EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Gospodine predsjedniče, kolega stalno ponavlja ono što nije točno, a ja ću još jedanput reći i bezbroj puta ću ponavljati koncesija je dana po zakonu i propisu između Splita i Supetra. Isti brodar je dobio koncesiju na brzobrodskoj pruzi Split-Vis koje mu je dala prijašnja vlada i na drugim linijama postoji koncesija poput rapske, poput mediteranske i još jedanput ističem u gradu Splitu je lista Velog mista zajedno sa koalicijom <PARTY>-a. Nikakva podzemna sila. I ja bih molio gospodine predsjedniče da takve uvrede od kolege spriječite. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodo ministri, državni tajnici i pomoćnici. Upravo je pred nama Konačni prijedlog Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu kao rezultat ne samo prvog čitanja nego i rezultata rada otočnog vijeća što je još jedan korak da se važna tema, prevažna tema obradi i na onim tijelima koji su zapravo najzainteresiranija da ovakav prijedlog zakona bude i donesen. Kvalitetna prometna povezanost otoka s priobaljem je jedna od osnovnih pretpostavki za život stanovništva i za funkcioniranje gospodarstva na otocima i to je egzistencijalna potreba otočana i preduvjet za uopće razvoj otoka. Stoga javni prijevoz u linijskom obalnom pomorskom prometu ima status djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku. On je do sada bio uređen u nekoliko zakona, Zakonom o javnom prijevozu, Zakonom o "Jadroliniji", Zakonom o otocima i moderan pristup nomotehnički jest upravo da bude na jednom mjestu u jednom zakonu uređen kako bi se lakše zakonodavac odlučio na primjene i dopune kada za to sazrije vrijeme u stvarnosti. Ovim zakonima koje sam nabrojio, bio je cilj omogućavanja kontinuiranog i redovitog prijevoza između obalnih i otočnih mjesta, otoka međusobno i otoka sa kopnom razvijajući dužobalnu i međuotočnu povezanost i takav sustav karakterizira cjelogodišnji svakodnevni prijevoz na 46 redovnih državnih linija, 21 trajektna, 14 brzobrodskih, 7 klasičnih brodskih i 4 brodsko-trajektnih na
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani članovi Vlade. Evo, dopustite mi da u ime kluba <PARTY>-a i <PARTY>-a dam naša razmišljanja vezana uz Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti. Smatramo da su najmanje dva razloga zašto je dobro da je ovaj prijedlog zakona ušao u saborsku proceduru. Prvi razlog je svakako senzibiliziranje javnosti i osjećaj javnosti da se mora javno progovoriti bez sustezanja o sukobu interesa i o korupciji. I drugi, ne manje važan razlog, je taj što je u Nacionalnom programu suzbijanja korupcije za razdoblje 2006.-2008. godina predviđena kao obveza razmatranje i donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti. Dopustite mi da vas na početku podsjetim na prošli mandat ovog Sabora kada se <PARTY> sustavno zalagao za depolitizaciju javne uprave. Zbog toga je Klub zastupnika <PARTY>-a predložio izmjene i dopune Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika zajedno s Klubom zastupnika <PARTY>-a. Što smo zapravo zajedno željeli postići? Tim zakonskim prijedlogom željeli smo državne dužnosnike i njihov broj smanjiti u upravnim ili nadzornim odborima trgovačkih društava, ustanova i izvanproračunskih fondova u pretežitom državnom vlasništvu ili onih u kojima država ima većinski udio, odnosno, paket dionica. I također smo time željeli spriječiti situaciju da pojedini državni dužnosnici sjede u devet ili više nadzornih odbora i tako spriječiti mogući sukob i nadležnosti i interesa. Činjenica je da su državni dužnosnici iznimno opterećeni svojim poslom i svojim obvezama, pa stoga dužnosnik koji uz svoje radno mjesto je još i član u nekoliko nadzornih odbor, pa u nedostatku vremena samo povremeno dolazi na sjednice, sasvim sigurno ne može kvalitetno obavljati funkcije vezane uz rad, odnosno, poslovanje društva, pa mu onda sigurno tamo nije ni mjesto. Stoga, pozdravljam posebno izmjenu članka 11. postojećeg
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa mislim da je, evo slušam sada i kod kolege i kod gospodina, kod gospodina prije iz Istre Kajina koji govori pa mi smo donijeli taj zakon a kao vi ga hoćete sada ukinuti. Ja koliko znam jer sam i tada bio čelnik lokalne zajednice da smo mi, da je zakon donijet 2002. ali da je, on nije bio donesen tada na neodređeno vrijeme nego je Vlada iza, produžila taj zakon na neodređeno vrijeme. Mislim da je to prvi netočan navod. A drugo je ovo kaže pa mi nećemo podržati taj zakon. Onda ne znam da li ja dobro tumačim i vidim da nitko ili to svjesno se izbjegavala stranica 6. Jer u bivšem zakonu odnosno prije što je pisalo nije bilo ovog održivog razvoja kroz 3 ministarstva. Ja ovdje vidim šansu pa puno, puno veću i obvezu tih ministarstava da na tim područjima izgradimo svu infrastrukturu koja je potrebna pa i ono što sam govorio.
Uvažena kolegice Benčić. Pažljivo sam slušao vaše izlaganje, otvorili ste puno tema i ja bih se zadržao samo na temi zdravstvene krize koju ste spomenuli vjerojatno u kontekstu korona epidemije. Zanima me na osnovu kojih kriterija govorite o zdravstvenoj krizi u Hrvatskoj? Naime, prema svim recentnim publikacijama koje se tiču korona epidemije Hrvatska je u vrhu po uspješnosti, ne samo na europskoj nego i na globalnoj razini, dakle konkretni pokazatelji pitanje je letaliteta, pitanje drugih pokazatelja, dakle molim vas da paušalno ne iznosite. Postoje neke stvari, imate potpuno pravo da se kritički osvrnite na neke određene teme, ali mislim što se tiče zdravstvenog sustava dolazim od tamo i svakodnevno sam radio u vrijeme najrestriktivnijih mjera, mogu vam reć da možemo svi biti ponosni bez obzira na političke boje, na uspjehe koje je postigla hrvatska medicina.
Hvala lijepa zastupnice Glasovac. <PARTY> je već reagirao, govorim na vašu zadnju rečenicu. <PARTY> je reagirao. Zašto bi <PARTY>, stranka ljudi odgovornih, ozbiljnih, obiteljskih, demokršćana, kao što kaže kolega Zekanović nosila na sebi nečije tuđe etikete? Neće. Neće. To je jedan od razloga zašto želim da se ovo ratificira u širem političkom smislu ove rasprave. Sigurno nije najbitnije, ali nećemo nositi tuđe etikete. Svatko za to mora odgovarati kazneno, prekršajno, moralno i ako baš taj primjer izvlačite, baš tu smo vam dali odgovor. Hvala vam.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni ministre, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Proračun je uvijek politička poruka urbi et orbi. To je poruka svake aktualne vlasti hrvatskim građanima, domaćem gospodarstvu, inozemnim poslovnim partnerima, stvarnim i potencijalnim. Njemački kancelar Bizmark koji je znao puno o državnim poslovima rekao je jednom kako se u raspravama o proračunu uvijek može čuti grmljavina povijesti, ali i sasvim banalno prenemaganje. Ministar Šuker danas je otkrio kako se ove godine ravnao, citiram: "konzervativnim pristupom pri izradi proračuna", a zbog izloženosti negativnim kretanjima u našem okruženju i na globalnoj razini. U Hrvatskoj i svijetu doista su zaredale loše ekonomske vijesti. Slom tržišta hipotekarnih zajmova u Americi, eksplozija cijena nafte i hrane, pad burzovnih indeksa, probuđena inflacija. Ali koliko je baš ovakav proračun posljedica i negativnih procesa koje je potakla sama Vlada ili je rezultat nedostataka njezine proaktivne politike za predviđanje i sprječavanje globalnih i regionalnih nedaća. Koliko uostalom ovakav proračun rasterećuje, a koliko opterećuje gospodarstvo i građane. Svemu ovome valja pridružiti činjenicu početka djelovanja i nove koalicijske Vlade. Poznato je da se takav tip Vlade teže nosi s deficitima, a naročito u situacijama nepredviđenih vanjskih šokova kao što je porast cijena energenata i hrane. Kažu upućeni analitičari da nije toliko bitan omjer glasova u parlamentu kolik okolnosti u kojima je neka Vlada nastala. U programu Vlade Republike Hrvatske za mandat 2008. do 2011. godine a koja je predstavljena u ovoj sabornici, u odrednicama makroekonomske politike i državnog proračuna u provedbenim mjerama stoji da će Vlada na temelju postojećeg strateškog okvira za razvoj kao i pretpristupnog ekonomskog programa donijeti nacionalni strateški referentni okvir kao krovni makroekonomski dokument u kojem će definirati smjernice nacionalnog i regionalnog razvoja. Kolegice i kolege pretpristupni ekono
Gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege! Eto gledam ove karikature i mogu reći sljedeće. Groteskno mi izgledaju upravo ove karikature koje se nalaze ispred zastupnika <PARTY>-a a također mi groteskno izgledaju i karikature koje se nalaze na mjestima gdje inače sjede uvaženi zastupnici <PARTY>-a. One izgledaju groteskno naročito hrvatskim građanima koji su ostali bez svojih radnih mjesta dok su neki iz <PARTY>-a kupovali i po 20.-tak tvornica, opljačkali ih i uništili. Također karikature groteskno izgledaju umirovljenicima koji su pokradeni i dovedeni na rub egzistencije da bi im se sada vraćale mrvice. Također naročito groteskno izgledaju hrvatskim braniteljima koji su ratovali i svojim životima stvarali Hrvatsku Državu dok su vaši puleni kupovali nekretnine tvrtke, dragulje, a povratkom sa ratišta ti branitelji su otišli na ulicu. Također groteskno izgledaju radnicima koji su tom politikom pretvoreni u obespravljenu i osiromašenu masu i potjerani na ulicu. I na kraju, groteskno naročito izgledaju svim pristojnim građanima ove zemlje kojima je već dosta da vlast koja kako je rekla gospođa Pusić drži stražu dok se u fondu provodi neviđena korupcija i pljačka a da ista ta vlast istovremeno lamentira o lopovima i korupciji. Stvarno ste prevršili svaku mjeru dobroga ukusa. Pa ne mislite valjda da su hrvatski građani slijepi i kraj zdravih očiju. Hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ispravio bih krivi navod gospodina Stazića. A on je vezan za njegovo, ovako tvrdi. Kaže kad smo 2001. donijeli brdsko-planinski zakon mi smo tada riješili iseljavanje. Riješili smo sve demografske probleme. Potpuno netočno. Taj zakon kad je donešen 2001. godine on je tek omogućio lokalnim zajednicama da mogu raditi projektnu dokumentaciju. Nije mogao zaustaviti jer prostor iz kojega ja dolazim, Gorski kotar, on se sunovratio sedamdeset i, sedamdesetih godina prošlog stoljeća. Od tada je broj stanovnika tog prostora pao od 50 tisuća do danas na 25. Mi ćemo tek sada koliko ja vidim ovim zakonom jer teško možete očekivati to, u drugim zemljama povlastice pokazuju da je nemoguće razvijati područje na ovaj način. Tek očekujem da ćemo kroz pitanje održivog razvoja kroz 3 ministarstva, u prvom redu regionalnog razvoja a onda i ostalih, Hrvatske šume ovim područjima dati onu važnost tako da neće to biti jedno beneficije i ove porezne olakšice. One sigurno ne mogu privući i razviti ovaj prostor kao što vi tvrdite. Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pa evo dvije i pol godine jedna ideja koju je <PARTY> u prošlom sazivu Hrvatskog sabora bio pokrenuo, došla je u obliku Prijedloga zakona u klupe Hrvatskog sabora, tu je pred vama da se o njoj raspravi i da se da mišljenje je li to ono što u ovom trenutku može proći, je li to ono što treba Hrvatskoj javnosti, Hrvatskom saboru. Naime, u namjeri da bude što više javnosti u radu Saboru, da bude više razumijevanja, više komunikacije između nas saborskih zastupnika i Hrvatske javnosti, u cjelini da Hrvatska javnost ima uvid u ono što rade Hrvatski zastupnici, <PARTY> je još u prošlom sazivu potakao ovo pitanje, ja ću ukratko kolege podsjetiti da je to bilo 14. siječnja 2003. godine, tada je upućen jedan ima zaključak, Odbora za informiranja, informatizaciju i medije gdje je načelno predsjedništvo Hrvatskog sabora podržalo mišljenje na Prijedlog kluba zastupnika Demokratskog centra i predsjedništvo je sugeriralo Odboru za informiranje, informatizaciju i medije da na temelju članka 98. Poslovnika Hrvatskog sabora razmotri ovaj Prijedlog Kluba Demokratskoga centra i osnivanju Saborske televizije i da u jednom razumnom roku pribavi sve potrebne tehničke i financijske podatke za osnivanje Saborske televizije, o tome izvijesti Predsjedništvo, vjerojatno je razlog zašto do toga nije došlo što su poslije bili parlamentarni izbori tako da je to vjerojatno smatrano manje značajnijim pitanjem, bilo je značajnijih pitanja o kojima se raspravljalo. Znači evo, mi ponovno aktualiziramo ovo pitanje i dali smo svoj prijedlog o kojem treba raspraviti. Prijedlog je pred vama, ja ću reći par uvodnih napomena što je neposredno nas potaklo još u 9. mjesecu, naime, kao što se sjećate u rujnu protekle godine predsjednik Hrvatskog sabora gospodin Vladimir Šeks je dao jednu svoju jednu ocjenu, kao predsjednik Sabora da na Hrvatskoj radioteleviziji nema dovoljno praćenja rada parlamentarnih aktivnosti i da je to je zapravo izazva
Kolegice Kosor ja se slažem s vama da i na području pravosuđa i manjinskih prava imamo još prostora za poboljšanje i zakona i našega postupanja dakle uopće odnosa prema te dvije teme, odnosno djelovanja pogotovo pravosuđa. Ali bojim se da se malo previše zadržavamo na te dvije teme. Te dvije teme bi trebale biti davno apsolvirane a onda nakon toga bi trebali preći i baviti se ovim temama koje zapravo nakon te podloge institucija kao što su opća prava pa djelovanje pravosudnog sustava da se malo više posvetimo energetici, poljoprivredi, malim i srednjim poduzećima, rastu i zapošljavanju. Ja bih volio da nekako brže iz toga načelnoga prostora politike, dakle temelja političkoga djelovanja funkcioniranja društva uđemo u ova pitanja koja život znače. Pa evo kolega Milinkoviću vi ste ušli u drugo područje koje često puta dominira u našem problematiziranju i tematiziranju EU, a to su fondovi. Fondovi EU čine tek 1% BDP-a, zapravo ukupan proračun nam onda fondovi čine puno manje, negdje oko 0,75% BDP-a EU a ovim zakonodavnim utjecajem EU odnosno njena tijela utječu na više od možda 50% BDP-a jedne zemlje. I to je zapravo važnije pitanje nego fondovi o kojima mi često govorimo. Ali kada govorite o fondovima ono što je pretpostavka je da se ponajprije dobro zna o čemu se radi tako da se s time ne manipulira. A to se često ovdje kod nas radi. Zato bi se trebalo posvetiti svakom izvješću o korištenju tih fondova da se točno zna koji je doprinos koje administracije u tom smislu. Kod nas je to vrlo teško zbog toga što se ti pojedini programi, odnosno fondovi pogotovo ovi iz pretpristupnog razdoblja ostvaruju u razdoblju od 7 godina ili više godina. I onda u tom razdoblju se mijenjaju administracije i više ne znate koji je doprinos koga. Zato ja vas pozivam da bi to bilo efikasnije da se zajedno sa mnom malo više pozabavite tim izvješćima tako da kad dobijemo izvješće da znamo što je tko doista učinio pa ga onda možemo honorirati ili ga eventualno kazniti. Ne mi nego birači.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici i poštovani gosti na galeriji. Moje pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu Darku Milinoviću. Sagledavajući trenutnu situaciju koja se odnosi na stanje broja liječnika u Republici Hrvatskoj evidentan je podatak koji govori da nam za popunjavanje svih slobodnih mjesta zaista nedostaje liječnika. U Republici Hrvatskoj ima 2,4 liječnika na tisuću stanovnika. U sustavu bolničke zdravstvene zaštite u četiri glavne djelatnosti kirurgija, interna, ginekologija, porodništvo te pedijatrija, prema našim standardima trenutno nedostaje oko 950 liječnika. U sustavu primarne zdravstvene zaštite za popunu osnovne mreže zdravstvene djelatnosti trenutno postoje mjesta za 150 timova opće medicine, 285 stomatoloških timova, 57 timova za zdravstvenu zaštitu žena dakle ginekologija, i 85 pedijatrijskih timova. Loša situacija je i sa liječnicima specijalistima. Znamo da je prosječna starost preko 50 godina. Broj upisanih studenata na četiri medicinska fakulteta u Hrvatskoj godinama je isti i iznosi oko 400. Interes mladih ljudi nažalost za tako teško zanimanje sve je manji. Studiranje traje dugo, šest godina, dalje specijalizacija četiri do šest godina. Između toga je obavljen onaj staž od jedne godine. Dakle, … mogao bi zaista biti problematičan. A još k tome se može i povećati liberalizacijom tržišta s obzirom da nas čeka ulazak u Europsku uniju. Ne samo to nego i daljnje smanjenje liječnika će zaista dovesti i odrazit se na zdravstvenu zaštitu stanovništva. Ja vas molim da mi odgovorite koje mjere ćete poduzeti kako bi riješili nedostatak liječnika u Republici Hrvatskoj? Hvala. Hvala lijepa. Vjerujem da će te mjere zaista pridonijeti rješavanju ovako teške trenutne situacije. I slažem se s vama, jedna medijska hajka je, ljudi neće na medicinu. Vi znate u vaše i moje doba da je na jedno mjesto bilo sedam kandidata na prijamn
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, kolega je veći dio ispravio ono što sam ja mislila. Međutim, evo u više navrata i kolega Jurjević i više zastupnika iz <PARTY>-a isticali su ovo da će doći do smanjenja broja recepata, povećanja participacije, pa ja ne mogu da se ne zapitam da li su možda zamijenjeni materijali? Jer ja ovdje vidim reforma zdravstvene zaštite u prošlom memorandumu piše fino smanjenje razine i trajanje isplate naknade za bolovanje povećati, uvesti participaciju za lijekove i određene zdravstvene usluge, te smanjiti broj onih koji su oslobođeni od plaćanja participacije, uvesti proračunsku gornju granicu za potrošnju ambulantu i poklinika i smanjenje kapitalnih ulaganja u investiciju u zdravstvu. A također što se tiče te brige, tolike brige za zdravstvo ovdje isto imamo u materijalu od bivše Vlade i u memorandumu piše isto tako jasno, da iako su izravne subvencije za željeznicu i brodogradilište povećani udjel svih subvencija iz bruto društvenog proizvoda više je nego kompenziran nižim transferima za mirovine i zdravstvo. Pa zaista ne stoji tvrdnja da ova Vlada znači potpisivanjem memoranduma je, ide na štetu zdravstva.
Ja sam repliku. Dobro, mislim ono, ali mogu ispraviti evo netočan navod vezano za ovu nesretnu tužbu. Vlada ni predsjednik države nisu rekli da će oni povući tu tužbu, to je špekulacija novina, a usput već kad sam uzeo riječ ja ću reći kolegi Grubišić koji je liječnik i dobro je da imamo više liječnika u Saboru koji će me razumjeti ovo o čemu govorim, prošlost je iza nas. Ajmo se okrenuti budućnosti, vidjeti kako pomoći ovim ljudima, kako im pomoći da imaju što kvalitetniji život, što bolji život, kako im omogućiti da imaju što bolju i bržu zdravstvenu zaštitu, da ne čekaju liječnički pregled po 6, 7 mjeseci kao u logoru, to je meni bitno i važno u svemu tom, i ja se nadam da ćemo o tome mi raspravljati u Saboru, da ćemo po uzoru na Izrael, Ameriku i druge zemlje napraviti rehabilitacijski centar za branitelje gdje ćemo im omogućiti kvalitetnu, brzu, dostupnu zdravstvenu zaštitu i to će biti najbolja pomoć njima. Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa poštovana kolegice Irena slažem se sa vašom raspravom i upravo sam jutros na odboru govorio o tome da bez obzira što stajalište i Hrvatskog sabora i odbora i Vlade je protiv GMO proizvoda mi nismo ni svjesni ili prešutno to jednostavno tako odobravamo da nam prije svega neću reći direktno dolaze takvi proizvodi ali kroz hranu i kroz ono što uvozimo sigurno dolazi jer naš uvoz danas nije kontroliran. Mi danas na hrvatskim granicama nemamo kontrole kako one veterinarske tako i svake one druge i jednostavno kroz proizvode koji nam dolaze u Hrvatsku sigurno dobivamo kroz proizvodnju modificirane hrane koja je proizvedena u EU. Stoga sam i kao zastupnik i kao čovjek koji je u Odboru u poljoprivredi i koji dolazi iz Slavonije i Baranje a smatram da smo svi mi i Slavonci i Baranjci zato da ne dozvolimo upravo modificirane proizvode u Hrvatskoj jer smo toliko bogata zemlja da možemo proizvesti toliko zdrave hrane za hrvatsko stanovništvo i za naše ljude. A mi danas s ovim slobodno mogu reći šlamperajem koji traje već godinama dozvoljavamo da nam se u Hrvatsku ulaze doista proizvodi u kojima je sadržaj GMO-a. Stoga se moramo doista pozabaviti a zabrinut sam i sa izjavom gospođe pomoćnice koja je rekla da svega 4 puta godišnje kontroliramo na ulaznim proizvodima sadržaj GMO-a jer nema ministarstvo novaca. Pa to je doista za zabrinuti se, mi moramo sve učiniti da to bude drugačije a ne kao danas.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Također bih se nadovezala na izlaganje uvaženog zastupnika Krstičevića. Želim istaknuti da je sjajno raspravljao posebice o nacionalnoj sigurnosti i novim ugrozama koje su kako pred Hrvatskom tako i pred ostalim europskim ali i svjetskim zemljama, posebice velikim gradovima i metropolama. I na ono što sam htjela apelirati i u potpunosti se slažem i sa gospodinom Krstičevićem, gospodinom Hrebakom i svima koji su u tom smjeru raspravljali da ne smijemo u ovakvim temama imati podjele na mi ili oni. Moramo biti jedinstveni jer sigurnost naše Domovine je ispred svakog, bilo kojeg sitnog partikularnog političkog, unutarstranačkog pitanja i interesa. I sigurno da nam svima itekako mora biti glavni i osnovni cilj čuvanje granica. U nekim specijalnim, specifičnim situacijama kao što između ostalog rade to naši susjedi, kao što to radi Slovenija, Mađarska, Austrija. Ono što ovdje svakako želim istaknuti koju smo mi danas poruku poslali javnosti, koju su poruku poslali zastupnici <PARTY>-a, posebice zastupnik Stazić, državni udar. Ljudi će misliti što se to događa, što će biti sutra u Hrvatskoj. Zatim tenkovi, pucanje po djeci, vojska protiv civila, vojska protiv male djece. Pa kako imate hrabrosti, pa kako imate hrabrosti slati takvu poruku ljudima, širite strah, dozvolite, uvažite da sam ja vas slušala, pa dozvolite da iskoristim svoje pravo na repliku. Gospodine potpredsjedniče, molim vas da mi omogućite temeljem Poslovnika da dovršim svoju repliku. Evo ja bih vas lijepo zamolila. … Hvala vam lijepa na razumijevanju. Vrlo kratko. Zamislite, zamislite se nad tim koju ste poruku danas poslali hrvatskoj javnosti. Zašto? Zbog toga što ovakvi prijedlozi dolaze od pozicije, od hrvatske Vlade, od Vlade kojoj je stalo do zaštite nacionalnih interesa naše domovine.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Lalovac evo dijelom ste zapravo dali odgovor na moje pitanje, gospodin Grčić vas je upitao nešto slično u vašem izlaganju koje je bilo vrlo stručno i do kojeg izuzetno držim ste propustili govoriti o sektoru ugostiteljstva koji je sigurno pogođen ovim povećanjem stopa. Moje je pitanje zapravo koliko vi smatrate da će to ostaviti dalekosežne posljedice na sektor ugostiteljstva kada znamo da je turizam nažalost u Hrvatskoj, nemamo nekih drugih tako snažnih grana glavnih nositelji gospodarstva, a ja osobno smatram da možda u kratkom roku to i neće izazvati tako velike posljedice, ali dugoročno sigurno da. I smatrate li da bi u dogledno vrijeme što prije trebalo razmisliti o nekim drugim kompenzacijskim elementima poglavito povećanju stopa nadzora pa čak i ovim mjerama koje konkretno predlaže gospodin Aleksić da povećamo stope na alkohol, a da na ostale kategorije pića ostavimo na toj razini? Hvala.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Poštovani građani, mi raspravljamo o prijedlogu državnog proračuna za 2019.g. Odmah želim na početku reći, da je prijedlog ovog proračuna nerealan, one je rastrošan, socijalno nedovoljno osjetljiv, pa ga iz tih razloga, stranka Promijenimo Hrvatsku, neće podržati. Tko ustvari najviše puni ovaj predloženi proračun? Najviše ga pune radnici, umirovljenici kroz PDV, jer oni su najveći potrošači svega što se prodaje, a kroz PDV državni proračun uprihodi oko 47,5 milijardi kn. U tom kontekstu najviše se uzima radnicima i umirovljenicima a najmanje se njima upravo daje iz proračuna. Umjesto da je Vlada predložila proračun u kojem će rashodi ostati na razini prošle g. ona je povećala te rashode sa 136 na 140 milijardi kn. Dakle unaprijed se odredilo da će se povećati naš javni dug za 4 milijardi kn, odnosno unaprijed se odredilo da će se trošiti više nego što se zaradi, odnosno, više nego što se prikupi na stani prihoda. U tom smislu mi ekonomisti i ekonomska struka zna da je hrvatski državni proračun prevelik u odnosu na BDP i u tom slučaju on je nalik na veliki usisavač. Znači kada imate veliki proračun u maloj državi to vam znači da imate veliki usisivač koji izvlači od građana sve više novca odnosno previše novca. Zašto su prihodi proračuna za 2019. godinu nerealni, pa zato što se očekuje rast prihoda od PDV-a prije svega i transferi iz EU, fondova EU, očekuje se pri tome rast BDP-a preko 2,5% i rast potrošnje građana i potrošnje turista preko sezone. No zapuhali su drugi vjetrovi sa zapada, prije svega iz SAD-a zapuhao je i vjetar trgovinskog protekcionizma koji je pokrenula SAD i on sve više prerasta u pravi trgovinski rat pa tako i prema EU. U tom smislu možemo sigurno očekivat sljedeće godine da će se bruto domaći proizvodi zemalja EU smanjivati, posebno će se smanjivati izvoz, posebno prema SAD-u, a čim se smanji izvoz članica EU to znači da će se smanjivati i izvoz Hrvatske u zemlje EU. Kada se smanjuje izvoz
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Klub <PARTY>-a podržati će Zakon o izmjenama i dopunama pomorskog zakonika. Naime, kao što je i sam ministar rekao, ovim prijedlogom se žele ispuniti sljedeći ciljevi, a to je prvenstveno ojačanje konkurentnosti hrvatskog brodarstva, osnaživanje položaja hrvatskih pomoraca, te njihova konkretnost na domaćem i stranom tržištu, smanjivanje administrativne barijere, te otvaranje potpune digitalizacije u pomorskom sektoru, a isto se konkretno, kada govorimo o digitalizaciji u pomorskom sektoru, odnosi na osuvremenjivanje i vođenje upisnika svih plovnih objekata, jer će isti biti u potpunosti digitalizirani i centraliziran kroz objedinjavanje podataka iz postojećih upisnika u novom jedinstvenom e-upisniku svih vrsta. Također, učiniti će se intencija da se hrvatska zastava učini atraktivnom za upis stranih, plovnih objekata, a posebno velikih jahti. Također kao i većina rasprava u Hrvatskom saboru, ovaj zakonik usklađuje se, usklađuje nacionalno zakonodavstvo sa novim EU rješenjima, a između onoga što nam dolazi iz EU, ovaj zakon se također usklađuje i sa međunarodnim ugovorima, u kojima je RH stranka. Također, usvajanje prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama pomorskog zakonika, nastavak je cjelokupne reforme pomorskog zakonodavstva koje je bilo nužno. Ovom reformom pomorstva osim što se omogućuje digitalizacija svih usluga u pomorstvu, smanjiti će se administrativno opterećenje za građane, pomorce i brodare, dovršiti socijalna reforma za pomorce, te povećati konkurentnost hrvatskih luka i industrije. Pod povećanjem konkurentnosti, intencija je da izmjenom zakonika se Hrvatska učini interesantnom i pogodom za cjelogodišnje vezanje velikih jahti kako bi se jednostavno vratili svi oni korisnici kojih više nema, ali naravno i isto tržište proširilo. Vjerujem da je sam zakonik, odnosno, cijeli paket zakona koji prati ovu temu napisan u skladu sa onime i sa stanjem da jednostavno cjelokupno t
Štovana gospođo potpredsjednice, štovane kolege iz Vlade, štovane kolegice i kolege zastupnici. Izvješće koje je pred nama vrlo temeljito i detaljno obrađuje sve što je poduzeto u zaštiti prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Radi se o kategoriji hrvatskih građana koji su bili neposredno ili posredno, koji su nas neposredno ili posredno zadužili, dakle, nas i sve ostale hrvatske građane. Razvidno je da je do 2003. godine po svim pravima iz Zakona korisnicima isplaćeno nešto malo manje od 3,5 milijarde kuna od čega je 56% sredstava ili gotovo 2 milijarde kuna utrošeno za isplatu trajnih prava, tj., invalidnina. Riječ je iznimno velikom iznosu, ali slažem se apsolutno sa onim što je rekao kolega Kajin da za ovu kategoriju građana prava koja proizlaze iz Zakona jednostavno moraju postojati pa koliko to koštalo. Vidljiv je blagi trend porasta korisnika osobne invalidnine, kako u njihovom broju tako u isplaćenim sredstvima. Osobnu invalidninu prosječno je koristilo 33 tisuće 800 korisnika mjesečno. Također je vidljiv mali porast korisnika ortopedskog doplatka te malo porast primatelja obiteljske mirovine, što pokazuje da je brojčano stanje među korisnicima stabilizirano. Trend pada korisnika, broja korisnika vidljiv je kod naknada obiteljskih invalidnina, za obitelji zatočenih i nestalih za otprilike 9%. Pravo koje je možda najznačajnije je pravo na stambeno zbrinjavanje. Iz izvješća je vidljivo da je u izvještajnom razdoblju zaprimljeno tisuću i 87 novih zahtjeva dok je u postupku u istom tom razdoblju bilo skoro 15 tisuća zahtjeva. Ta problematika rješava se dodjelom stanova ili dodjelom stambenog kredita, a sveukupno isplaćena sredstva iz naslova dodjele stanova i iz naslova dodjela kredita iznosila je oko 270 milijuna kuna. Očigledno je da se ulagao znatan trud kako bi se pomoglo hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji u rješavanju stambene problematike. Ono što bi trebalo prioritetno rješavati, a to je rješenje stam
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi potpredsjedniče Vlade u ime Kluba zastupnika <PARTY>-a tražim stanku u trajanju od 5 minuta kako bi se dodatno konzultirali vezano uz ovu poreznu reformu. Naime, cilj svakog poreznog sustava trebao bi biti da osigura normalno funkcioniranje države, da osigura da država ali i druga tijela javne vlasti kao što su jedinice lokalne samouprave imaju dovoljno prihoda da bi mogli osigurati sredstva za redovno obavljanje svojih poslova. Kada govorimo o jedinicama lokalne samouprave, prije svega radi se o obrazovanju, radi se o zdravstvu, radi se o socijalnoj skrbi ali isto tako i o održavanju komunalne infrastrukture. Nažalost, ovim prijedlogom porezne reforme pogotovo u dijelu koji se odnosi na porez na dohodak ozbiljno se dovodi u pitanje mogućnost jedinica lokalne samouprave da vrše ono što je njihova dužnost. Za razliku od Hrvatske Španjolska ili Kanada krenule su u drugom smjeru, a isto je preporuka Međunarodnog monetarnog fonda. Umjesto da se snižava porez najbogatijima preporuka je da upravo dodatno oporezivanje najbogatijih u društvu bude temelj gospodarskog oporavka i ekonomskog izlaska iz korona krize. Mi idemo u drugom smjeru. Tijelima javne vlasti smanjujemo njihove prihode, onemogućavamo im da u vrijeme zdravstvene i ekonomske krize vrše svoju dužnost, a s druge strane potičemo nejednakost u društvu. Poreznom reformom u dijelu koji se odnosi na porez na dohodak novac se daje samo najbogatijima. Oni koji imaju prosječnu plaću 5 do 6.000 kuna dobit će mrvice, oni koji imaju natprosječnu plaću, mi koji danas sjedimo u ovom domu dobit ćemo silan novac, dobit ćemo 1.000 neki i više kuna to poštovane kolegice i kolege nije dobro i mi to ne možemo podržati.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Dosadašnjom Uredbom o računovodstvu u neprofitne organizacije se ubrajaju razne udruge i njihovi savezi, zaklade, fondacije, ustanove, političke stranke, komore, sindikati, vjerske i druge zajednice, kao i sve druge pravne osobe kojima temeljni cilj osnivanja i djelovanja nije stjecanje dobiti ili profita i koje su upisane u Registar neprofitnih organizacija koje vodi Ministarstvo financija. Dosad je kompletno računovodstvo neprofitnih organizacija bilo propisano Uredbom o računovodstvu neprofitnih organizacija prema kojoj se vodilo područje poslovnih knjiga, organizacija knjigovodstva, popis imovine i obveza, prihodi i rashodi, financijsko izvještavanje i sva druga područja koja se odnose na vođenje računovodstva takvih organizacija. S obzirom da je Uredbom o računovodstvu bilo propisano uže područje vođenja računovodstva, već duže vrijeme kako kaže predlagatelj postoji potreba za jedan širi zakonodavni okvir kojim bi se uredio i sustav planiranja i programiranja, izrade financijskih planova, njihovo izvršavanje i na kraju ne manje bitno, izvještavanje o kompletnom poslovanju. Ukazala se i potreba za primjenu načela javnosti i transparentnosti s posebnim osvrtom na izvor financiranja i što je najvažnije kako se i na što troše prikupljena financijska sredstva. Posebno se to odnosi na financije koje takve udruge dobivaju iz javnih izvora, državnog proračuna ili jedinica lokalne i regionalne uprave. Od ovog zakona očekivalo se uvođenje obveze javne objave financijskih izvještaja neprofitnih organizacija koji sve ove godine nije bilo, a vidimo kako se to primjerice radilo u Hrvatskoj gospodarskoj komori. Ovim prijedlogom zakona stvara se potreban okvir cijelog financijskog poslovanja, kao i svi elementi računovodstvenog sustava neprofitnih organizacija. Ovaj zakon je podloga za dobro financijsko poslovanje uz načelo javnosti, transparentnosti i kontrole, a sve u cilju realizacije on
Smatramo da se prvo treba raspisati javni poziv za provedbu komasacije i odabrati jedinice lokalne samouprave koje će sudjelovati u godišnjem programu, a tek nakon toga te jedinice mogu donijeti odluku o izradi prijedlog idejnog rješenja. Sve jedinice lokalne samouprave koje neće ući u godišnji program mogu se prebaciti za sljedeću godinu. Prošle godine raspisan je javni poziv za iskazivanje interesa za provedbu komasacije za jedinice lokalne samouprave, ali i jedinice područne i regionalne samouprave koji nemaju pravnu osnovu u važećem Zakonu o komasaciji. Na ovaj način riješio bi se kaos koji je sada predložen oko donošenja odluke o izradi prijedloga idejnog rješenja, financiranje njegove izrade o vlastitom trošku jedinica lokalne samouprave što smatramo neprihvatljivim jer se radi o komasaciji koja se provodi u interesu RH. Napominjemo da je sve ove dokumente po važećim odredbama trebala pripremiti Agencija za poljoprivredno zemljište, a sada ih pripremaju jedinice lokalne samouprave koje nemaju dovoljno niti administrativni i ljudskih kapaciteta, ali i financija za ovako ozbiljan posao. Tražimo glasanje.
Poštovana gospođo zamjenice ja sam vas pažljivo slušala i ovo što ste sad posljednje rekli je bit priče. Dakle, ovaj zakon je apsolutno trebao donijeti još prije 20 godina, nismo ga donijeli, naša velika greška i zbog toga imamo ovo što imamo. Međutim, potrebno je sa Ministarstvom pravosuđa uskladiti i promijeniti Zakon o zemljišnim knjigama. Vama primjerice, vi nećete moći početi sa postupkom komasacije ukoliko vam je zemljišno-knjižno i katastarsko stanje ne usklađeno. Dakle, morate ići na usklađenje. Za usklađenje vam treba osnivanje ili obnova zemljišne knjige, za to vam trebaju novci. Novci danas u Ministarstvu pravosuđa za tu svrhu ih nema. U Zagrebu se obnova zemljišne knjige provodi po 10 godina. Zašto? Zato što novaca nema. U Zadru vam se danas na sudovima razvrgavaju feudalno kmetski odnosi u parničnim postupcima. Prema tome, užasno puno problema ima. U Zagrebu na vlasništvu Hrvatskih željeznica vam je upisana Jugoslavenske željeznice, društveno vlasništvo, koje kakvi instituti starog sustava. To se mora riješiti. Ovim tempom bit ćete blokirani jer prethodno treba riješiti, kao prethodno pitanje treba riješiti usklađenje i naravno imati čiste upise.
Hvala vam poštovani predsjedniče <PARTY> i poštovani zastupnici. Poštovani zastupniče Ivanović hvala vam na pitanju, dakle i dobar je trenutak da emancipiramo i temu povlačenja fondova u RH, a posebice u trenucima kad kako ste i naveli iako su vremena bila izazovna iza nas intenzivirali smo korištenje sredstava iz fondova EU. U razdoblju 2014.-2020. kako je već i opće poznato imali smo na raspolaganju 10,7 milijardi eura. Trenutno danas bilježimo postotak iskorištenosti sredstava od ovih 10,7 milijardi eura 69% odnosno 7,4 milijarde eura. Posebice znamo da je od 2016.g. započelo intenzivnije korištenje sredstava iz fondova, a kada govorimo u kontekstu ovih posljednjih 2.g. 35% ove ukupne alokacije je iskorišteno. Ono što smo napravili u posljednjih manje, evo mogu reći manje od 2.g. to je pojačanje međuresorne komunikacije, dakle vrlo je važna suradnja kako Ministarstva regionalnog razvoja tako i svih drugih ministarstava koji rade intenzivno sa korisnicima na realizaciji i implementaciji vrijednih projekata. Dakako pojačana je komunikacija prema korisnicima bespovratnih sredstava, oslobodili smo određene procedure, posebice za ne obveznike Zakona o javnoj nabavi, dakle za naše poduzetnike koji su i među najbržim korisnicima ovih sredstava, ali ono što je jako važno i Vlada RH uz Fond za sufinanciranje provedbe projekata sa više od milijardu i 100 milijuna kuna i u protekloj godini dana potpomogla je i lokalnu i regionalnu samoupravu. Dakle, sve to zajedno doprinijelo je upravo ovim rezultatima koje imamo danas, dakle više nismo na začelju EU po pitanju iskorištenosti sredstava, trenutno smo na 19. mjestu, nadamo se i daljem rastu ovako kako smo zadali u samoj dinamici. Ono što je važno za istaknuti da smo preskočili u ovih dvije godine 8 država, a ukupno 9 država članica, dakle ispod nas su i razvijenije države kao što ste i spomenuli i Velika Britanija koja se još uvijek vodi u ovoj staroj perspektivi, Belgija, Danska, Španjolska, Italija ali i sam Luxemburg. Tren
Hvala podpredsjedniče, kolega Bauk, ja ne znam čega se vi plašite svi skupa. Malo prije je gospođa Vesna Pusić rekla da se ljudi boje, čega se to boje, šta ona vidi, šta vi vidite uopće i da li vidite uopće ustaštvo Hrvatskoj koje potencirate. Da li je ovo slučajno da 29. novembar, danas da se o tome raspravlja, bespredmetno je uopće o tome više raspravljati, ali evo vi ste nam ubacili to u potrebu „Za dom spremni“ naravno povijesno to nije ustaški samo pokret što ustaštvo ne podržava. Da li se sjetite da u Hrvatskoj ima četničkih spomenika, pa vas pitam tamo s lijeve stane, da li ste ikada se ustali protiv toga i tražili da se to skloni, ne, to vam ne smeta. Ne smetaju ni četnici u Srbiji koji vladaju, ne smeta vam ništa od četništva ni Draže Mihajlović spomenik u Kamberi danas stoji četnički, nikome to ne smeta. Al samo recite da spomene se ustaša gdje ih ne vidi nitko u Hrvatskoj ama baš nitko al samo vi, valjda ih sanjate za ove zločine koje ste popravili prije. Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Saborski zastupniče na vaše pitanje počet ću odgovorom na način da u Hrvatskoj postoji Zakon o privatizaciji, da se Zakon o privatizaciji tako dugo dok ga ne izmijenimo treba poštivati ovakav kakav je, a Zakon o privatizaciji podrazumijeva i jasno definira načine kako se neke tvrtke mogu privatizirati i trebaju privatizirati. Podsjetit ću da Zakon o privatizaciji govori da se prvo mora raspisati natječaj po nominali, pa ukoliko nema kupca onda po dispontu, a nakon toga naravno pod tzv. posebnim uvjetima koji se nadam da neće trebat se primjenjivati u slučaju VUPIK-a. Točno ste rekli tri su natječaja bila raspisana i reći ću vam bilo je interesa već tada, bilo je interesa i bilo je otkupljenih ponudbenih dokumentacija. Ono što se na žalost dogodilo, dogodilo se da su tijekom new diligencea, odnosno dubinskog snimanja zainteresirani potencijalni kupci utvrdili razinu dubioza u tvrtki puno višu od onoga što je bilo službeno prikazano i što je bilo sadržano u ponudbenoj dokumentaciji Fonda za privatizaciju. Zato i nismo dobili konačnu ponudu. Dakle, vraćam se na Zakon o privatizaciji. Vraćam se na pisma koja ste spomenuli. Naravno da smo ih primili. Naravno da pripremamo, dakle svu relevantnu dokumentaciju za raspisivanje natječaja. Vjerujem da će natječaj, da će predmet “VUPIK“-a biti na prvoj sjednici, sljedećoj sjednici Upravnog odbora Fonda, da će se nakon toga natječaj raspisati, a naravno očekujem i više od jedne ponude, pa ona ponuda koja će od svih nas biti procijenjena da je najbolja za tog ćemo se potencijalnog ulagača i odlučiti. Evo, odgovorio sam vam vrlo profesionalno i ne želim se spuštati na razinu onoga što ste vi zadnje izrekli. Hvala vam lijepa. Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, točno ste rekli, od 2002. godine kada je uveden dakle tzv. javno-privatni mirovinski sustav. Nositelji mirovinskog sustava u drugoj i trećoj razini, drugom i trećem stupu su mirov
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče. Pa oko ove ideje koja je maloprije iznesena da bi u nekoj budućnosti država trebala na sebe preuzeti predškolski odgoj. Mislim da bi trebali biti nešto preciznije i jasnije podsjetiti da je pravo i obaveza roditelja prvenstveno odgoj djece, a država tu naravno da treba biti kao partner, kao partner roditeljima, kao partner obiteljima, udruženjima obiteljima, vjerskim zajednicama i drugim društvenim organizacijama koje organiziraju isto tako predškolski odgoj ili školski isto tako odgoj i obrazovanje, država na svim razinama pa i u ovoj razini koja se sada propisuje stvaranju npr. nacionalne mreže. Dakle, istaknuo bi taj princip supsidijarnosti i taj princip partnerstva države, ali da primarno obveza i pravo roditelja za odgoj djece.
Hvala. Uvaženi kolega Maras spomenuli ste datum 30. studeni 2009. i postavili pitanje zašto se ne napravi nova snimka jer vjerojatno od tada bi se neke stvari promijenile. Pa evo i u ovom prijedlogu zakona, dakle taj datum jeste nekakva odrednica. Međutim, u području definiranja izgrađenosti zgrade se govori, dakle da su završeni svi građevinski radovi itd. I već u stavku 3. članka 2. se kaže da iznimno od stavka 2. ovoga članka nezakonita zgrada predstavlja ako su joj do dana stupanja na snagu ovoga Zakona što znači mi smo sad u prvom čitanju. Imamo drugo čitanje, objavu itd. Dakle, izvedeni najmanje svi grubi konstruktivni građevinski radovi sa ili bez krovišta itd. Dakle, i u tom području još uvijek se može graditi, još uvijek jer ortofoto snimkom mogli su biti samo evidentirani temelji ili u nižoj kategoriji izgradnje određeni objekti. Dakle, još uvijek postoji prostor. Ja vjerujem da zahvaljujući onome što ste rekli snalažljivosti naših ljudi će biti još tako nekih radnji i do samoga dana objave zakona i onih 8 dana od objave koliko obično treba da bi zakon stupio na snagu. Prema tome, vidite da je predlagatelj i o ovome vodio računa da tako kažem. Ali sve to podliježe potrebi jedne dodatne dorade ovoga zakona. Dakle, dobro je da je u prvom čitanju, da se do drugog čitanja može još nešto doraditi. Hvala lijepa.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na pitanju. Dakle, kontradiktornost se postiže ovim izmjenama i dopunama kroz institut prethodne obavijesti. Time zapravo ispunjavamo onu primjedbu koju je europski sud u dvije presude koje sam spomenuo dao na hrvatski ovršni postupak. Ono što bih još naveo, nisam stigao kolegi Troskotu, dakle 2019.g. bila je također odluka europskog suda, dakle 4. travnja 2019.g. gdje je europski sud temeljem prethodnog pitanja koje je postavio Općinski sud u Zagrebu rekao da europski sud ne ulazi u način uređenja ovršnoga postupka u RH. Da se referiram i na vašu konstataciju oko cjelovitoga rješenja, dakle ove odredbe koje imamo danas ovdje pred, koje su pred vama, u ovome zakonu one su bile i u zakonu, cjelovitom zakonu iz 2019.g. koji je bio na savjetovanju. Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, mi smo tu u javnom savjetovanju, dakle razmotrili sve pristigle prijedloge i sukladno tome izradili konačni prijedlog zakona. Evo, očekujem dakle kroz ovu raspravu danas u <PARTY> da se iznjedre određeni amandmani koje ćemo razmotrit do konačnog prijedloga. Hvala.
Kolega Maras, točno ste ukazali na problem, koji je, a to je ugovor iz 2009. g. prijenos upravljački prava, jer to je očito loša i neinteligentna odluka, za koju nigdje nije pisalo da je to obavezno da se to napravi, ali nakon takve odluke ne možeš ići doma, plačući i reći nisam to htio, nisam to znao, nisam se htio obavezati na taj način. Očito da ono što je potpisano je to što je tu i da se tu ne može mijenjati to je trebalo ispoštovati i ugovori su takvi, kada ih potpišeš, onda ih moraš poštovati, čak i onda kada su na štetu osobno, a ovdje su očito bili na štetu RH. Sada ova izmjena zakona, čini mi se da ide samo za time, da se napravi kontrola štete, al mislim da to nije primarni cilj, nego očito da je nekakva divna zavjesa nečega što se valja sada, jer nema potrebe da se ovaj zakon donosi po hitnom postupku.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Prije svega želim u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina izraziti žaljenje što se dogodila ovakva tragedija i u našoj zemlji, Republici Hrvatskoj ali i u susjednim zemljama Republici Bosni i Hercegovini i Republici Srbiji i izraziti sućut obiteljima onih koji su na žalost u ovoj tragediji nastradali. Ova zajednička tragedija zemalja u regiji svojevrsna je opomena koliko smo u stvari bliski i koliko smo jedni na druge naslonjeni i isto tako je to opomena da će traženje rješenja da se ovakva tragedija više nikada ne ponovi tražiti zajednički angažman svih zemalja u regiji. U poplavljenim područjima u našoj zemlji, naročito u Gunji i Drenovcima brojni su pripadnici Bošnjačke nacionalne manjine koji ima kao i svim građanima koji su poplavljeni upućujemo svoju podršku ali i podsjećamo kako u najtežim trenutcima svi postajemo svjesni koliko smo kao ljudi bliski i da nekakve sitne razlike među nama nisu vrijedne da nam budu uzrokom bilo kakvih sukoba. Pred svima nama, a naročito pred Vladom Republike Hrvatske, a i Vladama Republike Bosne i Hercegovine i Republike Srbije je ozbiljan posao oko poteza koje će trebati povući kako se ovakva tragedija ne bi ponovila i kako bi se što prije nastala šteta sanirala. Na kraju želim izraziti svoje žaljenje što su neke diskusije već skrenule u dnevno političke obračune. Tome danas nije mjesto u Saboru RH, ja vas pozivam da to ne činimo. A predlažem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora da na kraju kada svi klubovi budu odradili svoje referate da pozovete minutu šutnje obzirom na žrtve u sve tri zemlje, kojima bismo odali počast žrtvama i u Srbiji i u Bosni i u našoj zemlji. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnik je ovdje više puta spominjao riječ harač, harač je na ovim prostorima provodila strana okupaciona sila. Posebni porez je uvela hrvatska Vlada i ovaj legitimni, legalni Sabor. To je solidarni porez kako reče gospodin Hebrang. Plaćaju ga građani Hrvatske i svi vi koji ovaj porez nazivate haračem stvarate sliku u javnosti da hrvatsku Vladu doživljavate kao tuđinsku, a hrvatsku državu, državu koja nije vaša. Tako da imamo izbor, imamo izbor, možemo ga zvati solidarni porez ili harač, birajte. …
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što u sabornici … postoje svi tehnički uvjeti za korištenje prijenosnog računala. A isto tako u niz prostora je omogućeno zastupnicima korištenje računala. Vlada ne prihvaća. Iz razloga što je video nadzor i sustav zaštite štićenog objekta izrađen po najvišim sigurnosnim i stručnim standardima a na takav način bi se ušlo u privatnost djelatnika i korisnika restorana. Vlada ne prihvaća, iz razloga što s obzirom na sredstva koja su uložena i u, za Ustavni sud u prethodnim godinama i koja su predviđena u ovom Proračunu će biti dostatna za stručno usavršavanje zaposlenika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegica je kazala da smo zaustavili razvoj, da nemamo strategiju razvitka, pa ja ću samo kratko se osvrnuti na Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva gdje u 2006. godini predviđa se daljnje povećanje subvencija kroz model kapitalnih ulaganja i to investicijska potpora kapitalna ulaganja povećanje za 13%, podizanje višegodišnjih nasada povećanje 10%, razvoj gospodarske proizvodnje povećanje za 25%, razvoj svinjogojske proizvodnje, poticanje sufinanciranja i izgradnje ribarskih brodova za 2006. godinu 34,8 milijuna kuna u usporedbi za 2005. gdje su 2 milijuna kuna. Ruralni razvitak u našoj poljoprivrednoj politici povećanje za 50%, razvoj vodnog gospodarskog sustava povećanje za 25%, zaštita od štetnog djelovanja voda 6 milijuna kuna što je 100% u odnosu na povećanje 2005. godine. Hvala.