ne smatra parafiskalnim nametom. Hvala. Kolegice Alfirev pa evo kažem vam, ja sam bio u dilemi ali nakon što su me predstavnici saveza psihoterapijskih udruga, što sam razgovarao sa njima puno o ovom zakonu i njihov je prijedlog da zakon podržim. I zato je to presudilo u mojoj odluci. Evo upravo sam i dobio obavijest da nas prate u raspravi pa ih ja pozdravljam, posebno pozdravljam školu kibernetike i sistemske terapije iz Rijeke koji ovih dana završavaju edukaciju koja je počela 2014. I ta grupa će dakle 2018. nakon 4 godine vrlo napornog programa moći se baviti psihoterapijom. To dovoljno govori u kojoj mjeri se tu zaista radi o jednom odgovornom poslu i poslu koji i zakon onda mora tretirati na takav način. I zato se nadam da će dio ovih primjedbi koje smo danas u raspravi iznijeli ministarstvo prihvatiti i učiniti da zakon bude još kvalitetniji nego što je u ovom obliku u kojem smo ga dobili na klupe.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Pred nama je vrlo kratak tekst zakonskog prijedloga kojim se zapravo omogućuje da se postupak primopredaje vlasti obavi na jedan uljudan i uređen način i kada je riječ o ljudima koji u ime vlasnika, u ime Republike Hrvatske, po odluci Vlade Republike Hrvatske obnašaju dužnosti članova nadzornih odbora, odnosno upravnih odbora trgovačkih društava u kojima Republike Hrvatska ima većinski paket dionica ili većinski udio i posve je uredu da Vlada koja osvoji većinu glasova odnosno povjerenje Hrvatskoga sabora ima mogućnost utjecanja na provedbu vlastite politike i unutar toga sustava, ali pod uvjetom da se konačno dokine kriterij političke podobnosti, a sve više i više zapravo stimulira kriterij stručnosti odnosno da se kriterij stručnosti kombinira s kriterijem odgovornosti prema javnim sredstvima. Jer katkad niti politička podobnost niti stručnost ne mogu garantirati da se radi o ljudima koji shvaćaju koja je odgovornost u upravljanju javnim sredstvima, javnim kapitalom. Katkad neki od njih ni ne shvaćaju da im je država dala u ruke upravljanje nad kapitalom koje je vlasništvo svih građana Republike Hrvatske. Ono što svakako ne možemo biti zadovoljni je sam ritam ili vrijeme koje je obećano od strane Vlada Republike Hrvatske da će se ući u postupak depolitizacije nadzornih odbora, pa se taj rok odgađa iz mjeseca u mjesec. A evo najnovije obećanje da će se na tome poraditi na jesen. Radi se naime o obećanju Vlada Republike Hrvatske da će u postupak imenovanja članova nadzornih i upravnih odbora ići preko instituta javnih natječaja. Valjalo bi doznati nešto i o tome što je Vlada napravila na definiranju jasnih kriterija, na osnovu kojih može uopće raspisivati i provoditi javne natječaje, jer će oni biti ključni. Jer formalno gledano netko može imati sjajne formalne podatke koji referiraju na mogućnost ponašanja važnih dužnosti u upravljanju javnim kapitalom ali ti podaci ne moraju govoriti ono što je meritum, a to je kolika
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovane zastupnice, zastupnici, dakle zaista neću duljini na kraju nakon ove višesatne rasprave, vidjeli smo vrlo različite stavove po pitanju reforme, vrlo različite stavove po pitanju, prije svega, ja bih rekao, ustroja sustava, više nego status korisnika u samom sustavu, ali dakle, čuli smo ono što svatko od vas ili vaši klubovi misle. Definitivno kroz ovu raspravu se iznjedrilo i nekoliko konkretnih i korektnih prijedloga koji će sigurno biti uvaženi u drugom čitanju, odnosno bit će uvaženi u samoj provedbi ovih zakona, međutim, naravno, neke postavke koje smo stavili kao temelje ove reforme, isto tako, ne djeluju kao nešto što je prihvatljivo nama kao predlagatelju zakona. Ono što je činjenica, da je puno više rasprave sam sustav, izazvao sam sustav, odnosno buduće ustrojstvo sustava, nego što je to učinilo, nego što se učinilo i po pitanju korisnika i po pitanju određenih naknada. Ja moram još jednom istaknuti da je nama kao predlagateljima u fokusu na početku i na kraju ove reforme bio korisnik, povećanje naknade, bolja skrb, kvalitetnija skrb, adekvatnija skrb. Snaženje sustava kroz razvoj dodatnih i odvajanje određenih funkcija u sustavu, također, smatramo da će biti nešto što će izazvati vrlo pozitivne efekte. Naravno da ćemo između ova 2 čitanja još razgovarati sa zainteresiranom javnošću, da se tako izrazim odnosno sa svim onim dionicima ovog sustava, kao i sa vama, naravno, kroz saborsku raspravu te očekujem da ćemo u drugom čitanju imati još kvalitetnije dokumente iako smo sigurni da su oni i sada takvi. Hvala vam. Zahvaljujem se na pitanju. Dakle što se tiče same adekvatnosti brojem zaposlenih u sustavu socijalne skrbi, mi smo tu i kroz prethodne mandate prethodnim ministrica koja je danas s nama dijele ovu raspravu u Saboru, konstantno i kontinuirano povećavali broj zaposlenih, povećavali, na kraju krajeva i materijalni status zaposlenika u sustavu socijalne skrbi i mislim da to nitko, čak ni na ovoj strani koje
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, dame i gospodo. I kao Hrvat i kao državljanin Hrvatske, ali i Bosne i Hercegovine od srca pozdravljam ovaj prijedlog zakona i izgradnju ovog koridora, i ocjenjujem ga vrlo važnim i za Hrvatsku, ali i za Bosnu i Hercegovinu. Prije mog osvrta na ovaj predmetni zakon, osvrnuo bih se na neka razmišljanja koja su se čula ovdje u raspravi do sada. Do sada se često čulo kad se govori o Bosni i Hercegovini onda se isključivo spominje samo Bosna. To je pogrešno iz više razloga. Prvo Bosna i Hercegovina ima svoje ime, svoj naziv, službeni, nije Bosna nego je Bosna i Hercegovina, s druge strane neki to čak i politički konotiraju, jer Bosna znači u nekom kontekstu i nešto što ona nije. Zatim također se govorilo ovdje i o dijelu Balkana, pa se aludiralo ne znam ni ja, vjerojatno ne toliko na Hrvatsku, ali u svakom slučaju na Bosnu i Hercegovinu. Ne mislim da je to nešto loše biti s Balkana, međutim evo ja sam iz Tomislavgrada i ne osjećam se, stvarno se ne osjećam kao ne znam čovjek s Balkana. Pa možda nekima jesam, ali ne doživljavam se kao netko tko je na Balkanu. S druge strane bilo je govora o Osijeku, o Slavoniji. I onda se vrlo često spominjalo kako je ne znam Slavonija poljoprivredni kraj, bila poljoprivredni, pa sad nije u onoj mjeri, pa bila industrijski, pa opet nije sad u onoj mjeri itd., i nikada se ne kaže, zapravo se nespretno ja bih rekao zaobiđe da je Slavonija prije svega jako stradala za vrijeme rata i da treba veliki, veliki napor da bi se zapravo vratila Slavonija u sve one njene mogućnosti koje ona ima i uz potporu svakako, prije svega koga drugoga doli ukupne Republike Hrvatske, i meni je drago i pozdravljam ovdje izlaganje gospodične Petir koja je jasno, zapravo i brojkama pokazala, dakle evidentno, značajno pokazala da Slavonija nije zapostavljena, nego je zapravo jednakopravna i jednako važna kao i svi drugi dijelovi u Hrvatskoj. I to je dobro. Također se često i gotovo redovito koriste izrazi t
Reći ću samo sljedeće što ja pod tim podrazumijevam, možda, kad niti jedna država u kojoj žive Hrvati ne bi htjela sa Hrvatskom potpisati takav sporazum da Hrvatima u toj državi, da ti Hrvati u toj državi imaju ista prava kao i neke druge etničke zajednice u Hrvatskoj ja bih opet tim etičkim zajednicama to dao. O tome se radi. Slažem se potpuno s vama, međutim držim da nije to neprovođenje tog plana akcijskog i ovo o čemu ste govorili zbog toga što se radi o Romima nego jednostavno u svim sferama društva mi tako funkcioniramo. Ja ću vam navesti desetke primjera gdje je ista situacija prema nekakvim sredinama koje su etnički da tako kažem drukčije, čiste, nečiste, bilo što. Nema veze, ja želim reći da nije to stvar odnosa prema Roma. To je stvar odnosa našeg nefunkcioniranja sustava. Ne bi trebalo sve tumačiti na taj način, jer stvara se jedna klima koja nije dobra. A da će evo iz svoje pozicije pomoći da se to zaista poštuje taj zakon i da se radi to moramo učiniti. Ne želim poći uopće od pretpostavke da u ovoj državi je nekome cilj da neku etničku zajednicu diskriminira. To bi bilo strašno, to je potpuno u suprotnosti sa smislom postojanja čovjeka. Znate, za mene je čovjek, čovjek, a ne pripadnik etničke zajednice.
Hvala gospodine predsjedniče. Pozdravljam zamjenika ministra, gospodina ravnatelja i kolegu Boru. Htio sam replicirati vezano za razjašnjenje za ova sredstva o kojima ste govorili da su uložena na to, nisam vas dobro razumio. A ja dolazim iz Kaštela to je jedna od ovih lokacija koja je problematična na koju je od '47.godine kada je bila termoelektrana u tvornici samo kao tvornička elektrana pa je tamo oko 320 tisuća metara kubnih materijala, nekih 10 tisuća kubnih je sanirano nekih pedesetih godina gdje se nije uopće znalo. Tamo je slučajno prošla ekipa sa Elektrotehničkog fakulteta sa Geigerovim brojačem i otkrivena je tamo neka radioaktivnost i godinama je to raznošeno po moru i po polju kaštelanskom i sada je dio sredstva uloženo je tu nešto sredstava jako loše kroz ovih 20 godina. stanovništvo je tamo platilo veliki danak jer broj umrlih od raka je tamo ravan milijunskom gradu, a ima 40 tisuća stanovnika. Nisam zadovoljan sa ovim ciljevima o čemu sam govorio i na odboru o kratkoročnim i dugoročnim ciljevima koji su u ovoj strategiji jer oni predviđaju samo tamo nadzor maksimalni nad tom lokacijom, a to je neposredno čestica uz more, jedna atraktivna čestica i tragedija je za turizam i sve to. U vrijeme sedamdesetih godina kada je jedan naš sumještanin koji je bio i pukovnik vojske bivše govorio o tome onda su ga htjeli zatvoriti jer utječe na turizam. znači tamo je jedan silni problem i ova strategija nažalost neće ništa riješiti samo nadzorom ako se tamo ne riješi jel samo 10 tisuća kvadrata je sanirano, 300 tisuća kvadrata je na otvornom još uvijek, nesanirano još uvijek taj pepel leti na sve strane. Tako da ove novce i ova strategija bi trebala i na drugi način to riješiti micanjem s tog područja i ulaganjem znatnijih sredstava na to.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni pravobraniteljice sa suradnicima i cijenjeni kolege zastupnici. Ured pravobraniteljice za djecu je u manjoj ili većoj mjeri bio u protekloj godini angažiran u gotovo svim područjima dječjeg života, upozoravajući na neostvarena prava i neizvršene zadaće odraslih. U prošloj 2009. godini dominirala je ugroženost djece u području zaštite od nasilja i zanemarivanja te u području obiteljskih odnosa i roditeljske skrbe, pa su mnoge aktivnosti ureda bile usmjerene upravo ka otklanjanju štetnih posljedica nasilja ili zanemarivanja i nekvalitetnih odnosa obitelji, najčešće uzrokovanih konfliktnim razvodima. U uvodnom dijelu želio bih posebno izdvojiti dvije pojavnosti, koje su sudeći po izvješću koje smo dobili a mislim da se možemo s tim suglasiti bile najzastupljeniji u broju prijava o povredama dječjih prava. To su nasilje nad djecom i među djecom te obiteljski odnosi. Tijekom cijele godine svjedočili smo nasilju nad djecom i među djecom, pa je djelovanje pravobraniteljice bilo usmjereno ka tom problemu. Isto tako zabrinjavajuće je i povećanje broja djece koja trpe zbog roditeljskog sukoba. Mjesto na kojem bi trebala biti najsigurnija i najzaštićenija postaje mjesto kršenja mnogih njihovih prava, što je za njih i najbolnije. I nadalje brojna istraživanja u zemlji i svijetu govore o važnosti obitelji i njenom utjecaju na … razvoj djece. … sigurnosti djece u djetinjstvu ovisi upravo o odnosima među roditeljima, i unutar obitelji. Koliko je taj odnos skladan, obilježen toplinom, bliskošću i poštovanjem, dijete će se osjećati sigurnim i zaštićenim, međutim svjedoči li dijete roditeljskim svađama, nesuglasicama ili nasilničkom ponašanju, temelji njegova svijeta se ruše te dijete osjeća nesigurnost. Upravo je kontinuitet roditeljstva oba roditelja jedan od bitnih preduvjeta kako bi se djeca sa što manje stresa nosila s ovom novom obiteljskom situacijom. I kada ne žive zajedno roditeljska skrb je zajednička te su roditelji dužni r
Gospodine potpredsjedniče, kolege i kolegice, predstavnici Vlade! Ja moram kazati da ćemo mi isto podržati ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otpadu. Očito nam treba razgovor sa Europskom unijom jer onda postajemo pametniji. Pa eto tako onda proizlaze i dopune zakone. Ja tu nekih posebnih primjedbi ne bih govorio. Međutim, ja bih govorio o nečemu što mi se čini problematičnim. Naime, u članku 33. ovog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama se govori u devet točaka šta sve ministar odnosno ministrica nadležna za zaštitu okoliša mora donijeti, dakle koje pravilnike sve mora donijeti i kad vidite tih devet točaka, kad bi se to reguliralo uz ono sve što bi trebalo na terenu regulirati onda bi mi vjerojatno ovaj problem imali riješen. Ovaj problem je sigurno ako ne najveći a ono sigurno jedan od najvećih problema s kojim se suočava ova država. Nažalost, ja moram kazati da je moje mišljenje da su se mali pomaci napravili u zadnjim godinama izuzev ovog hvale vrijedne akcije ove sa ambalažnim otpadom koji je dao neke rezultate. Drugih pak pomaka nema nego afere se stvaraju iz dana u dan. Evo, samo pogledajte makarsko rješenje koje je fond uložio novac u sanaciju ili uložit će novac u sanaciju bivšeg odlagališta a danas imate baliranje otpada u Makarskoj u gradu, u ulici kod stambenih objekata i odvoženje ne zna se gdje. Sporazum imaju sa Sinjom, ali onda imate svaki dan prigovore na to, štrajkove ili demonstracije. Imate problem, to je jedan od problema, Makarska je samo jedna slika. Praktički je cijela Dalmacija takova. Istina je, mi smo donijeli strategiju i Zakon o otpadu i utvrdili u strategiji da ćemo imati županijske lokacije za zbrinjavanje otpada, regionalne lokacije za zbrinjavanje otpada i to je sve skupa dobro zamišljeno a od toga se malo realizira ili skoro ništa, i to je problem. To je problem veliki i svaki danom će biti sve veći. Kako sam ja već za ovom govornicom govorio da sve dotle dok mi ne shvatimo da je to državni problem i dok koli
Hvala potpredsjedniče. Poštovana tajnica sa suradnicama iz ministarstva. Kolegice i kolege zastupnici. Tajnica nas je upoznala sa Konačnim prijedlogom Zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga i zaštiti prava putnika u željezničkom prijevozu, upoznala sa činjenicom da tehnički zakon usklađujemo sa direktivama EU, ali evo vidimo da je rasprava otišla u smjeru onoga čega smo svi svjesni, a to je da željeznice u našoj zemlji nikako ne funkcioniraju. Dio infrastrukture kojom se je naša domovina nažalost i mi kao građani kada gledamo sa okolinom i susjednim zemljama se na neki način i stidimo, doduše ajte i u Bosni i Srbiji nije bolje nego kod nas, ali to nikako ne može biti razlog da budemo zadovoljni. Također čitajući prijedlog zakona navedeno je što će se zakonom urediti, meni je najviše naravno izdvajam ono što mislim da je svakako prioritet i mora biti najbitnije, a to je da će se zakon baviti štićenjem korisničkih prava putnika u željezničkom prijevozu odnosno poboljšanjem kakvoće učinkovitosti putničkih usluga u željezničkom prijevozu sa ciljem povećanja željezničkog prijevoza u odnosu na druge načine prijevoza. Također ova problematika obuhvaća pravodobno dobivanje informacija o usluzi, vođenje brige o putnicima s invaliditetom te smanjenom pokretljivošću. Činjenica je da je stanje na terenu pogotovo vezano za infrastrukturu HŽ-a po ovom pogledu što je navedeno vrlo, vrlo loše. Jednostavno kada govorimo na prvom mjestu osoba sa smanjenom pokretljivošću na velikom broju željezničkih stanica gotovo je nemoguće da osobe pristupe, da uđu u vlak, čak ima dosta i ovih lokalnih stanica gdje putnik mora biti atletske građe da bi mogao skočiti jel nisu izvedeni ni tereni, skače se direktno na šljunak, umirovljenici i mala djeca imaju problem ulaska u vlak, a da ne spominjem kretanje i u samom vlaku, kakvi su wc-i, šta se događa sa samim načinom putovanja na taj način se o tome definitivno ne vodi briga. Mogu napomenuti da bivša vlada jest naručila i kupila 23 nova v
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine pučki pravobranitelju ovo izvješće prije svega da kažem da ću ga podržati, ne, uopće zapravo to nije u pitanju. Izvješće je napravljeno na takav način da se može čitati kao statistika nečega što se događalo u prošloj godini u Republici Hrvatskoj a može se čitati i kao zbirka tragedija. Neke, neke od tih tragedija su zapravo antičke ili šekspirijanske. Dubine nemoći ljudi koji su se našli pred sustavom. Sustav ih je uvrijedio, povrijedio. Oteo im prava. Napravio im nepravdu i oni ne znaju kuda dalje. Obratili su se gospodinu Malčiću. Primjerice osoba koja 8 godina čeka rješenje za penziju. Taj čovjek je 8 godina živio. Netko ga je 8 godina hranio. Bio je ponižen 8 godina, a čitav vijek ili dobar dio vijeka je odradio i mislio je da je zaradio mirnu i koliko toliko situ starost. Naime koja je funkcija pučkog pravobranitelja? Funkcija je da štiti građane od nepravde. A tko čini nepravdu? Naravno vlast. Tko drugi? E slučajevi u ovom izvješću govore upravo o tome. Govore o tome kako, kada, na koji način i gdje jednim suhoparnim jezikom, a koji se može pročitati i na poetski način, govore o tim nepravdama. No kao što ni kod izbora za miss one djevojke koje se izaberu nisu najljepše. Nego najljepše od onih koje su se prijavile za izbor. Tako ni ovo nisu niti sve tragedije i nepravde niti su to najveće tragedije i nepravde. Najveće su one koje i nisu došle do gospodina Malčića. Jer čovjek ne zna najvjerojatnije niti da postoji pučki pravobranitelj. Niti ga je netko uputio na njega. Nego eto nepravda ga pogodila i on je, on je ostao sa tom nepravdom živjeti dalje. Najveća nepravda je zakašnjela pravda. Ako pravda kasni 5, 10, 15 godina a takvih slučajeva ima i u ovom izvješću a znamo ih i iz izvješća o funkcioniranju hrvatskog pravosuđa to što se nakon toliko godina riješi više nije pravda. Eventualno može biti nekakva zadovoljština, nekakva osveta prema sustavu ali pravda definitivno nije. Nepravde koje se događaju zbog lošeg djelo
Htio bi reći da se i dalje usprkos cjelovečernjoj raspravi u potpunosti ignorira ono što ja govorim. Znači da se uzroke visoke nezaposlenosti ne tretira, da se samo bavimo opet ponavljam prijedlozima zakona i ukidanjem prijedloga zakona koji ništa ne rade. Zapamtite gospodo koji vi predlažete ovaj zakon jednu misao, mi sad raspravljamo o ukidanju zakona koji u biti nije promijenio ništa, a isto tako se i raspravljalo u trenutku kad se uvodio. Ali kad se on uvodio on se prikazivao kao revolucionarna stvar, kao da će taj Zakon za poticanje zapošljavanja nešto riješiti. I tada su vladajući uvjeravali opoziciju da će se broj zaposlenosti itd. ništa taj zakon nije promijenio, sad <PARTY> ukida taj zakon, netko će reći bili su u pravu, međutim što, oni sad donose novi Zakon o poticanju zapošljavanja koji kao ni taj zapravo neće riješiti problem nezaposlenosti. I ja imam osjećaj da je ovo jedan ping pong da se vi kolege iz <PARTY>-a i <PARTY>-a međusobno nadmudrujete, da predlažete kojekakve zakone i da tim zakonima u biti ništa ne rješavate a da kradete ljudima vrijeme, da uzimate dragocjeno vrijeme za saborske rasprave, mi smo mogli raspravljati u Saboru o ukidanju valutne klauzule, o Zakonu o Narodnoj banci, o Zakonu o PDV-u da se PDV smanji. Tih tema nema, jednostavno nama se samo nameću teme od kojih koristi nikakve nema. Hvala. Hvala predsjedavajući. Da, cijelu večer rasprava i cijelu večer identičan obrazac ponašanja ista šablona. Puno priče o zapošljavanju i poticanju zapošljavanja a zaposlenost ne raste. Problem nezaposlenosti je i dalje tu. I postavlja se pitanje do kada ću ja morati pričati i uzimat ovaj prostor u sabornici dok se taj problem ne riješi. Ako su ljudi 25 godina moraju trpiti tu politiku prisiljeni slušati demagoške priče o tome kako će im <PARTY> ili <PARTY> stvoriti radna mjesta smatram da je bitno mene kao zastupnika ukazati na to da ni <PARTY> ni <PARTY> to neće napraviti. Einstein je rekao da onaj tko je stvorio probleme ne može riješiti probl
Hvala lijepa. Pa ne znam odakle bih počela, od neznanja i neobaviještenosti samih osoba sa invaliditetom i njihovih roditelja. Za ne znam tko je kriv za to neznanje i neobaviještenost. Mislim da su institucije dužne davati informaciju o pravima osoba s invaliditetom, a ne kad uđete u jedan krug više ne znate ni gdje ćete početi, ni gdje ćete završiti. Što se tiče vrtića da, integracija u svakom slučaju, međutim, činjenica je da naši vrtići nemaju educirano osoblje koje radi, da se ne uvažava struka, da se ne zapošljavaju stručnjaci sa edukacijsko-rehabilitacijskog fakulteta. Isto tako, skrenula bih pozornost na mlade osobe u domovima umirovljenika koji imaju brojkama i slovima negdje oko 70 kuna mjesečno primanja. I isto tako o patronaži. Što reći ako na području Zadarske županije, dakle na nekim područjima Zadarske županije već mjesec dana medicinska sestra nije ušla ni u jednu kuću osoba koje su korisnici tih usluga zbog toga što se HZZO i kuće koje pružaju uslugu ne mogu dogovoriti o radu. Što se tiče fonda, mislim da je o fondu dosta toga rečeno. Mene samo zanima tko će i kada odgovarati. Raspisani su kriteriji i čak i samozapošljavanje, ali s tim da se osoba sa invaliditetom mora sama zaposliti i onda će joj retrogradno fond vratiti sredstva. Ne znam tko tu, u čemu je poanta. Dakle, tko tu koga zafrkava. Što se tiče Ministarstva financija, što je sa uvozom automobila i oslobađanjem PDV-a na uvoz automobila na uvoz automobila za osobe sa invaliditetom, odnosno što je sa odlukom Vlade koju je trebala donijeti itd. itd.
Poštovani potpredsjedniče, zamjeniče sa suradnicom Klub zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika pozdravlja donošenje Zakona o dopuni Zakona o agenciji za odgoj i obrazovanje, kao i Zakona o dopuni Zakona o agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih. Prošlo je godinu i pol dana od dana pristupanja RH EU a da se gotovo ništa nije napravilo po pitanju priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija za regulirane profesije u odgoju i obrazovanju u RH. Iako je bila obaveza RH da to učini pristupanjem Uniji. Uprava za odgoj i obrazovanje pri Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta davala je jedne informacije, Agencije za znanosti i visoko obrazovanje, nacionalna kontakt točka za pružanje informacija o priznavanju stručnih kvalifikacija druge, a Agencija za odgoj i obrazovanje treće tumačenje. Osobe koje su trebale priznavanje stručnih kvalifikacija iz područja odgoja i obrazovanja našle su se u tako reći neobranom grožđu. Neke od njih su čak počele i odradile pripravnički staž jer gotovo niti jedna institucija nije imala pravu informaciju a kada su trebale polagati stručni ispit to im nije bilo dopušteno. Treba se samo zamisliti u takvoj situaciji. Navest ću konkretan primjer Fakulteta prirodoslovno-matematičkih i odgojnih znanosti i Sveučilište u <PARTY>aru, kako je prije nekoliko godina potpisan sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Sveučilišta u <PARTY>aru da profesori iz Hrvatske pomognu u stvaranju znanstvenog pomlatka, veliki broj profesora sa svih hrvatskih sveučilišta kao i vanjski suradnici pomažu u realizaciji nastave dok mladi kadar ih Bosne i Hercegovine ne stekne uvjete za izbore u zvanja. Bivši studenti koji su magistrirali na Fakultetu prirodoslovno-matematičkih i odgojnih znanosti iz studija pedagogije a hrvatski su državljani našli su se u problemima. Naime, oni su svoju diplomu bez ikakvih poteškoća nostrificirali u uredu pri Agenciji za znanost i visoko obrazovanje. Neki od njih su primljeni na pripravnički staž u osnovne i srednje
Poštovani predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Nacrt Prijedloga zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prometu s konačnim prijedlogom zakona je propis čije donošenje i usvajanje predstavlja daljnje usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije u području socijalnih uvjeta u cestovnom prijevozu. Nacrt prijedloga zakona postavlja zakonodavni okvir za uvođenje digitalnog tahografa u Republiku Hrvatsku i jedan je u nizu propisa kojima će se omogućiti primjena istog do početka 2009. godine. Sva vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 3 i pol tone moraju imati ugrađen analogni tahograf, a od 1. siječnja 2009. godine prema ovom prijedlogu zakona sva nova vozila koja se po prvi put registriraju u Republici Hrvatskoj morat će imati ugrađen digitalni tahograf. Bilježenje brzine i prijeđenog puta kao i vremena rada i odmora u slučaju analognog tahografa zapisuje se na tahografski listić na kojem vrh pisača ostvaruje zapis mehaničkim pritiskom na tahografski listić dok se od digitalnog tahografa svi podaci zapisuju u memorijsku karticu. Razvojem suvremene tehnologije te njenom primjenom na uređaje za bilježenje brzine prijeđenog puta odnosno tahografe zemlje članice Europske unije propisale su obveznu primjenu tahografa s digitalnim zapisom a koji omogućuje jednostavniji nadzor, praktičnost očitanja te informatičku obradu prikupljenih podataka. Područje socijalnih uvjeta u djelatnosti cestovnog prometa do sada nije bilo uređeno na način kako je to predviđeno ovim nacrtom prijedloga zakona, odnosno na način da se u jednom propisu jasno odrede definicije, nadležnost te nadzor nad radnim vremenom i odmorima mobilnih radnika sa ciljem sigurnosti prijevoza te zdravlja i sigurnosti osoba koje te poslove obavljaju. Ovim će se nacrtom prijedloga zakona urediti zaštita mobilnih radnika u cestovnom prometu na način da se jasno utvrde pravila o odgovarajućem odmoru,
Kolegice i kolege zastupnici, pred nama je Prijedlog zakona o o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima i kako smo čuli on je prvenstveno danas u saboru zbog usklađivanja zakona s izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku koji su odredbama, čije su odredbe stupile na snagu 2017. godine pa je bilo potrebno normirati pojedine ovlasti. S obzirom da se radi zapravo o usklađivanju 2 zakona mislim da u osnovi nema nekakvih bitnih primjedbi koje po mom mišljenju se mogu iznijeti na ovaj zakona. Dozvolite da možda samo neke komentare uz pojedine od ovih odredbi. Kao što je već rečeno u obrazloženju zbog situacije u pojedinim pogotovo manjim postajama i nedostatku ljudi tako, koji su tamo stručnjaka, koji su tamo policijskih službenika koji su tamo zaduženi predviđa se odnosno predlaže se da policijski službenik najmanje s, u osobnom policijskom zvanju policijski narednik može obavljati poslove istražitelja. To je doduše s jedne strane snižavanje razine stručne spreme koja je do sada predviđena postojećim zakonom, ali s obzirom da to nije opći trend nego se vidi već u ponarednoj odredbi da se u, na poslovima primjene policijskih ovlasti spram maloljetnih osoba, mlađih punoljetnih osoba u predmetima zaštite zdravlja razvoja, odgoja itd., traži dodatno osposobljavanje odnosno reže se da ti policijski službenici moraju biti dodatno obrazovani za rad sa mladeži očigledno vidimo da se, da se vodi računa o relevantnoj razini ili potrebnoj razini znanja, iskustva kako bi se mogli obavljati ti policijski poslovi. Međutim, ovdje bi možda reći jedno upozorenje, a to je da ovi ljudi koji će biti educirani za, za rad s mladežom trebali bi ipak dobivati licencu za te poslove od nadležne odnosno od adekvatne ili relevantne odgojno-znanstvene ustanove kako bi tu licencu onda mogli koristiti i nakon rada, prestanaka rada u policiji. Tako da je to jedna sugestija o kojoj bi trebalo voditi računa. Da li će se ona riješiti pravilnikom nekim ili zakonom to je stvar
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem zaista svim sudionicima u ovoj raspravi o izvješću Nacionalnog odbora koja je bila sigurna sam i za sve članice i članove Nacionalnog odbora i za mene izuzetno poučna, kvalitetna i pomaže. To nije tako često ali zaista pomaže u ovom slučaju. Zahvaljujem se naravno i svim članicama i članovima Nacionalnog odbora koji su radili na ovoj temi budući da je to ja bih rekla nakon Domovinskog rata zapravo prvi politički konsenzus koji mi imamo u Hrvatskoj i svi koji sudjeluju u radu Nacionalnog odbora održavaju taj politički konsenzus koji je za nas novo iskustvo i po mom mišljenju oblik i manifestacija ipak izvjesnog političkog sazrijevanja. Nekoliko stvari na koje je upozoreno u raspravi, ovo što je zadnje kolega Grčić u ime kluba <PARTY>-a rekao, reći ću prvo zato što i u smislu nekakve isprike. Naime, kako je ova zadnja tablica koju smo vam priložili došla prije jučerašnjeg dana u proceduru, mi smo upozorili, na kraju se to nije dogodilo. Onda poglavlje 1. je ovdje je u otvorenim, a ne zatvorenim pregovaračkim poglavljima, dakle Sloboda kretanja rova. Pa je situacija zaista takva da je 12 otvoreno, a ne zatvorenih poglavlja, 18 otvorenih i zatvorenih i 3 još neotvorena. Dakle, Sloboda kretanja roba iz poglavlja otvorena ide u poglavlja zatvorena ide nakon jučerašnjeg dana. E sada nekoliko stvari na koje su sudionici u raspravi upozorili. Prvo vezano na komunikaciju rezultata pregovora javnosti. Naravno da činjenica da raspravljamo sada u travnju nas stalno nekako dovodi u napast da raspravljamo o onome što je sada, a ne o razdoblju za koje je ovo izvješće i to je prirodno i dobro. Samo upozoravam da je u izvješću napisano ono što je naprosto pokriveno tim izvješće, dakle 1. srpanj do 31. prosinac 2009. Komunikacija s javnošću nekoliko ljudi je to u raspravi spomenulo, to je zaista problem. Mi se s tim problemom moramo suočiti i sadržajno i metodološki. Dakle koje su ključne stvari koje treba komunicirati javnosti i koji
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče. Evo, treba odgovoriti na pitanje zašto Hrvatska nema nijedno golf igralište. U svih ovih 18 godina od samostalnosti Hrvatske nije se uspjelo napraviti nijedno igralište i ovaj zakon želi odgovoriti upravo na to pitanje zašto nismo bili kadri napraviti golf igralište niti u priobalju a niti u kontinentu. Bilo je pokušaja i govori se da ima golf igralište u Krašiću i doista ima jedno golf igralište u Krašiću ali nije završeno, nije kompletno. Ne može se upotrijebiti za jedan recimo bolji turnir. Tu pored Zagreba u Blatu imamo u gradnji jedno golf igralište koje će biti skoro gotovo. Na Brijunima imamo golf igralište koje nije pravo golf igralište jer grinovi su od pijeska, nisu zatravnjeni jer na Brijunima nema vode. Znači, predlagači kad su išli ovaj zakon raditi htjeli su omogućiti da se u Hrvatskoj napravi golf igralište. Moram reći da Hrvatska ima veliku šansu povezati golf i turizam, naročito upotrijebiti golf korisno van ljetne sezone odnosno u zimskoj sezoni kada u susjednim zemljama Austriji, Njemačkoj, Italiji, Mađarskoj i Sloveniji se ne može igrati golf jer su takove vremenske prilike kod nas na moru, na priobalju čak i na otocima se golf može igrati. Znači, sa golfom se može produžiti turistička sezona i nije točno što neki kažu da se na golfu zapošljava jako mali broj ljudi i da nema ekonomske koristi od takovih objekata. Ako računamo da u Europi ima 7 milijuna ljudi koji igrali golf samo jedan mali broj koji bi došao igrati kao turisti u Hrvatsku sigurno da bi hrvatski turizam ostvario vrlo dobar prihod. Dalje moram reći da ovdje su neki, neki su spominjali da će ovaj zakon omogućiti neku divlju gradnju, betonizaciju oko golf igrališta. Mora se naglasiti da će gradnja golf igrališta i dalje biti u okviru prostornih planova i to je ono što sam htio gospodinu Koračeviću pojasniti da neće, to ne znači da će se 25% golf terena i izgraditi za objekte. Objekti će se i dalje graditi po prostornom planu. Onako kako je pro
Izmjene i dopune prostornog plana svake jedinice lokalne i regionalne samouprave donose se, znači prvo ide se u donošenje takvih akata na općinskim, gradskim vijećima, županijskim skupštinama. Tada se ide i na uvid, tako da definitivno postoji vrijeme za javnu raspravu o izmjenama i dopunama prostornih planova. Svaka izmjena i dopuna prostornog plana je javno vidljiva, daje se na savjetovanje tako da definitivno ne stoji da stanovništvo u općinama ili gradu koji ste vi naveli neće biti informirano za bilo kakve izmjene i dopune njihovih prostornih planova. Da uvaženi kolega Matula, ne znam kako ste vi iz mog izlaganja shvatili da ja nisam zabrinut za klimatskim promjenama. Definitivno sam zabrinut. Nekoliko puta sam ih kroz izlaganje spomenuo, ali mi moramo biti vrlo jednostavni. Da, matematika je egzaktna znanost. Da, znači ako nama treba 300 nečega, 300 megavata, gigavata, teravata električne energije mi da bi zadovoljili dnevnu i godišnju potrošnju moramo toliko proizvesti, uvesti, stvoriti. To je egzaktna znanost. Znači da bi sustav funkcionirao mi moramo imati električne energije onoliko koliko nam treba. Problem je kod električne energije što je nju u većim količinama još uvijek nemoguće trajno spremiti, pohraniti kao što se može nafta i prirodni plin. Meni je, ja se apsolutno slažem i meni su zaštita okoliša jedna od bitnih tema, definitivno to podržavam i o tome trebamo raspravljati. Ali uvijek ja bih odgovorio protupitanjem što predlažem, koji je onda alternativni izvor električne energije a da bude dovoljno za naše potrebe?
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, evo dopustite samo kratko da kažem da je stavak 3. članka 199. tijekom pojedinačnih rasprava o predmetnom zakonu i rasprava klubova zastupnika kao i kod podnošenja amandmana izazvao najveću pozornost i zapravo stavak 3. članka 199. najviše amandmana ima klubova zastupnika. I dalje, nakon svega, a ne želim trošiti vrijeme i ponavljati obrazloženja koja su tijekom rasprave iznesena i nelogičnosti koje će biti ako se ne prihvati brisanje stavka 3. i dalje smatram da je prihvaćanje ovoga amandmana potrebno, da je objektivno, pa bih zbog toga u ime kluba molio glasovanje.
Poštovani, poštovani kolega, pa mislim da ste dobro stavili naglasak na koji način stvoriti uvjete kako bi poslodavac čim veći dio jer naravno imamo problem isplate plaće na crno, to je problem koji imamo, ali kako omogućiti odnosno stvoriti preduvjete da se čim veći dio plaća isplaćuje sukladno zakonu, pa evo ja vjerujem citirat ću i budućeg ministra financija koji je rekao da se treba staviti veći naglasak na rasterećenje plaća kako bi trošak rada za poslodavce bio niži, a neto plaća za radnike veća što sigurno će dovesti do toga da će radnici biti zadovoljniji što je sigurno u interesu i poslodavca. Međutim, isto tako mislim da je trebalo otvoriti temu jer radnik može utjecati na mirovinu, ne može umirovljenik na mirovinu, kako privući investicije, na koji način omogućiti povećanja plaća, kako staviti državnu imovinu u, u razvojne, u razvojni smjer i mnoge druge aktivnosti.
Hvala lijepa podpredsjedniče <PARTY>-a. Uvažena ministrice, evo, drago mi je da ste uzeli riječ i govorili o ovom projektu Slavonija, a o kojem je već do sada bilo riječi. Ja, naravno, kao Slavonka, moram pohvaliti ovaj Projekt i vi ste sami rekli da je već do sada ugovoreno 8,1 milijardu kuna, od toga je moja županija ugovorila 885 milijuna kuna. Ja ću samo nabrojati nekakve bitnije projekte, to je navodnjavanje Orubice 25 milijuna kuna, Dnevna bolnica u Slavonskome Brodu 40 milijuna kuna, 11 milijuna kuna primarna zdravstvena zaštita, energetska obnova bolnica i škola oko 108 milijuna kuna, gradu Slavonskome Brodu je na raspolaganju 31 milijun EUR-a za strateške projekte, te za projekte namijenjene poduzetnicima, financirati će se dva poduzetnička inkubatora, Muzej tambure i Kuća Brlić, Toplo vodi i naravno, pozdravljamo ovu decentralizaciju gdje gradovi odlučuju o projektima, gdje su im dane neke provedbene funkcije i Projektom Slavonija, nadam se da ćemo stati rame uz rame uz bogatije županije u RH.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, pred nama se u prvom čitanju nalazi Prijedlog zakona o pravosudnoj akademiji kojim se osniva Pravosudna akademija kao ustanova u kojoj će se kao što se to u članku 2. ovog zakona, odnosno prijedloga zakona navodi provoditi početna izobrazba i osposobljavanje kandidata za samostalno, odgovorno, neovisno i nepristrano obnašanje pravosudne dužnosti, stručno obrazovanje vježbenika i sudskih savjetnika, te kontinuirano usavršavanje pravosudnih dužnosnika. Kao i sve zemlje članice Hrvatska je sukladno preporuci Vijeća Europe od 13. listopada '94. godine dužna kandidatima prije njihovog imenovanja osigurati odgovarajuću edukaciju za obnašanje određene pravosudne dužnosti. Strateškom studijom koju je Vlada Republike Hrvatske prihvatila u prosincu prošle godine uz obvezu utvrđivanja jedinstvenih i objektivnih kriterija za ulazak u sudačku i državno-odvjetničku profesiju. Predviđeno je i osnivanje, dakle Državne škole za pravosudne dužnosnike. Također, ovim zakonom se predlaže izdvajanje sadašnje Pravosudne akademije iz Ministarstva pravosuđa, te njeno osnivanje kao neovisne institucije, a unutar Pravosudne akademije kao posebna ustrojstvena jedinica ustrojit će se Državna škola za pravosudne dužnosnike u kojoj će se organizirati i provoditi početno usavršavanje i osposobljavanje kandidata za pravosudne dužnosnike. Ovim zakonom se propisuje, dakle da je osnivač akademije Republika Hrvatska, a prava i dužnosti osnivača obavlja Ministarstvo pravosuđa. Uređuje se njezino ustrojstvo, tijela upravljanja koja bi bila kao što je već i rečeno upravno vijeće, ravnatelj i programsko vijeće. Mislim da je ovakva upravljačka struktura dobro definirana. Također je precizno i jasno uređen sastav, način izbora, način odlučivanja, te nadležnost pojedinih tijela što je uz kvalitetne kadrove temelj za uspješno vođenje akademije. Također, od izuzetne je važnosti kako je uređeno stručno usavršavanje u
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Opačak Bilić, nisam čuo ovu zadnju rečenicu pa se ispričavam, ali ono što je važno da mi je jako dobro poznata investicija u luku Brod. Luka Brod je investicija i projekt koji se potpisao za vrijeme naše prve Vlade, smatram da je to jako dobro za gospodarstvo cijele Brodsko-posavske županije, za sam Slavonski Brod, što se tiče plovnosti, aktivnosti koje Ministarstvo mora, prometa i veza poduzima kada je riječ o pitanjima unutarnje plovidbe povrh svega onoga što ministar Butković zna nazvati renesansom na hrvatskoj obali. Predstavlja jedan od važnijih prioriteta. Mislim da plovnost rijekom Savom od Broda prema Sisku treba biti jedna od ključnih zadaća, vjerujem da bi i nacionalna sredstva i investicije koje će ići kroz NPOO bude što dulja tijekom godine. Hvala vam. Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Bulj. Kada je riječ o pitanju gospodarenja otpadom, kada je riječ o zaštiti okoliša, kada je riječ o vodnom gospodarstvu, mislim da smo upravo taj segment više nego jasno istaknuli u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti da imamo jasno napravljene reforme kada je riječ o programu vodnog gospodarstva, o održivom gospodarenju otpadom, vrlo precizno identificirane investicije u sektoru koji je važan, ne samo za Splitsko-dalmatinsku županiju nego koji je važan za niz drugih krajeva, kada je riječ o Lećevici, taj projekt centra za gospodarenje otpadom je u tijeku, o tome vi jako dobro znate, a upoznat sam i ja kao i vi o povremenim prijeporima koji su postojali između Lećevice, koja je u Splitsko-dalmatinskoj županiji, Unešića koji je u Šibensko-kninskoj županiji i svih tema koje su povezane sa krškim krajem. No, ono što je važno da taj projekt mora biti dovršen na način koji neće ugroziti kvalitetu vodnog okoliša u tom kraju.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolege i kolege. Klub Hrvatske narodne stranke podržat će donošenje ovog zakona koji po prvi puta zasebnim propisom i na jedinstveni način uređuje obavljanje geodetske djelatnosti u Hrvatskoj, posebno stoga jer u ovoj proceduri donošenja zakona niti nismo uočili negativne ili kritičke reakcije zainteresirane stručne i ostale javnosti. Do sada je ovdje područje pokrivano Zakonom o državnoj izmjeni i katastru nekretnina i Zakonom o prostornom uređenju i gradnju. Međutim, navedeni propisi nisu uređivali cjelokupnu geodetsku djelatnost pa je dolazilo do nerazumijevanja i neujednačenosti u obavljanju tih poslova. Naravno, i postupak pridruživanja Hrvatske Europskoj uniji od Hrvatske zahtijeva usklađenje s određenim direktivama europskog zakonodavstva kojom se između ostalog osigurava sloboda obavljanja geodetske djelatnosti na zajedničkom tržištu. Slijedom ovog zakona ovlašteni inžinjeri geodezije dobivaju svoju zasebnu neovisnu komoru koja će im svakako olakšati budući rad. U kontekstu ovog zakona svakako treba istaći veliku važnost geodetske djelatnosti i za građane pojedinačno a i generalno za ukupni državni razvoj. Samo usklađeni podaci katastra i zemljišnih knjiga sa stvarnim stanjem na terenu garantiraju građanima sigurnost u pravnom prometu nekretninama a lokalnoj samoupravi i državi u cjelini osiguravaju preduvjete za kvalitetno upravljanje prostorom. Moramo priznati da i u obavljanju ove djelatnosti ima značajnih problema ali i problema koje niti ovaj zakon neće riješiti. Recimo, gotovo cjelokupna geodetska produkcija prepuštena je kod nas privatnom sektoru što baš nije slučaj svugdje u svijetu. To je rezultiralo stvaranjem jakih privatnih tvrtki ali i istovremenim odlaskom stručnjaka iz državnih službi. Najveći razlog za to su i više nego skromne plaće u javnoj službi. Ta činjenica uzrokuje negativnu selekciju kadrova u javnim službama i naravno problem funkcioniranja javne geodetske službe. Zatim, Hrvatski geodets
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi akademiče Vretenar, poštovane kolegice i kolege. Ja bih najprije htjela reći da evo s obzirom, da me raduje prije svega i daje mi optimizam s obzirom na ne tako davnu raspravu o Izvješću za 2015. godinu ako ništa drugo onda termin, ne sjedimo do kasno u noć, i ako ništa drugo raspravljamo po danu, kad smo malo više koncentrirani naravno uz opasku da raspravljamo petkom poslije glasanja kad nas ima u sabornici vrlo malo, ali ipak u odnosu na to što je bilo prošli put ima nas nešto više pa evo to ulijeva optimizam. Naravno, htjela bih pohvaliti izvješće koje je evo u cjelini dakle, odraz transparentnosti prije svega rada Zaklade, a onda izvršavanja njene zakonske zadaće kao središnjeg tijela koje prije svega osigurava finacijsku potporu znanstveno istraživačkim projektima. Puno je toga do sada već rečeno, ja bih htjela se samo vrlo kratko doista kratko vratiti na problematiku povezivanja znanosti s gospodarskim sektorom kao doista generatorom rastav između ostalog s obzirom na situaciju koju u gospodarstvu imamo mislim da je to tema koju treba dodatnu podcrtati i dati joj još dodatnu pozornost. Kao što sam već u jednoj od replika rekla dakle, činjenica je neosporno da Hrvatska zaostaje za takvom vrstom istraživanja za ostatkom svijeta i naravno sve je to povezano s primijenjenim i razvojnim istraživanjima, dakle, njihovim omjerom kad je u pitanju hrvatska znanost uz opasku da je osobito u novije vrijeme nerijetko teško povući i oštru granicu između temeljnih i primijenjenih odnosno razvojnih istraživanja u pojedinim disciplinama. Međutim, ipak postoje određeni kriteriji koji određuju dominantna obilježja temeljnih i primijenjenih istraživanja. Ono što mene zanima i doista te podatke nisam našla, možda griješim ali evo ja ih nisam našla pa evo gledam u vas akademiče Vretenar, postoje li uopće u Hrvatskoj podaci o tome kakav je omjer fundamentalnih i primijenjenih istraživanja, dakle, odnos broja trenutno u Hrvatskoj. Naim