EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bačić, dakle slažem se, LNG terminal ili UPP, tako je, on spada po meni u projekte od strateške važnosti za RH i trebalo bi poraditi na tome da se on doista izgradi. Dakle, osim diversifikacije, osim jačanja tu postoje veliki potencijali za jačanje našeg brodogradilišta u tom području, dakle kriva tehnika jer za možda 10 godina ćemo imati bankering i plavi Mediteran bi mogao biti taj po kojem će brodovi ploviti isključivo sa čistim gorivima. Međutim da se vratim malo na studiju koju ste spominjali. Trebamo biti jako pažljivi kad govorimo o tome da su neki utjecaji zanemarivi ili ne. I neko može to napisati kao autor studije, ovako ili onako doprinos. Međutim ja osobno spadam u one koji su kritični prema onom djelu studije koji zanemaruju utjecaj klora. Nema razloga da se koristi klor kao biocid, to je najjednostavnija i najjeftinija tehnologija isparavanja toga ukapljenog plina, mi imamo u svakom slučaju razloga zašto uzeti drugo, makar skuplje nešto rješenje jer čisti Jadran, čisto more kao što sigurno se slažete je neprocjenjiva vrijednost. Kad se to jednom uništi a imamo primjere iz nekih dijelova svijeta gdje se uz lošu prethodnu procjenu štete ove ili one, napravi katastrofa tako da kad meni se jave tehničari i kažu ali mi ništa ne dodajemo, mi radimo samo elektrolizu, ali to je in situ proizvodnja klora i svi oni procesi koji idu za tim, moramo biti pažljivi. I onda će nestati histerije u javnom prostoru.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Meni je drago što me kolega Stazić ovako cijelim izlaganjem gledao, da li milno ili ne ali čini mi se onako da je i ispravila bih njegov netočan navod. Kaže da je svojim izlaganjem i podacima obmanjujemo narod što nije točno. Ja sam iznjela opće poznate činjenice da povećanje trošarine u razvijenim zemljama smanjuje potrošnju cigareta za 4%, u manje razvijenim za 8% i zaista mislim da ne treba mi nitko govoriti što ja imam svoju namjeru. Ja sam zaista govorila ovaj iskreno o štetnim učincima duhana i da je jedna o, povećanje trošarina jedna od mjera kako da se potrošnja smanji.
Gospodine Maras, vi ste u svom izlaganju govorili prvenstveno o kamata, ali ja bih s vama htio podijeliti jedno iskustvo da nisu samo kamate problem u bankarskom poslovanju. Naime obratili su mi se tijekom ovog vikenda dvoje naših građana sa svojim poslovnim poteškoćama. Neću govoriti o banci da ne radim reklamu, ali radi se o banci kojoj je podružnica u Hrvatskoj, stranoj banci podružnica u Hrvatskoj jača nego centrala u inozemstvu. O toj banci se radi. Ne da su mijenjali kamate, nego mijenjaju uvjete revolving kredita koji je u tijeku. Idu forsirati naplatu hipoteke na 85 tisuća eura obrtniku za dospjelih 50 tisuća kuna, jer je u poslovnim poteškoćama, jer je kolaps na tržištu. To su živi primjeri. Kad sam pitao moje prijatelje koji se bave financijama što se događa u toj banci, oni mi kažu otvoreno, kaže čuj tamo ti je novo rukovodstvo koje se boji i vlastite sjene. Čekajte, gospodo, što nama fali? Da li su u pitanju kamate ili nama treba jedna jaka hrvatska poslovna banka koju nemamo, ja se bojim da je proces koji je na djelu matematičkim rječnikom možemo izraziti ovako, rad se usitnjava, fragmentira i osiromašuje, a kapital se sustavno množi. Hvala lijepa.
Hvala predsjedniče, poštovani tajniče. Mene zanima da li ovim zakonom ili možda vezanim zakonima se mogu rješavati problemi koji nastaju baš u gradovima i općinama kad su problemi sa granicama i adresama između dva naselja, dva kvarta. Naime, mi imamo probleme unutar same Svete Nedjelje, ali vam je problem tu isto tako od 2008., 2009. kad su se išli usklađivati podaci policije DGU-a, katastra i gruntovne s time da katastar i gruntovna se i dalje usklađuju, kako se to onda rješava. Da li to može grad svojom odlukom ili općina rješavati? Da li se sprovodi lokalni referendum da se gleda lijevo i desno od granice pa kako se ljudi izraze i koja je procedura? Znači jedno je, znači ovo unutar gradova i općina, a druga je što kad ljudi preko noći da tako kažem upadnu u drugu županiju. Znači iz Zagrebačke županije u Grad Zagreb. To vam je primjer na Pavučnjaku gdje vam se to dogodilo gdje su ljudi samo počeli dobivati uplatnice koja je procedura.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, u pandemiji korona virusa već smo nekoliko puta pričali u ovoj sabornici o tome, ali kažu da je ponavljanje majka znanja, a ja ću danas iznijeti malo konkretnije podatke. Tako u pandemiji korona virusa je privremeno zaustavljena mjera 6.1. stjecanje prvog radnog iskustva ili pripravništva, a koja predstavlja jednu od mjera aktivne politike zapošljavanja za sve struke kojima je to obveza da bi se kasnije moglo pristupiti stručnom ispitu, dobiti licencu, a dakle jedna od takvih struka je kao što pretpostavljam da znate, i dakle naša najdeficitarnija struka današnjice, a to je zdravstvena struka. Provedba mjere ponovno je započela u rujnu, dakle tek u rujnu je započela provedba mjere za 2020.g., no u javnim zdravstvenim ustanovama još nema natječaja, a tek je nekolicina natječaja objavljena u privatnom sektoru. Zadnji natječaji u javnim ustanovama raspisani su tek u listopadu prošle godine. Dakle, u ovoj godini još uopće nije bilo natječaja za ono što je predviđeno planom za 2020.g. Međutim, nije samo to apsurd, još veći apsurd predstavljaju donesene kvote za pripravništvo i odobrena mjesta za tzv. pripravnička mjesta. Primjerice, broj kvota je slijedeći na razini cijele Hrvatske. Pazite, 99 pripravnika za bolnice dakle niti 100 pripravnika za bolnice u našoj zemlji, u čiji broj ulaze sve zdravstvene struke kao i viša te srednja stručna sprema. Svega je odobreno 50 pripravnika za domove zdravlja i 21 pripravnik za zavode za javno zdravstvo. Sveukupno govorimo o 33 pripravnička mjesta za najveće zdravstvene ustanove. Primjerice u našoj najvećoj zdravstvenoj ustanovi u zemlji u KBC-u Zagreb odobreno je 5 mjesta. Ovdje ne govorim o onome što je dakle realizirano, tek što je planirano i što još nije dakle niti dan natječaj. Dakle, svega 5 odobrenih mjesta za KBC Zagreb. KBC Rijeka također 5 mjesta. KBC Split 5 pripravničkih mjesta. KBC Vinogradska odnosno Sestre Milosrdnice svega 5 mjesta i naša CO
Poštovani gospodine predsjedniče, zamolio bih kandidate da zauzmu mjesta, nije red da zakonodavna vlast čeka izvršnu vlast još dok su kandidati, šta će tek biti ako zaista postanu izvršna vlast. Ja pozdravljam kandidatkinje i kandidate, kolegice i kolege. Meni ako mi je išta jasno, onda mi je jasno da mandatara kojeg tu sada nema također, da mu nije bilo lako, da mu sigurno nije bilo lako da sastavi ovaj prijedlog da je trebao kao akrobata na žici ekvilibrirati ne bi li uspio zadovoljiti programske apetite svojih budućih partnera, a ti apetiti programski najbolje bi se mogli opisati jednim predmetom kojega možete naći u svakom salonu namještaja, zove se fotelja. Dakle kad je uspio nekako zadovoljiti te velike programske apetite partnera, kad se velikim umijećem akrobatskim i ja moram priznati zaista se radi o vještom čovjeku, kada je uspio sastaviti ovaj prijedlog, nešto drugo me ipak začudilo. Naime, kad se radi o onom dijelu kadrova na koje je on mogao utjecati više nego što je mogao utjecati na onaj dio koji pripada koalicionim partnerima. Ustvari prije bih spomenuo, evo turizam, ja kolegu gospodina Bajsa, ne radi se o njemu, radi se o problemu turizma. Vidite kada se spomene turizam, ne znam zašto ali nama u Dalmaciji padne prvo na pamet more. I čini mi se kad bi prosječnog građanina Hrvatske pitali da na prvu kao na nekom psihološkom testu odgovori na asocijaciju na pojam turizma da bi spomenuo more, otoke, brod, Jadran itd. Evo ispada da dobijamo ministra, kažem svaka čast prijedlogu, gospodina ne poznam i ne znam kakve su njegove sposobnosti, iz onog dijela Hrvatske u kojem turizam nije toliko razvijen kao u ovim ostalim dijelovima. Pošto je mandatar pokazao da je dobre ruke što bi se reklo kod nas u Splitu, pa ja mislim da po toj narodnoj "nije beg cicija" da smo mogli uvesti jedan novum uopće u političkom životu i recimo uvesti dva ministarstva turizma. Jedan za ovaj priobalni dio, a jedan za ovaj unutarnji dio. Naime bilo je već nekakvih diskusija i raspra
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo kolege su već dijelom i ispravile, ali budući da je kolega Maras nekoliko puta rekao pa ću i ja. Naime, citiram "Izvješće u potpunosti demantira Vladu u njezinom nastojanju da racionalizira potrošnju" ,jednako kao što je isto tako rekao da kad je govorio i iznosio primjere ministarstava rekao je citiram "ovo dokazuje koliko volje ima Vlada u borbi protiv korupcije" Jednako kao što je rekao i profesor Hebrang, dapače kolega Maras, vi samo se služite zamjenom teza, pa kako vam kada odgovara. Ovo Izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2008. godinu upravo pokazuje da Vlada ima volje i da radi na borbi protiv korupcije. Još nešto kolega rekli ste da će u ovu sabornicu jako brzo doći, citiram: "vrlo brzo rebalans državnoga proračuna". Pa bih vas ja sada svakako ispravila i upozorila da je ovo izrečeno od strane neovlaštenog predlagatelja.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Posljednjih dana svi pričaju o „Oluji“, baš svi, bez obzira koliko o tome doista znaju, jesu li proživjeli te ratne strahote ili su ih tek promatrali, bez obzira iz kojeg su i kuta ili iz koje su pripadnosti doživjeli. Svake godine u ove dane dijete progovori u meni. Sjećanje jedne djevojčice iz kolege. Tog 4. augusta 1995., imala sam tačno osam godina, najednom i nebo je promijenilo boju, sparina je otežavala disanje nije slutilo na dobro. S ruksakom kupljenim za 2. razred osnovne škole bila sam spremna za put, put koji nije imao ime, put koji je vodio tko zna gdje od Knina do Petrovačke ceste preko Banja Luke, a odatle bez stajanja prema Srbiji. Kolona je bila duga, zvuk traktora i plač okruživali su nas, posljednje komadiće kruha ispod peke podijelila sam s rodbinom moja ga je baka pekla, a taj miris me je pratio. Na granici Srbije htjeli su nas poslati u Niš, molili smo ih da nas puste u Beograd tamo smo imali daljnju rodbinu. Ne znam, možda su dječje suze presudile, pustili su nas do Novog Beograda. Tada sam odrasla, za tu jednu noć. Želja za rodnim krajem, tako 4 godine i onda smo napokon došli natrag u Knin, u ljeto '99.-te godine, opet na svoj kamen, kraj svoje rijeke, među svoje ljude. Znala sam da su i moji vršnjaci Hrvati s druge strane prošli patnju, strah i morali ići putem gdje nije bio njihov dom, ali sam isto tako znala da će ta ista djece s jedne i s druge strane jednom sjesti za taj isti stol i ne dozvoliti da se više niti jednom djetetu ukrade pravo na djetinjstvo, pravo na sreću. Mali čovjek uvijek bude taj koji pati, taj kojeg se ne pita ništa. Gledajući svojeg oca i svoju majku, njihove žuljevite i hrapave ruke koje su danonoćno radile u polju kako bi svoju djecu izveli na pravi put. Znala sam da je puno važnije bit čovjek nego samo Hrvat ili samo Srbin i ustrajati na trnovitom putu koji je pred svakim od nas. Djevojčica prošlost nije zaboravila, učila je iz nje, ali
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Odmah na početku da kažem da će klub <PARTY>-a podržati donošenje odluke o proglašenju nacionalnog dana borbe protiv raka dojke. 7. listopad datum koji je predložen da se proglasi nacionalnim danom borbe protiv raka dojke je logičan izbor jer je listopad mjesec koji se već više od 50 godina u cijelom svijetu obilježava kao mjesec borbe protiv raka dojke, a 7. listopada 2006. godine provedena je akcija "5 do 12" u kojoj je preko tisuću žena u gardu Zagrebu i u još 33 grada podržalo inicijativu za proglašenjem nacionalnog dana za borbu protiv raka dojke. Tako u odabranom datumu imamo objedinjenu i nacionalnu i međunarodnu simboliku, ali evo sad smo imali prilike čuti od kolegice Doroteje da je i ovaj datum sigurno jedan od datuma o kojem bi se moglo razmisliti, možda čak ima i bolju simboliku od ovog što je predložen od strane Vlade tako da eto imamo zapravo dvije kombinacije na izboru. U ime kluba <PARTY>-a željela bih naglasiti nekoliko činjenica. Rak dojke je najčešće maligno oboljenje kod žena. Svake godine u Hrvatskoj od raka dojke oboli oko dvije tisuće žena, a umre ih oko 850. Procjenjuje se da u Hrvatskoj s rakom dojke živi oko 10 tisuća žena, a godišnje kod tisuću žena bolest na žalost počne metastazirati, tj. širiti se u dalje na tkiva i organe. Prema podacima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo u Hrvatskoj tijekom 2001. godine zabilježeno je više od 2 tisuće 600 novih slučajeva raka dojke. Približno 50% bolesnica … metastatsku bolest koja je u pravilu neizlječivo stanje. Rak dojke u početkom stadiju razvoja a simptomatska bolest i obično se otkrije slučajno pri rutinskom pregledu. Ranim otkrivanjem raka dojke prognoza bolesti značajno se poboljšava stoga se preporučuje svim ženama starijim od 50 godina da redovito jednom godišnje učine mamografski pregled dojke kako bi se pravovremeno uočile moguće promjene u tkivu dojke. Ono što nas treba brinuti je da kada su u pitanju oboljenj
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, i na tragu je i ovoga pitanja što je bilo, zapravo postavlja se pitanje upravljanja samom imovinom Fonda, znači ovisnost o praktično jednoj dionici koja je na razini 98%, praktično upravljanje cijelim Fondom radi strana tvrtka, znači radi Deutsche Telekom, oni određuju koja će biti vrijednost i onda se postavlja pitanje da li je opravdano da upravitelj za svoje troškove ima tolike, toliku naknadu, ako na kraju vidimo evo iz ovog prethodnog pitanja da pada dobit što ovisi o cijeni dionica, a zapravo postavlja se pitanje i samoga smisla Fonda koji se zasniva na tol'koj izloženosti jednoj jedinoj dionici. Znači umjesto da možda gledamo napore i države, i možda kretanje na tržištu, da imamo u Fondu i dionice koje imaju veću vrijednost, zašto ne bi Fond bio malo da kajemo širi u obuhvatu kvalitetnih dionica nego da ovisi samo o HT-u. Hvala lijepo.
Hvala predsjedniče. U ime Kluba socijaldemokrata ne tražim stanku da bi se mi dodatno konzultirali po pitanju kako ćemo glasati jer smo već prije najavili da nećemo podržati imenovanje g. Šveba na čelo HRT-a već da na neki način apeliramo vas kao predsjednika i vladajuću većinu da još jednom razmotri što danas radimo, nastavljamo politiku kontinuiteta, politiku koji je vodio g. Kazimir Bačić jer postoje ozbiljne indicije da je ovaj proces duboko moralno kompromitiran, a HRT servis kojeg financiraju hrvatski građani i on ne smije i ne može postati produžena ruka vladajuće političke nomenklature. On mora biti javni servis svih građana i HRT je puno više od javne televizije. Krajnje je nedopustivo da se na ovakav način, u najmanju ruku, traljav i nekompetentan, odlučuje o njegovoj sudbini. Stoga vas molimo da razmotrite ovo danas i da možda danas skinete ovu točku s dnevnog reda, raspišete novi natječaj, bez partijskog navijanja, bez podobnih kandidata, bez unaprijed znanih rezultata kako će taj natječaj završiti jer ipak je HRT puno više od javnog servisa, ona puno znači našim građanima i ne možemo dozvoliti da se na ovakav način odlučuje o njenoj sudbini. O možebitnom sukobu interesa i svemu onome što su ovdje čuli neću govoriti, ali ukoliko se i to dokaže možda će ovaj kompletan proces biti u konačnici i protuzakonit. Da ne spominjem da su možda i neki drugi zakoni prekršeni prilikom raspisivanja samog javnog natječaja. Naravno to će ići tada na dušu nadzornog odbora. Ja vas još jednom molim da razmotrite ovo, povučete ovu točku s dnevnog reda i raspištete novi natječaj. Hvala.
Prelazimo na izjašnjavanje o prijedlozima zakona koje smo imali na dnevnom redu do danas od srijede na ovamo na ovoj plenarnoj sjednici. Prvi je na redu prijedlog Zakona o medicinski pomognutoj oplodnji, prvo čitanje, P.Z.E. br. 71. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak koji je podijeljen u dvije točke: 1. Prihvaća se prijedlog Zakona o medicinski pomognutoj oplodnji 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputiti će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se dizanjem ruku izjasnimo tko je za ovaj predloženi zaključak. Hvala. Tko je protiv? Suzdržan? Sad ćemo imati po prvi puta na displeju, dakle za, protiv, suzdržan, a ne više onako za, suzdržan, protiv. A ne, ne, još nije, da dobro. Sad nije, ali to bi mogli imati, ali nema veze. Radimo postupno koliko možemo. Dakle, utvrđujem da je većinom glasova, sa 84 glasa za, 24 protiv i 4 suzdržana donesen predloženi zaključak.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Kolegice Ingrid u potpunosti se slažem s vašom raspravom ali htjela sam istaknuti i jedan drugačiji primjer, primjer moje općine koja je tipično ženska općina od samog naziva nadalje. Evo spomenuti ću da je četvrti mandat na čelu općine žena. Da smo mi ustvari morali štiti mušku kvotu jer od načelnice, pročelnice, direktorice komunalnog poduzeća, direktorice turističke zajednice, ravnateljice škole, vrtića itd. dakle na svim tim pozicijama su žene. Neću reći da su naši muškarci shvatili našu žensku vrijednost, nego ću reći da smo se mi zato izborile i danas mogu reći da uspješno surađujemo upravo iz toga razloga što smo postali partneri. I ja želim da u svim sredinama definitivno prevlada takav stav, takva ravnopravnost i stoga uvijek pozivam žene, djevojke da se uključe u sve sfere rekla bih društvenog rada, aktivnosti pa i politike upravo kako bismo izjednačili tu kvotu. I ponavljam, želim svima takvu ravnopravnost kao što je u mojoj ženskoj općini. Hvala.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja mislim da je ovo povreda Poslovnika jer mi Aktualni sat pretvaramo u polemiku između predsjednika jedne ili dvije kluba sa predsjednikom Vlade a sva ova pitanja koja su ovdje postavljena, mogu biti postavljena u formi pitanja na Aktualnom satu. Na takav način smo uskraćeni svi mi ostali koji čekamo red za postavljanje pitanja na Aktualnom satu. Dakle, postoji sami ste rekli procedura po kojom se može podnijeti zahtjev za nekom točkom i onda će Vlada procijeniti je li treba ili ne treba na nju reagirati. Na ovakav način će predsjednik Vlade odgovoriti na deset pitanja koja mnogi od nas nisu ovdje postavili danas.
Hvala vam gospođo potpredsjednice. Pa ministre. Hoćete mi zaustaviti vrijeme? Hoće mi se zaustaviti vrijeme dok se smiri dvorana? Bez obzira red predsjedavajući mora osigurati. Dakle gospodine ministre prilično ste nam osorno rekli kako je to uobičajena manira očito vaše Vlade da je u ovom zakonu najmanje 10 odredaba kojima se povećavaju prava hrvatskih branitelja, a mi smo se eto uhvatili samo govoriti o registru. Ja registar osobno nisam spomenula. Govorila sam o nečem drugome i odgovorili ste mi na to. Govorila sam o tome da kada se zakonom daju pravo građanima da treba osigurati proračunska sredstva za ostvarivanje tih prava ako Vlada želi biti ozbiljna i ako zaista želi provesti zakon. Vi ste mi sada odgovorili da i prije ili nije prije bilo sredstava ali da ste vi sada jednu kategoriju uveli jer oni imaju veća prava od onih koji su do sada imali prava po zakonu. Da to prevedem. Do sada je zakonom bilo određene kategorije koje imaju pravo na stambeno zbrinjavanje i ako se sjećate bili su određeni vremenski periodi kada će to pravo ostvariti ovisno kako će biti osigurana sredstva u proračunu. Vi sada dakle ne na isti kolač nego na smanjeni kolač jer se na poziciji Ministarstva graditeljstva smanjili sredstva i to za ne znam 7, 8 milijuna kuna na toj poziciji, uvodite jednu novu kategoriju, dakle pošteno recite da zapravo smanjujete prava hrvatskih branitelja jer oni koji su do sada očekivali da će im biti riješeno njihovo stambeno pitanje će sada biti u daljnjoj poziciji jer ste proširili krug ovlaštenika a smanjili ste sredstva za ostvarivanje toga prava i to je prava istina, kao što ste smanjili i mogućnost prednosti kod zapošljavanja za hrvatske branitelje na sva rukovodeća radna mjesta. Hvala.
Idemo dalje. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu, drugo čitanje, PZ br. 511. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 87 glasova za i 44 glasa protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu, u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo u ime kluba Hrvatske seljačke stranke kao predlagatelja izmjena i dopuna dakako da se želim zahvaliti onima malobrojnima koji su shvatili važnost prevođenja, ali isto tako i onima koji nisu se osvrtali na naš Prijedlog zakona jer smatramo da se nisu osvrtali na Prijedlog zakona zbog toga što je naše obrazloženje koje smo dali jutros oko 10 sati da je apsolutno prihvaćeno i nije trpjelo neku posebnu raspravu. Zahvaljujemo se i na obećanju Vlade Republike Hrvatske, gospođi potpredsjednici Vlade koja obećava da će nas pozvati do drugog čitanja kako bismo usuglasili dakle taj još jedan jedini članak iz našeg Prijedloga zakona koji se odnosi na prevođenje. Nama je žao što nismo bili pozvani na usuglašavanje toga članka za pripremu Prijedloga izmjena i dopuna ovog Zakona već u prvom čitanju, jer mi smo formulaciju članka itekako raspravili sa pravnom strukom i kao takav članak zaista je mogao ući i u Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama u prvom čitanju. Mi znamo da je Nacrt prijedloga izmjena i dopuna radni Nacrt prijedloga izmjena i dopuna Vladinog prijedloga sadržavao jedan članak koji nije bio na tragu razumijevanja instituta prevođenja posvojenja s roditeljskim učinkom u posvojenju sa srodničkim učinkom. Primjerice taj Prijedlog zakona, taj prijedlog članka je predviđao mogućnost prevođenja i punoljetnom posvojeniku. Pa kako je moguće da punoljetni posvojenik pokrene postupak prevođenja, kad on sam ne može biti da tako kažem malo grubo, ali tako jest ovaj oblik posvojenja. Pa posvojit se može samo maloljetnik, to je prvi razlog. A drugi razlog, pa posvojenik uopće nije stranka u postupku. On sudjeluje u postupku, ali ne, nije stranka u postupku. Dakle kako se radi o prevođenju na način stavljanja izvan snage jednog pravomoćnog rješenja postupak izmjene toga rješenja na način utvrđen zakonom može pokrenuti samo stranka u postupku. To je posvojitelj. Nelogično je i potpuno neopravdano da se zakonom prisiljavaju obadva posvoj
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Upravo ovaj zadnji elemenat je bio misao za moju, zašto sam se javila za repliku. Ovdje su govorili medicinari i ljudi iz prosvjete. Mi silno uspijemo u prosvjeti nešto napraviti u obrazovanju. Obrazujemo ljude da dođu do određenih znanja u bilo kojem predmetu. Možda to nije ako ih učimo njemački jezik da čitaju Schillera i estetske osvrte Schillera. Ali ih do neke granice nešto naučimo. Očito da ih u ovom predmetu ne poučavamo i ne naučimo ih. Da ih naučimo znali bi barem toliko koliko je neki dovoljan u nekoj razini obrazovanja. No međutim htjela sam reći, to je jedan elemenat. Dakle, nedostaje nam toga. Nedostaje nam javnih akcija. Ali isto tako nam nedostaje onog nečega u što i organizirani kriminal, droga itd., vrlo perfidno ulaze. Što su mjere ograničavanja veće, to su lanci kriminalni kojima droga prolazi ne znam i našim područjem, perfidniji. Isto tako u tom kontekstu bi rekla dakle industrija proizvodnje, mi danas više nemamo možda naziv cigarete određene, ograničit ću se samo na cigarete na televizijskom ekranu, ali zato imamo pozdrav iz određenog grada. Neću ga sad tu nazvati zbog građanki i građana koji žive u tom gradu. Ali svi oni koji ne znaju, a mladi su ljudi u pitanju zašto nas taj grad pozdravlja? Zašto je tamo izložba knjiga? Dakle, nije akcija samo educirati i zabraniti. Akcija je i prema onima koji su našli vrlo perfidan način kako da se prezentiraju i budu atrakcija za one koje će zanimati i koji će na taj način doći do cigareta. Utoliko je to jedna konceptirana akcija i ja mislim da tu ne bi trebalo se osvrtati na proračun koji je ograničio sredstva za određene akcije ovakve vrste. Hvala lijepo.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pa Hrvatska poljoprivredna komora i njeno osnivanje koje je bilo prošle godine kad smo kroz dva čitanja pokušali doći do jedne optimalne organizacije hrvatskih seljaka, poljoprivrednika. Evo imamo ovaj puta promjenu, izmjenu koja ne ide prema onome što bih ja očekivao, a zbog čega je i osnovana ova institucija koja treba imati za cilj da udruženi proizvođači uz pomoć stručnjaka iz oblasti poljoprivrede ostvare maksimalno korištenje prirodnih resursa. Znači ove naše zemlje koja je bogom dana za poljoprivrednu proizvodnju, koja nam omogućava da postanemo, a to je osnovni ja vjerujem cilj svih neovisnih o uvozu osnovnih poljoprivrednih proizvoda. Zašto kažem uz pomoć poljoprivrednih stručnjaka? Zato što ti poljoprivredni stručnjaci nisu samo u Hrvatskoj savjetodavnoj službi koju sada pripajamo i sada pravimo od toga kako će sada poljoprivreda nam krenuti zato što smo Hrvatsku poljoprivrednu savjetodavnu službu ćemo pripojiti Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Jer da bi ta poljoprivreda krenula na bolje treba biti i veći utjecaj i Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo o kojem smo imali nedavno govora. Treba biti i veći utjecaj svih zavoda, fakulteta, poljoprivrednih agronomskih fakulteta, poljoprivrednih agronomskih instituta, veterinarskog itd., jer upravo ovo što je gospodin Marić govorio postoji Zavod za tlo koji je u sklopu Hrvatskog, sada, centra za poljoprivredu koji se nalazi u Osijeku i koji radi analize tla i preporuča poljoprivrednicima šta na određenom tlu da siju, odnosno kakvo višegodišnje nasade da stavljaju. Prema tome rješenje nije samo pripajanje ove jedne službe, a posebno jednoj instituciji koja je od lani, koja formalno još i nije ni ustrojena, osim predsjednika, tajnika, ja ne znam šta još imaju, nemaju ni na terenu određene podružnice i sada je njihov zadatak da se takovoj jednoj službi pripoji poljoprivredno savjetodavna s
Hvala lijepa. Ja se slažem sa vama. Zapravo je to bila vaša konstatacija. Ali ne samo to. Ja bih htjela i odgovoriti na jedno pitanje koje u međuvremenu postavljeno da li nam se više isplati odložiti to u Sloveniji ili kod nas graditi centar, pa je bilo rečeno da će se ako se kod nas izgradi centar uštediti 120 milijuna eura što je 900 milijuna kuna. 900 milijuna kuna toliko će se uštediti, a HEP-ova dobit je milijardu i pol kuna koja se ne koristi za investiciju da bi se smanjio uvoz električne energije. Dakle, HEP ima taj novac da jednostavno taj otpad preda u Sloveniju. Da li me razumijete? HEP masno naplaćuje električnu energiju kad uspijeva, kad uspijeva čak i generirati dobit od milijardu i pol kuna, a ne želi ju, nije sposoban, ne želi raditi, ne želi osposobiti Hrvatsku da ne uvozi 34% električne energije jer ne želi dostatnu termoelektranu.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas želim ukazati na manipulacije izbjegavanja odgovornosti ministra prometa Olega Butkovića u slučaju problema s kojim se mjesecima susreću hrvatski cestovni prijevoznici. Kao što sam u utorak naveo postavljajući zastupničko pitanje ministar Butković već 4 mjeseca odbija s predstavnicima Udruge hrvatskih cestovnih prijevoznika razgovarati o ograničavanju prometovanja prijevoznika preko graničnih prijelaza sa Republikom Slovenijom. Pitao sam tada ministra Butkovića zašto ne želi primiti predstavnike Udruge i razgovarati s njima o tome problemu koji je brojne prijevoznike bacio na koljena. On je pak umjesto da se suoči sa vlastitom odgovornošću prozvao mene i Udrugu za iznošenje laži navodeći pritom da je primio predstavnike Udruge prije 10-tak dana i to na sastanak na kojem se raspravljalo o prometovanju teretnih vozila u zimskim uvjetima i radu zimske službe. Dakle, tema sastanka opće nije bio gorući problem prelaska granice stoga postoji jasno kakav je Butkovićev odgovor tek običan pokušaj manipulacije s ciljem diskreditiranja svojih kritičara. Sad se očito nešto događa oko graničnih prijelaza na ovaj najnoviji ministrov pokušaj obmanjivanja javnosti i širenja neistine reagirala je i promptno i prozvana udruga Hrvatskih cestovnih prijevoznika. Poručili su kako odgovorom na moje zastupničko pitanje ministar Butković dovodi u pitanje vlastitu vjerodostojnost jer na izravno pitanje upućeno u jasnom kontekstu odgovara tvrdnjom kako jest održao sastanak doduše glede nekih potpuno drugačijih tema. Ponavljam zadnji sastanak je održan 1. srpnja 2020. godine, dakle prije puna 4 mjeseca. Kroz to razdoblje ministri su …/nerazumljivo/… udruzi upućivane pisane i usmene zamolbe. Na sve te zamolbe ministar Butković tvrde u udruzi nije se očitovao do današnjeg dana, ali je spremno pozvao na sastanak na drugu temu, onu o zimskim uvjetima prometovanja. Tema granica nije ni spomenuta. Primijetili su oni koji se bol
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodo i gospodine ministre sa suradnicima. Uvijek kada raspravljamo o ovakvim zakonima koji se tiču prije svega otočana, jer najveći dio privatne imovine na našim otocima pretpostavljam je u vlasništvu samim otočana. Često mi znaju reći da kad previše raspravljamo o sudbini otočana i na neki patetični način lijemo krokodilske suze zbog njihove sudbine, otočanima čini mi se često se diže kosa na glavi i kažu da je dosta te silne brige o njima samima i da bi zapravo država mogla sasvim konkretno iskazivati svoje skrbništvo i brigu o posebnim područjima zapravo koji su od posebnog interesa za Hrvatsku državu, a ne na način da se stalno zapravo rekao bih nadmećemo u obećanjima koje nisam siguran da ih želimo provesti u djelo. Već je kolega prije mene rekao da o Zakonu o otocima vrlo često spravljamo kada mijenjamo neki dio zakona, ali i kada želimo analizirati provedbu tog zakona, vrlo malo u Hrvatskom saboru o tome raspravljamo što je priznat ćete, vrlo neobično. Ove promjene zakona također me nekako neodoljivo podsjećaju na brigu države koja bi htjela jače i bolje skrbiti o svojim građanima nego će to učiniti oni sami. Neznam zbog čega, zbog čega tolika briga o tome kako će se odvijati promet nekretnina ako nemamo točno utvrđenog programa i ako još godinu dana imamo čekati da bi sve ono što Hrvatska kao država želi od tih otoka, zašto po hitnom postupku donosimo Zakon o pravu prvokupa, odnosno o svim ovim problemima o kojima smo govorili. Nisam sasvim siguran da je to briga o samim otočanima, jer kao što rekoše neki prije mene, također nisam posve siguran da je potrebno na taj način brinuti o prostorima na kojima uvjeravam vas, ljudska noga nije kročila zadnjih mjeseci možda jednom ili nikad. Mi se bojimo zapravo nepotrebno da će vlasništvo nad određenim dijelom našeg teritorija nepovratno otići negdje drugdje, a ja vas uvjeravam da bilo tko bude vlasnik da će to uvijek ostati u Hrvatskoj državi i da će to uvijek u konačnici biti
Zahvaljujem kolegici Sabini. Radi se o tome naravno da je prozrela i odnosno vidjela da je moja provokacija bila vezano za stav <PARTY>-a. Naime, pokušavam postići to što su uspjeli postići u Latviji i Litvi da imaju konsenzus u Saboru vezano za pitanje zdravlja. To je nešto što su u tim Baltičkim zemljama koje su iz postsovjetskog saveza, uspjeli su to napraviti u svojim redovima po pitanju zdravlja. Ja vjerujem da je pitanje zdravlja nešto što mi u Hrvatskoj možemo postići konsenzus. Tražim ga ja već dugi niz godina. Ja ga nudim samo sa svoj strane prema ministarstvu zdravlja i prema kolegama. Nažalost i ja kao zastupnik u Hrvatskom saboru, ja kao jedinka sam do sada dao 5x više zakonskih prijedloga prema ovom domu nego samo Ministarstvo zdravstva. Prema tome, molim vas počnite raditi i počnite predlagati zakone. Hvala.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 13. sjednici održanoj na današnji dan zahtjev Državnog odvjetništva Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 9. veljače 2017. godine upućen putem Državnog odvjetništva RH također aktom od 9. veljačke 2017. godine predsjedniku Hrvatskog sabora sa davanjem odobrenja za lišenje slobode, određivanje pritvora, istražnog zatvora i pokretanje kaznenog postupka protiv Tomislava Sauche zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 291. stavka 2. u svezi stavka 1. Kaznenog zakona i kazneno djelo krivotvorenja službene isprave ili poslovne isprave iz članka 279. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Tomislav Saucha zastupnik je 9. saziva Hrvatskog sabora, te na temelju članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te bez odluke Hrvatskog sabora ne može biti pritvoren, niti se može pokrenuti kazneni postupak. Nakon provedene rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora većinom glasova, 7 glasova za i sa 1 glasom protiv predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke: Daje se odobrenje za lišenje slobode, određivanje pritvora istražnog zatvora protiv Tomislava Sauche zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu DORH-a, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 9. veljače 2017. godine upućen putem DORH-a aktom od 9. veljače 2017.godine zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zloporabe položaja i ovlasti iz članka 291. stavka 2. u svezi stavka 1. Kaznenog zakona i kazneno djelo krivotvorenja službene isprave ili poslovne isprave iz članka 279. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Također nakon provedene rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora većinom glasova, 7 glasova za
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra. Čudi nas ovako slab interes za ovako rekao bih važnu temu klubova u Hrvatskom saboru, no to nas naravno neće omesti u tome da kažemo i svoja razmišljanja o zapravo uključivanju u pravni sustav okvira odluke Vijeća Europske unije koja znači u suštini pojednostavljenje razmjene informacija među tijelima koje je ovdje pobrojao zamjenik ministra i uspostavljanje nacionalnih točaka kontakta što mi se čini zapravo važnim iskorakom u smislu točno preciznom definiranju koje je to tijelo i u kojem roku mora reagirati i treba reagirati u smislu razmjene podataka. Ja mislim da je ovo izuzetno važna tema zato što posebice danas u današnjem svijetu u svijetu ugroze od terorizma kojeg imamo i u svom susjedstvu pa do širih globalnih izazova je itekako bitna brza razmjena podataka i pravovremeno razmjenjivanje svih podataka i sprečavanje kaznenih djela zapravo i pronalaženje osoba koje su počinile kaznena djela. Ali isto tako i pronalaženje imovine koja su proistekla iz počinjenja kaznenih djela. Stoga stavljam na raspolaganje zapravo ove dvije ustrojbene jedinice Ministarstva unutarnjih poslova, jedno za međunarodnu suradnju a drugo za gospodarski kriminalitet. Zapravo jasno locira u kojim će se uredima voditi glavna briga i koje će zapravo biti centralne točke gdje će se razmjenjivati podaci. Ajmo naći da, obzirom da institucije koje se brinu o nacionalnoj sigurnosti zapravo nisu predmet ovog zakona. Onda se postavlja pitanje koje je ovdje omogućeno, s jedne strane vjerojatno opravdano ali s druge strane treba razmisliti doista na koji način definirati vrlo jasno uskratu pojedinih podataka zbog razloga nacionalne sigurnosti. Dakle nisam siguran da onda to treba biti, da to trebaju biti ova tijela koja sudjeluju u ovom zakonu koja su ovdje pobrojana već onda to treba biti netko od tijela na državnoj razini koja se brine o nacionalnoj sigurnosti koje bi donijelo takvo jedno rješenje o uskrati podataka. Nažalost u
Zato imam glavu zdravu što sam pazio naravno čitavi rat. Znaš šta bi sad napravio Živko? ... Živko dok sam se ja borio za Hrvatsku državu ja mislim da je tebi netko pisao dole ono što treba govoriti. ... Ma nemojte pričati. Čuvam dostojanstvo ali šutim. Gospodine potpredsjedniče Sabora. Da krenemo naravno sa raspravom, da se kanimo gluposti. Gospodine ministre, dragi kolege zastupnici i zastupnice, prije zastupnice nego zastupnici. Evo danas je naravno na temu Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Naravno da je to bitna stvar za nas branitelje jer ovim prijedlogom se određena dosadašnja prava ograničavaju. Naravno da sam pročitao možda za razliku od gospodina mog kolege dole iz Splita ovaj konačni prijedlog zakona i naravno da imam svoje mišljenje o njemu što nisam siguran za druge naravno. I želim naravno prokomentirati kompletne članke i ono što je napravljeno u Ministarstvu branitelja, obitelji i međugeneracijske solidarnosti. Kad gledamo sve ove članke ima naravno apsolutno dobrih članaka pa ću početi na primjer od članka 1. koji je potpuno isti kao što je primijetio kolega Pančić kao iz njegovog vremena. Članak 2. koji je također jako dobar, koji rješava puno stvari, članak 3., članak 4. također isto, članak 11., članak 12. i to je dobro. To mi se sviđa zato što ja kao branitelj i dragovoljac Hrvatske vojske čitavo vrijeme zagovarao sam da je došlo vrijeme da se konačno o ovome nekako završi priča i da možemo na kraju imati nekakve stvari bitnije i važnije za ovu Republiku Hrvatsku. No, ima nekoliko članaka u kojima ću naravno pitati mišljenje Ministarstvo branitelja, o kojima ću naravno dati svoj sud i vidjet ćemo kako ćemo to sve skupa kasnije raspraviti. Članak 6. koji govori o pravu na najnižu mirovinu, do sada smo imali praksu i zakon je bio takav da je svaka osoba koja je bila kako je rekao ministar jedan dan mogla ostvariti pravo na najnižu mirovinu i to su lju
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege i Klub Hrvatske demokratske zajednice raspravljao je o ovom izvješću, izvješću u kojem je prikazan pregled i stanje zlouporabe opojnih droga i presjek stanja bolesti ovisnosti o drogama u Hrvatskoj za kako je rekao kolega Čehok davne 2002. i 2003. godinu. I taj pregled ukazuje na činjenicu da je ovisnost opojnim drogama sve alarmantniji problem hrvatskog društva. U izvješću je dan cjeloviti pregled rada svih onih koji su na bilo koji način uključeni u Program suzbijanja zlouporabe opojnih droga. Iako je u tim godinama provedeno niz kvalitetnih preventivnih aktivnosti i programa, Klub Hrvatske demokratske zajednice ukazuje na dodatnu potrebnu za obuhvatnijom preventivnom i medijskom kampanjom a u cilju informiranja i educiranja što šireg kruga javnosti a osobito mlađoj populaciji o štetnosti i utjecaju opojnih droga. Znamo da je nacionalnu strategiju suzbijanja zlouporabe opojnih droga donio Hrvatski državni sabor 1996. godine i da je ona osnova za djelovanje svih tijela državne uprave, regionalne samouprave kao i nevladinih organizacija. I znamo da je Republika Hrvatska aktivno uključena u regionalnu suradnju a posebice sa zemljama koje su na tzv. Balkanskoj ruti preko koje prolazi oko 80% heroina koji se potroši u Europi. No dopustite da ovoj vrlo osjetljivoj problematici iz prethodnih godina progovorimo i kroz prizmu tri slučaju koji su proteklih nekoliko tjedana obilježili djelom ovu situaciju u Republici Hrvatskoj. Prvi, prije tjedan dana u dnevnim novinama čitali smo članak "Uzbuna u Zagrebu, na ulicu došao crack, droga koja stvara jaku psihičku ovisnost u kratkom roku, jeftinija je od kokaina i stvara jaki osjećaj euforije". Drugi događaj. U pretprošli ponedjeljak na graničnom prijelazu Karasovići zaplijenjeno 705 kilograma marihuane. Cijele prošle godine 428 kilograma istog opijata. Vrijednosti oko 1,3 milijuna kuna na ilegalnom tržištu. Ako znamo da je marihuana u 2003. godini bila vodeć
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani zastupniče, kažete ruski rulet ne želite igrati, u stvarnom životu igra se i najopasnija varijanta u mecima, ali isto tako varijanta kojom se vi igrate, igrate se riječima i tako taj ruski rulet kojega vi igrate, a poziva se ponovo na Lancet kao što je maloprije kolegica rekla tamo stoje egzaktne brojke, pa kaže da je stupanj prijenosa u prvom mjesecu 88% spriječen prijenos koji opada do 5. mjeseca na iznos 47% prijenosa bolesti SARS-CoV-19 u slučaju kad je pacijent cijepljen. To je i dalje daleko više od necijepljenoga pacijenta koji prenosi u 90%-tnoj i većoj slučajnosti. To kad vi sve izvrćete kako vi želite to je ruski rulet kojega neko sluša i neko se primi za te vaše riječi i u konačnici dolazi do fatalnog ishoda i do smrti necijepljenih pacijenata u splitskoj bolnici. Vi ste od uzroka za to.
Kolega Mesić, ja vas razumijem da ovdje morate u Saboru ne slagati se sa mišljenjima Vlade, odnosno pozicije no ja bih vas opet upozorio i kada se govorili o tome da Vlada mora ili poništiti zaključak ili ga mora prihvatiti, naime ponovit ću ono što sam rekao kada sam govorio u ime kluba zastupnika, a ovdje vam piše u mišljenju koje je Vlada dostavila da je istim tim zaključkom Vlada koja je zadužila resorno ministarstvo, znači istim tim zaključkom gdje se omogućilo to Vlada je zadužila to isto resorno ministarstvo da pripreme i predložene izmjenu kao što sam rekao Zakona o zračnim lukama kako bi taj zaključak koji je donijela tada, a to je vaša Vlada donijela mogao biti, mogao se provesti u praksi. Nakon toga naravno da ta ista ministarstva koja su bila vaša ministarstva kada ste vi vodili ovu Vladu Republike Hrvatske nisu apsolutno ništa napravili po tom pitanju i stoga je nerealno očekivati da se taj zaključak bi morao poništavati iz razloga što vi tada kao Vlada koja ste sami donijeli jedan zaključak, polovični zaključak koji niste ispoštovali, odnosno ministarstva vaša nisu ispoštovali zaključak te Vlade jer nisu pripremili apsolutno nikakav prijedlog izmjene i dopune zakona odnosno niti prijedlog modela po kojem bi se radnicima Zračne luke Zagreb ponudilo stjecanje od 10% udjela. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 10. sjednici održanoj 2. studenog 2004. godine, razmotrio je Prijedlog Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske. Odbor je prijedlog Zakona razmotrio u svojstvu matičnog tijela sukladno odredi članka 81. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sjednici Odbora nazočili su i predstavnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata. Na izradi ovog Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji prema riječima predlagatelja, radna je skupina počela raditi početkom godine. U rad skupine bili su uključeni i predstavnici udruga proizašli ih Domovinskog rata. Osnovna intencija bila je predlaganje provedivog i realnog zakona koji neće biti skup želja, već stvarnih mogućnosti Hrvatske države. Za provedbu novog zakona iz državnog će proračuna Republike Hrvatske biti potrebno osigurati oko 3,65 milijardi kuna godišnje, odnosno 80 milijuna kuna više, nego za važeći zakon. Predloženim se zakonom u odnosu na važeći priznaju neka nova prava, uvođenje minimalne mirovine, starosna mirovina uvećana za dodatak ovisno o vremenu provedenom u Domovinskom ratu, a vraćaju se i neka prava propisana Zakonom iz 1996. godine. Detaljno su obrazložene između prijedloga Zakona i važećeg Zakona. U načelnoj je raspravi većina članova Odbora, te nazočnih predstavnika udruga pozdravila predložena rješenja uz konstataciju da je u proteklih nekoliko mjeseci dosta učinjeno na poboljšanju statusa hrvatskih branitelja kako kroz izmjene i dopune važećeg Zakona tako i kroz vraćanje digniteta hrvatskim braniteljima. Naglašena je potreba za donošenjem ovog Zakona konsenzusom svih političkih stranaka u Hrvatskom saboru. Iz rasprave o pojedinostima iz prijedloga zakona potrebno je izdvojiti sljedeće primjedbe, prijedloge i mišljenja. U de
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, gospođo ravnateljice sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici pred nama je dakle vladin, vladini Prijedlozi Strategije razvitka službene statistike RH od 2021. do 2030. kao dugoročni akt, također i Prijedlog Programa statističkih aktivnosti RH do '21. do 2027. godine koji će kao što je već kazano Klub zastupnika <PARTY>-a podržati, a o kojima smo kroz rasprave čuli razna mišljenja i stavove saborskih klubova te pojedinih kolegica i kolega zastupnika. Mislim da je još jednom potrebno podsjetiti kad je riječ o Strategiji razvitka službene statistike RH, da je riječ o razvojnom dokumentu koji polazi od zatečenog stanja, od potreba i zahtjeva korisnika te predviđene dinamike razvoja, koji definira prioritete i ciljeve razvoja hrvatskog statističkog sustava u nadolazećim godinama. Strategijom se također želi široj javnosti pružiti odgovori na pitanja o ulozi statističkog sustava i njegovu doprinosu razvoju društva i gospodarstva u cjelini. Ona se temelji na relevantnim propisima RH, ali i na propisima EU prije svega temeljnih statističkih načela koja su definirana Uredbom broj 223 iz 2009. Europskog parlamenta i vijeća kao i na međunarodnim ugovorima vezanim za poslove službene statistike. Strategijom se nastoje stvoriti preduvjeti za prihvaćanje najboljih međunarodnih iskustava u izgradnji učinkovitog, kvalitetnog i pouzdanog statističkog sustava. Također, ovim dokumentom se jasno definiraju strateški ciljevi koji će hrvatski statistički sustav provoditi do 2030. godine, prepoznaju se razvojne potrebe i potencijali sustava službene statistike kao i pokazatelji učinka i ciljane vrijednosti koje osiguravaju mjerljivost i vrednovanje u ostvarivanju zadanih ciljeva te povezuje financijske resurse sa zadanim ciljevima. U svezi s navedenim strategija definira temeljnu ulogu službene statistike koja se očituje u proizvodnji i diseminaciji statističkih podataka te kontinuiranom razvoju statistike u
Hvala lijepo. Netočno je kolega što ste rekli, citiram, ispada da nakon ovog rata imamo samo zločine i zločince a ne heroje. Da li imamo zločince reći će pravosuđe a ne vi, da li imamo heroje nemamo i nećemo ih imati ali imamo zato junake Domovinskog rata. Ti junaci su oni mali ljudi koji su se borili s puškom u prvom redu pa sve do predsjednika Tuđmana koji im je omogućio to organizacijom Hrvatske države, pa molim vas da iznesete točne i istinite činjenice u vašem govoru. Drugo je netočno da <PARTY> odbija dati orden herojima. Ne odbijamo nikakav orden dati, mi smo se konzultirali i to je istina a ne ono što ste vi rekli sa udrugama branitelja i one su odbile prijedlog vašeg zakona. Ja sam predsjednik jedne takve udruge i član još dvije i na sva tri mjesta odbijen je ovakav prijedlog zakona. Dakle, <PARTY> slijedi ono što žele branitelji a ne što vi hoćete svojim politikantstvom i ponosni smo na naše junake i na naše odličje koje nosimo a vi to ne možete razumjeti to mi je jasno.
Štovani predsjedniče, kolegice i kolege. Ja mislim po treći i četvrti put danas ispravljam jednu uporno ponavljanu tvrdnju. Kolega Stazić kaže da je ministar kao predsjednik nadzornog odbora smijenio financijskog direktora Srđana Kovača jer je odbio potpisati sporne isplate. I te isplate temeljem odluke bivše uprave ne potpisuje, ne supotpisuje financijski direktor. Dakle, nije točno da je smijenjen zato što je odbio potpisati jer nije ni mogao potpisati. I dakako, kolege su već ispravljale ovo kako je Državno odvjetništvo utvrdilo krivnju, nije. Sud će utvrditi krivnju ako je bude a ako ćemo govoriti o nekom utvrđenju Državnog odvjetništva pozdravljamo što je pokrenulo temeljem sumnji određene istražne radnje ali u tome ministra Vukelića nema. Dapače, ne da je utvrdilo odgovornost ministra Vukelića nego ovime mu je dalo za pravo da nije ovim istražnim radnjama ne bi trebao biti obuhvaćen. Hvala.