EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Evo zahvaljujem poštovanom zastupniku na replici. Pa do sada od 2014. godine isplaćeno je 714 milijuna eura, a objavljeno je natječaja za 4,68 milijardi. Pa samo to vam govori da se slabo iskorištavaju sredstva. Lako je raspisati natječaj, ali potrebno je svu onu proceduru odraditi poslije da bi ta sredstva što prije došla u ruke onih koji treba. I tu smo govorili, svi smo se složili da to sve jednostavno presporo ide. i svi smo se složili da treba zaposliti još ljudi samo da što više iskoristimo tih sredstava, da ne budemo na dnu ljestvice po iskorištenosti sredstava. Pa evo i vi ste čak, znači rebalansom je smanjeno ta pozicija za 2,5 milijarde. A sad ponovno idemo u državnom proračunu nekakvu projekciju, ne znam 13, 14 milijardi, pa ćemo ponovno krajem godine smanjivati. Ja sam govorila o tome da se ne može državni proračun bazirati samo na te 2, 3 stvari kao pokretača razvoja gospodarstva, potrebno je i niz drugih mjera, rasterećenje gospodarstvenika kako bi oni mogli u konačnici i povećati plaće radnicima i kako bi mogli ponovno investirati i otvarati nova radna mjesta. O tome govorimo. A daj bože da ovo sve što je raspisano da u slijedećoj godini i povučemo. Zahvaljujem poštovani zastupniče, pa istina je, ne da nam sela odumiru, nego je vrlo, vrlo veliki broj sela praktično nestao. A kad pogledamo unazad samo desetak godina gdje su sela ili mali gradovi, mjesta u Slavoniji gdje su ostali bez ključnih ustanova, institucija, pa tko će ostati tamo živjeti? Poljoprivreda uništena, nema strategije razvija poljoprivrede. Mladi svoju budućnost više ne vide nad tim prostorima. Mladi žele puno više za sebe nego prije, pa to vam samo govori taj podatak da danas van Hrvatske ne odlazi samo glava obitelji kao što je to nekad bila, a žene sa djecom su ostajale čuvat ognjišta. Danas naši mladi žele puno više za sebe, oni odvode ženu, djecu, cijele obitelji odlaze, oni ne žele biti razdvojeni više. I takve obitelji se nikad više neće vratiti u Hrvatsku. A pogotovo ako gledaj
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine zamjeniče ministra. Evo ministar je iscrpno govorio o svakom pojedinom sporazumu. Moja rasprava će biti više uopćena s time da ću se na ono što mi se učinilo zanimljivo osvrnuti kroz pojedine sporazume. Dakle, kada je riječ o ovakvim prijedlozima zakona ne treba previše razmišljati o tome treba li ih poduprijeti ili ne. Oni predstavljaju pravnu osnovu za korištenje bespovratnih … sredstava i time je stvar jasna. Isto tako neću previše govoriti o činjenici da u isto vrijeme raspravljamo odnosno govorimo o sporazumu koji se tiče 2012. i 2013. to mi se čini tehnički nespretno ali što je tu je. Premda za razliku od prijedloga, odnosno od programa iz 2011. koji je ista Vlada predlagala, ja koji moram biti iskren ne znam previše o tome, vidim veliki napredak u smislu sporazuma. Jedino mislim da bi i dalje potrebno bilo sporazume … više ažurirati. Da jednostavno, da nisu dovoljno ažurni. Evo to mogu i spomenuti recimo u Sporazumu sa Srbijom dakle u prekograničnoj suradnji na stranici 25 piše: "Odluka o izuzimanju od … kontrola za komponentu 2 trebala bi biti donesena prije datuma pristupanja". Pa parafraziram, u protivnom znači da niti jedan ugovor potpisan prije te odluke neće biti prihvatljiv. I zanima me, vjerojatno i sve što je sa time. Sam sadržaj programa, odnosno Sporazuma je vrlo, vrlo zahtjevan. Naime, mi osim zakona govorimo tu još o sporazumu, o programu, Okvirnom sporazumu, dakle, za onoga koji nije previše u doticaju sa europskim fondovima i sa ovom tematikom moram biti iskren da ovih 1500 stranica bez obzira na sličnosti odnosno na istu tematiku kojom se bave nije jednostavno za prožvakati i za govoriti o njima. Ali odmah je uočljiva relativna skromnost sredstava koja se dodjeljuje za projekte financirane iz ovoga programa. I usporedbi sa interesom, odnosno spremnosti prijavitelja na terenu da nominiraju projekte govorimo otprilike o milijun eura po godini vidimo tu velik ne srazmjer. Prema m
Hvala lijepo. Hvala na pohvalama. Ja radim samo svoj posao kao saborski zastupnik. Ali da se malo referiramo na papire, pa već kad smo o papirima govorili, ja ću pročitati jedan pasos. Kaže: više od polovine radnih mjesta i zanimanja biti će ukinuto ili će stupanj povećanja staža biti smanjen, te će se redefinirati institut sniženja dobne granice za stjecanje prava na starosnu mirovinu, ovisno o stažu osiguranja u efektivnom trajanju provedenom na radnom mjestu na kojem se staž osiguranja računa s povećanim trajanjem. Slijedom navedenih izmjena očekuje se dulji ostanak u svijetu rada i smanjenje priljeva budućih umirovljenja ovih kategorija osiguranika, ali i smanjenje iznosa doprinosa posljedično ukidanju ili smanjenju bonifikacije. To je 2017., državna tajnica ne čuje, 2017. nacionalni program reformi. Vi ste tu vrlo jasno rekli da smanjujete broj ljudi koji su na beneficiranom radnom stažu, da im smanjujete bonifikaciju, da im smanjujete njihova prava. To piše u vašem programu 2016., 2017. Ono što smo mi 2015. zapisali nije bila ova intencija. Naša intencija je bila da se smanji broj mjesta sa beneficiranim radnim stažem, ali onih mjesta koje u RH ne postoje. Vi ste s ovim vrlo jasno Europskoj komisiji odredili. Smanjiti ćete broj mjesta, ne samo da ćete smanjiti, nego i onima koji ostaju ćete još smanjiti bonifikaciju. To znači da onaj koji je bio 18/12, će biti onda 16/12 itd. Prema tome, nemojte onda lagati i optuživati da smo mi kao Vlada pokrenuli … MI smo pokrenuli izmjene, a vi ste… …
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pa evo ja sam zadnji izlagač od klubova zastupnika i moram reći da sam evo, odlučio sam promijeniti svoje izlaganje. Znatno ću ga skratiti jer vidim da se već rasprava odužila znatno dugo, naravno ne umanjujući pravo bilo kojem zastupniku želeći da svaki zastupnik kaže što ima za reći. Tako je bilo i dogovoreno na klubu svih zastupnika u ponedjeljak. Rekao sam već neću oduzimati puno vremena, jer mislim da je ovo prvi put da u konstituiranju Sabora, prilikom konstituiranja Sabora ima 12 klubova zastupnika, tako da je već, kažem prošlo je već evo više od 5 sati što smo mi pričali i što se razvlačila rasprava. Naravno da svi, želim da svi zastupnici sudjeluju u raspravi, ali želim da budemo koncentrirani, pa sam i već rekao da ću svoju raspravu i zbog toga i skratiti. Također, neću pričati ni o radu Vlade protekle 4 godine, mislim da ovo nije sada tema da bi pričali o radu Vlade u proteklom mandatu. Mislim da je bilo i dobrih i loših rezultata. Inače <PARTY> nije sudjelovao, ustvari nije ni bio parlamentarna stranka tako da i nije red da o tome ja sada pričam. Želimo da bude kritika u radu Vlade, naravno da te kritike budu konstruktivne kritike, da budu kako od građana tako od javnosti i naravno svih vas kolega zastupnika, kao što sam rekao da kritike budu konstruktivne. A kako sam ja prvi put ovdje vjerujem, ja mislim i polovica saborskih zastupnika, ja bih ipak zamolio da bude bez vrijeđanja i bez svađa, ustvari bez svega onoga što, mislim ukoliko postoje televizijski prijenosi saborskih sjednica zbog toga građani promjene program na neki drugi. Netko je rekao, ja mislim gospođa … predizborno vrijeme je prošlo. Apsolutno se slažem. Tako da bih evo bar u ovom izlaganju uputio apel i svim zastupnicima da je predizborno vrijeme prošlo međutim ostala je ogromna polarizacija u društvu, ogromna netolerancija o tome je isto netko već pričao u svome izlaganju, ogromna netolerancija, ogromna netrpeljiv
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, dame i gospodo. Sada govorimo o prijedlogu strategije biološke i krajobrazne raznolikosti te izvješću o stanju prirode i zaštiti prirode u RH najbolju ocjenu stanja zaštite prirode i zaštite ljudskog zdravlja ujedno rekla je jučer na televiziji jedna gospođa nakon što su je pitali je li otkriveno nelegalno odbačen azbest negdje na granici između Splita i Solina, ona je otprilike rekla živim pored šume i mislila sam da udišem svježi, čisti zrak, a tko zna što sam udisala. Gospođa je udisala čestice azbestne prašina. Tako i mi volimo govoriti o plavome nebu, plavome moru, manje plavim rijekama, zelenim šumama. Pa stvarno ne znam čemu nervoza. A što je u pozadini toga? Što to leti zrakom ili što to pliva vodama, to nitko ne zna. A što je najgore, to ni državne institucije posebno ne interesira. I kada se dogodi određeni incident u vidu azbesta ili zagađenja zraka … /Govornik je isključen./ … Ja mogu izaći i za govornicu, svejedno mi je. Znači, i kada se dogodi takav neki incident, što je prva reakcija državnih institucija? Pokušaj da se to zataška. I zbog toga na ovu strategiju prvenstveno gledam u sve dobro što je u njoj navedeno kao odrađivanje posla koji se morao napraviti bez stvarne volje da se učini i bitan iskorak u zaštiti okoliša, odnosno u ovome slučaju biološke i krajobrazne raznolikosti. Relativno dobro stanje u prirodi što ga još uvijek imamo rezultat je, treba priznati prvenstveno slabijeg gospodarskog razvoja države. I u strategiji u opisu stanja dobro su navedene opasnosti koje o čuvanju biološke i krajobrazne raznolikosti prijete. Tako kao uzroke gubitka biološke i krajobrazne raznolikosti navode se prekomjerno iskorištavanje prirodnih dobara, izgradnja infrastruktura, poljoprivrednih djelatnosti, onečišćenje okoliša, urbanizacija prostora i slično. Održiv razvoj pokazuje se za veliki dio gospodarstvenika svoju neodrživost. A da je ova strategija manje važan dokument za naj
Hvala lijepa predsjedniče. Uvaženi kolega potpredsjednik Bebić je govorio u ovom dijelu vezano uz onečišćenje od mineralnih gnojiva zaštitnih sredstava gdje da ako se slažemo da je u poljoprivredi određeni problem, no međutim, mislim da će se kolega složiti da postoje određene razlike. Mi imamo konvencionalnu poljoprivredu gdje se stvarno taj problem izraženiji, ali imamo i ekološku poljoprivredu gdje ga opće nema i imamo poljoprivredu o kojoj se malo govori, a to je tzv. integralna poljoprivreda gdje je korištenje umjetnih gnojiva i zaštitnih sredstava u onoj mjeri koje je dozvoljeno i koje je moguće da se u zemljištu razgradi na određeni način, da se apsorbira i da ne djeluje negativno na ovaj dio koji se odnosi na vode. Želim ovdje i reći da se sigurno moramo suočiti sa problemom što će značiti taj dio objektivnog opterećenja na one koji uvoze ili koji stavljaju u promet mineralna gnojiva i zaštitan sredstva, da li će oni taj ukupan teret prebaciti na naše poljoprivredne proizvođače. Ako se to dogodi u tom dijelu onda vas uvjeravam da ćemo zasigurno imati problema jer naši poljoprivredni proizvođači ovoga trenutka imaju velikih problema osigurati po pristupačnim cijenama repromaterijal. Ako će ovo biti još jedan povećani namet koji će biti samo prebačen od onih koji vrše promet mineralnih gnojiva i zaštitnih sredstava na onog krajnjeg potrošača, a to je poljoprivredni proizvođač, mislim da će s obzirom na vrijeme u kojem jesmo, s obzirom na to da moramo našu poljoprivredu pripremiti za prilagodbu prema Europskoj uniji puno otežati tu situaciju i mislim da o tome treba maksimalno voditi računa. Ono, ne mogu više. Hvala.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Netočan je navod kolege Linića, citiram: "Da je potpredsjednik Polančec prouzročio nove štete Hrvatskom fondu za privatizaciju i nove afere o privatizaciji". Nove štete i nove afere prouzročio je kolega Linić kad je bio na čelu Hrvatskog fonda za privatizaciju što nije izvršavao sve ono što je morao izvršiti o čemu je ovdje bilo govora, a kolike su te štete samo možemo pročitati iz sljedećih brojki. Milijun i 700 tisuća kuna troškova postupka, 3 milijuna i 700 tisuća kuna Državnom odvjetništvu, 2 milijuna 500 tisuća kuna odvjetničke usluge i sada kada Vlada na čelu sa premijerom Sanaderom i potpredsjednikom Polančecom pokušava ublažiti te štete i zaustaviti daljnje štete ovdje se raspravlja o njihovoj odgovornosti što mislim da je deplasirano i politikantski.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo dozvolite i meni da dam svoj doprinos u raspravi i ovim Izmjenama carinskog zakona i dakako kao i kolega Marić evo i kolegica koja je govorila u ime Kluba <PARTY>-a ja ću se zadržati isključivo na temi koja je na dnevnom redu i imali smo priliku i danas uvodno i jučer vidjeti kako to izgleda kada se značajno skreće od teme od koje se raspravlja, meni je uistinu bilo jako teško slušati jučer raspravu o državnom proračunu Republike. Naime, ovim zakonom, zakonskim prijedlogom kao i onim opsežnijim Izmjenama i dopunama Carinskog zakona iz svibnja prošle godine, dodatno se usklađuje carinski sustav Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom Europske unije u Poglavlju 29. carinska Unija. Carinski sustav Republike Hrvatske počiva na nekoliko osnovnih propisa kao što su Carinski zakon, Zakon o carinskoj tarifi i Zakon o carinskoj službi, od kojih je dakako najznačajniji Carinski zakon. On je kao što je to slučaj i u drugim zemljama svijeta i Europe, iznimno opsežan, složen i zahtjevan sustav koji ne podrazumijeva samo primjenu carinskih propisa nego i brojnih drugih koji isto tako imaju svoj utjecaj na funkcioniranje carinskog sustava. Dakle da bi se u potpunosti razumio i spoznao carinski sustav jedne zemlje, nužno je osim carinskih propisa te zemlje poznavati i veliki dio njenog opsežnog, zakonodavnog sustava. Dakako da carinski sustav osim kvalitetne pravne infrastrukture koja uređuje prava i obveze osoba koje sudjeluju u putničkom ili robnom prometu između carinskog područja Republike Hrvatske i stranih carinskih područja te propisuje pojedine carinske postupke ili bolje rečeno carinske procedure isto tako podrazumijeva kvalitetnu tehničku a poglavito educiranu kadrovsku infrastrukturu kako bi mogao u potpunosti ispuniti ulogu koja mu je namijenjena. Osobno sam mišljenja kako je mlada Hrvatska država u prethodnom razdoblju učinila jako puno na uspo
Hvala uvaženi potpredsjedniče, štovane dame i gospodo zastupnici. Pred vama je Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o eksplozivnim tvarima s konačnim prijedlogom zakona. Za početak postupka predlaganja izmjena i dopuna ovoga Zakona postojalo je nekoliko razloga. Ja ću reći samo one najvažnije. Naime, društvena pravobraniteljica za djecu u više navrata je ukazivala na problematiku stradavanja djece prilikom korištenja pirotehničkih sredstava, pa se predlažu izmjene i dopune zakona kojima se u pogledu mogućnosti provedbe pirotehničkih sredstava, odnosno njihove dostupnosti djeci želi pridonijeti većoj sigurnosti korištenja pirotehničkih sredstava. Tako se ovim prijedlogom zakona dodatno određuju pojmovi. Preciznije se definira kome može prodati eksplozivne tvari, propisuje se da pirotehnička sredstva određenih razreda drugi, treći, T1 i P1 mogu prodavati samo osobama starijim od 18 godina i to u razdoblju od 15. prosinca do 1. siječnja uređuje se područje zbrinjavanja preostalih eksplozivnih tvari nakon što pravna osoba ili obrtnik prestanu iz bilo kojih razloga obavljati djelatnost propisuje se način oduzimanja odobrenja za proizvodnju, odnosno promet eksplozivnih tvari ukoliko pravna osoba ili obrtnik više ne ispunjavaju propisane uvjete te se u cilju pridonošenja još veće sigurnosti korištenja pirotehničkih sredstava predlaže i zabrana prodaje pirotehničkih sredstava razreda prvoga u pokretnim trgovinama. Ostaje mogućnost prodaje pirotehničkih sredstava razreda prvoga u svim čvrstim objektima, prodavaonice, kiosci i mogućnost prodaje pirotehničkih sredstava razreda drugi, treći, T1 i P1 u prostorima koji su dobili odobrenje Ministarstva unutarnjih poslova i ispunili propisne uvjete. Smatramo da će donošenjem ovakvoga zakona se još više podići razina sigurnosti za djecu koja najčešće i stradavaju od korištenja pirotehnike na neodgovarajući način, da će se podići i opća sigurnost budući su jasnije definirani neki pojmovi i jasnije propisane obveze vlasnika tvrtki koje u
Netočno je da nisu povećani rashodi poslovanja. Ja ovdje imam pred sobom "Narodne novine" od 27. srpnja 2004. godine kada je donesen rebalans proračuna. Proračun, osnovni proračun, plan je bio 81 milijardu 258 milijuna kuna. Rebalansom je povećan za milijardu 945 milijuna kuna i novi plan, dakle po rebalansu je iznosio 83 milijardi 203 milijuna 886 tisuća kuna. Sada u ovom obračunu pod plan za 2004. godinu po preraspodijeli koju je učinila Vlada on iznosi 83 milijarde 452 milijuna 433 tisuće ili za 250 milijuna više nego što je to po rebalansu proračuna iz srpnja 2004. godine.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, štovani gospodine državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Na klupama imamo Prijedlog zakona o veterinarsko-medicinskim proizvodima, s Konačnim prijedlogom zakona. Hrvatski sabor je 1998. donio Zakon o veterinarskim lijekovima i veterinarsko-medicinskim proizvodima. Ovim zakonom iz '98. određuje se način ispitivanja odobravanja za stavljanje u promet, proizvodnja i izradba, promet, te nadzor, oglašavanje i upis u očevidnik Ministarstva poljoprivrede veterinarskih lijekova i ljekovitih dodataka radi zdravstvene zaštite životinja naročito u pogledu njihove kakvoće, djelotvornosti i neškodljivosti, a time i zaštite zdravlja ljudi od ostatka lijeka u namirnicama životinjskog podrijetla veterinarsko-medicinskih homeopatskih proizvoda, te nadzor nad ljekovitom hranom za životinje. Ovaj zakon iz '98. predstavlja zapreku za usklađivanje hrvatskog zakonodavstva s europskim i zato danas raspravljamo o novom prijedlogu zakona. Taj novi prijedlog zakona je usklađen sa Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenog 2001. kao i Uredbom Europske komisije od 3. lipnja 2003. Ovim se zakonom utvrđuje postupak ispitivanja i stavljanja u promet, proizvodnja, označavanje, promet, kontrola kvalitete, oglašavanje i nadzor veterinarsko-medicinskih proizvoda radi osiguranja njihove kvalitete, neškodljivosti i djelotvornosti kao proizvoda za zaštitu zdravlja životinja, a time i zaštitu zdravlja ljudi od rezidua veterinarsko-medicinskih proizvoda u hrani životinjskog podrijetla i u hrani za životinje. Treba naglasiti da se radi o jasnom i detaljnom zakonskom prijedlogu u kojem su jasno naznačena prava, ali i odgovornosti pojedinih subjekata kojih se to tiče. Vrlo velike ovlasti u sprovedbi ovog zakona ima sam resorni ministar, a što opet od njega traži donošenje većeg broja pravilnika za realizaciju ovog zakona kao i određen broj povjerenstava za sprovedbu istog. Ovim zakonom uređuju se pravila za osiguranje kvalitetnih i sigurn
Hvala lijepa. Evo kolega Koračević veli da javni dužnosnici trebaju sjediti u nadzornim odborima ali ne iz ove koalicije. Što aplicira da najsposobniji ljudi koji trebaju sjediti u nadzorni odbori su upravo iz njegove stranke. Pa eto u Varaždinskoj županiji oni sjede u svim nadzornim odborima bez ikakvih kriterija. I možemo samo reći ja ne sjedim ni u jednom nadzornom odboru, neka velik gospodin Koračević koliko on nadzornih odbora sjedi, a isto tako kada govori o tome ta Varaždinska županija pod njihovim vodstvom je zadužena danas blizu milijardu kuna. Naravno oni to prebacuju sada to sve skupa na Vladu, i ove sve skupa objede koje je iznio ovdje gospodin Koračević a koje dolaze iz njihove stranke dakle permanentno prijava državnim odvjetništvima svih načelnika, svih sposobnih ljudi iz naše županije rezultira upravo tome da eto koriste ovu govornicu da bi na sasvim drugačiji način prikazao stvarnost u Varaždinskoj županiji.
Poštovani kolega spomenuli ste Osječko-baranjsku županiju ja bih želio pohvaliti kako ravnomjerno potiče institucijske i izvan institucijske usluge. Naime, Osječko-baranjska županija je kroz institucijske usluge, kroz energetsku obnovu obnovila dva doma za starije i nemoćne. U Osijeku investicija u vrijednosti 12 miliona kuna i u Belom Manastiru investicija od 6 miliona kuna. Kao što je i zastupnik Šašlin rekao kroz izvan institucijske usluge tu imamo projekt Zaželi i nositelj Osječko-baranjska županija gdje se kroz taj projekt zaposlilo 16 žena u domu u Osijeku i 30 žena u domu u Belom Manastiru koje skrbe o starijim osobama u domu. Hvala.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora i zamjeniče ministra. Naime, prema mojim saznanjima nedavno se 19 država članica Europske unije izjasnilo protiv GMO-a. Pa slijedom toga i Hrvatska držim da ne bi trebala ovisiti baš o svim odlukama u Briselu jer Hrvatska zasigurno ima pravo zaštiti se u potpunosti od GMO-a jer za to naravno ima i uvjete. I na taj način biti spremna na trenutak kada će Europska komisija popustiti pritisku i to svakim danom sve više i koji je u zadnje vrijeme vrlo velik. Prema Direktivi 2001/18 Europske komisije, svaka država članica Europske unije ima pravo donijeti odluku o zabrani prometa GMO-a. I to pravo moramo iskoristiti što prije jer sada se odlučuje što će buduće generacije i naša djeca jesti i konzumirati. Nažalost GMO kukuruz kao što nam je poznato, već je tu negdje, proizvodi se i uzgaja u Španjolskoj. A uzgoj takvog kukuruza postoji i u Češkoj, Slovačkoj, Portugalu, Rumunjskoj pa i Poljskoj. Hrvatska treba stvoriti jasne mehanizme zabrane GMO-a i odaslati poruku da želi ostati država slobodna od GMO-a. Ne možemo odbaciti mogućnost, odnosno rekla bih činjenicu da konzumiranje GMO hrane ima niz zdravstvenih rizika kao što su to i uglavnom svi prethodnici rekli uključujući oštećenje organa, sterilnost, smrtnost dojenčadi, urođene mane, alergije, povećanje rizika od raka i niza drugih bolesti. Hrvatska ima jedinstvene prirodne vrijednosti i veliku mogućnost za razvoj ekološke proizvodnje hrane i može osigurati prirodnu prehranu budućim naraštajima. Naša zemlja koja kao rijetko koja u svijetu ima uvjete za proizvodnju zdrave hrane oslobođene od GMO-a. Upravo kraj iz kojeg dolazim, Slavonija i Baranja je neiscrpan resurs proizvodnje ekološki zdrave hrane koja može prehraniti ne samo Hrvatsku već i veliki i veći dio Europe. Zato apeliram da se zalažemo onoliko koliko možemo svi za razvoj eko poljoprivrede i njene prednosti u pogledu prehrane i zdravlja ljudi, zaštite okoliša a samim tim dobar rekla bih ekonomski razvoj temeljem proizvod
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo danas ću govoriti kao odgovorna osoba u jednoj jedinici lokalne samouprave i u funkciji investitora budući da aktivno kao i drugi gradonačelnici i načelnici sudjelujem u procesu gradnje te imam potrebu ukazati na dobre strane predloženih ovih izmjena ali i na neke probleme sa kojima se susrećemo u tijeku provedbe infrastrukturnih projekata koji su financirani sredstvima EU a izravno su vezani na zakonodavni okvir upravo iz područja građenja. Najprije bih se osvrnula na Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostorom uređenju. Cilj izmjena kojima se želi zaštiti javne interese i interese svih sudionika u procesu gradnje a naročito nastojanje da se gospodarstvenici dodatno rasterete administracije i parafiskalnih davanja na način da se strukovnim komorama izmijene javne ovlasti i nadležnost. Mi u <PARTY>-u kao i svako rasterečenje gospodarstva i gospodarstvenika pozdravljamo ali za razliku od dosadašnje obveze plaćanja članarina strukovnim komorama izvođač će moći imenovati za izvođenje građevinskih radova osobe kako je to i propisano u članku 9. predloženih izmjena što kao gradonačelnica također pozdravljam jer i sama na lokalnoj razini nastojim iznaći modele iz našeg djelokruga kako olakšati poslovanje poduzetnicima i privući buduće investitore na naše područje. Međutim, ono što mi se čini i nama u <PARTY>-u da bi u budućnosti za investitore mogao biti problem je s jedne strane propisana manja stručna sprema i godine iskustva za inženjere koji će voditi građenje a naravno tu je i pitanje police osiguranja od profesionalne odgovornosti. Investitor će morati provjeravati u takvim slučajevima police jer iako je obvezno sada ostaje jedino na poslodavcu na koji način će osigurati proces građenja dok se za ovlaštenog inženjera člana komore podrazumijeva da je osiguran po tom pitanju kako i dosadašnji članak 31. govori da komora preuzima osnovno osiguranje
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, gospodine pomoćniče ministra. Evo govoreći o ovome dokumentu koji je izazvao i povišene tonove u sabornici, ja bih prije svega želio pohvaliti nadležna tijela državne uprave, stručne službe kao i saborske odbore na jednoj razmjernoj otvorenosti prema prijedlozima koji su dolazili od strane udruga zainteresiranih da Hrvatska konačno dobije suvremeni Zakon o zaštiti životinja. Radi se o znatno cjelovitijem dokumentu od ranijih koji je usmjeren na probleme zaštite životinja i pri držanju i uzgoju, njihove zdravstvene zaštite i pri obavljaju zootehničkih zahvata, usmrćivanja, zaštite pri prijevozu u gospodarskom uzgoju ili pri uzgoju radi daljnje prodaje. Ovaj konačni prijedlog govori o zaštiti divljih životinja u zoološkim vrtovima, na izložbama i u svrhu zabave. On bolje nego ranije uređuje sve ozbiljniji problem zaštite napuštenih izgubljenih životinja dok je pozornost poklonio i zaštiti životinja za pokuse i druga znanstvena istraživanja. U raspravi o prijedlogu zakona otvarala su se temeljna pitanja, kakav zakon donijeti, koje standarde poštivati, kakav opseg zaštite ustanoviti, koliko sredstava naravno predvidjeti i kako ta sredstva osigurati. Kao i zadnji put u saborskoj raspravi kada smo imali prvo čitanje o Konačnom prijedlogu i ovog zakona može se i mora i kritički govoriti. Namjera da se ovaj zakon učini još efikasnijim kako bi pokrio što širi dijapazon primjene jedini je motiv 4 amandmana koje sam podnio. U svakom slučaju neupitna je potreba da se na suvremeniji način regulira područje od jedne osobite važnosti ne samo za nacionalnu ekonomiju nego i za jačanje kulture nenasilja i obzirnosti prema živim bićima koja pate, a nisu u stanju pomoć ni zatražiti. Jedna od dragocjenih novina u konačnom prijedlogu je uvrštavanje točke o zabrani uzgoja životinja u svrhu proizvodnje krzna. Premda ta dopuna omogućuje da predloženi zakon u većoj mjeri doživimo kao zakon koji zaista
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovini. Hitni je postupak, PZ br. 869 predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmana te se o njima ne glasuje jer oni postaju sastavni dio Konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o trgovini. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj Prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova 89 glasova za, 5 suzdržanih i 3 protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre, evo pohvaljujem svaku promjenu koja dolazi u bilo koje ministarstvo, pogotovo kad je vezano za visoku tehnologiju. Pričao sam sa nekoliko odvjetničkih društava koji nemaju prevelikih zamjerki oko <PARTY>P-a, apropo ovoga Speech to Text čak možete i najobičniji file koji je tipa u MP3 formatu bacit na … na hrvatski odmah će baciti taj tekst. Tu su drugi problemi tehnološke prirode koji su vezani za e-spis i za cijeli taj sustav, da li će se i taj dio malo ubrzat jer ljudi koji su formalno rečeno, zapisničari na sudu su se isto žalili da ponekad čak nit ne spremaju te spise zato što se boje da neće cijeli sustav da ne velim preminuti blago u gospodinu tada baš ono na samom suđenju, tako da evo nadam se da će se i taj dio ubrzati. Također me zanima evo i kratki komentar s obzirom na rang ljestvica je što se tiče sudstva unutar Hrvatske, tu smo negdje u sredini sa afričkim državama, pa me zanima … da će se i sa ovim tu ipak stvari popraviti.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Pa evo, u prijedlogu ovoga zakona svi kolege dosad što su se javili za riječ podržavaju donošenje ovog zakona odnosno ovoga sporazuma. Ja ću se samo malo osvrnuti na predmet sporazuma i na ono što piše u samome zakonu, prijedlogu zakona. Znači, planiranje i provedba preventivnih mjera od zaštite poplava, potresa, požara, radiološke opasnosti te industrijskih i drugih civilizacijskih katastrofa. Kad su u pitanju poplave, potresi i požari mislim da sve susjedne zemlje će to na vrijeme javiti i mediji će to prikazati. No, zasigurno ukoliko nemamo ovih sporazuma pitanje radiološke opasnosti i civilizacijske katastrofe … prikazuje da nema istoga zakona. Kroz ovaj zakon od 1. pa do 23. članka predviđene su sve mjere, pa tako u članku 10. utvrđivanje pravila o prelaženju državne granice prilikom pružanja pomoći, zaštite i spašavanja. Znači, prijelaz na samom graničnom prijelazu odnosno prijelaze i na drugim mjestima gdje nema graničnog prijelaza znači koji je to način. Znači da će sve ekipe ili pojedinci koji sudjeluju u akciji spašavanja i pomoći, da moraju imati označene odore, a isto tako da imaju i iskaznice te da ne mogu preko granice ni na graničnom prijelazu ni na ovim ostalim prijelazima. Znači ne mogu nositi vatreno oružje odnosno streljivo i eksplozivne naprave. Ono što je bitno za Republiku Hrvatsku kad je u pitanju sprječavanje požara, to je članak 12. gdje se govori o uporabi zrakoplova i plovila. Mi znamo da su naši zrakoplovi vlasništvo Republike Hrvatske, da njima upravlja Ministarstvo obrane, a da su piloti, časnici odnosno vojnici naših Oružanih snaga. Tako da ovim člankom je znači precizirano na koji način naše zrakoplovstvo može tu učestvovati, a jedan od pokazatelja dobrih ugovora sa Bosnom i Hercegovinom pokazao se već ove godine kad je se zaustavljao požar koji ide iz Bosne i Hercegovine i 10 km unutar same susjedne nam države. Tako isto člankom 16. precizirane su financije i troškovi pomoći
A za govornicu? Dobro, mlad sam. Naučit ću pravila ponašanja u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pa dok me evo nije bilo, imao sam neki sastanak dole. Međutim, čuo sam da se priča o nekakvom lex Bandiću, lex Bandić šerif itd. a čuli smo od kolege Mira Bulja lex šerif, pa čak lex faraon. Međutim, ovdje smo ipak imali priliku čuti raspravu od kolegice i kolega koji su bili ili jesu čelnici jedinice lokalne samouprave sada u ovom trenutku, a ja mogu kazati evo da sam ja bio tri mandata čelnik općine Nerežišća na otoku Braču, a vjerujem da sam u ovom trenutku jedini živi Hrvat koji ima sve moguće predstavničke mandate u ovom trenutku. Dakle, ja sam sad u ovom trenutku vijećnik u Općinskom vijeću općine Nerežišća, vijećnik u Skupštini Splitsko-dalmatinske županije, saborski zastupnik. Sve sam to stavio u mirovanje jer obnašam dužnost ministra uprave a to je naravno nespojivo. Po toj nekakvoj sada imam tri predstavnička mandata u ovom trenutku, to vam se da zaključiti da ja zaista sam ovdje u izradi ovog zakona se vukao u korist predstavničkog tijela, a ne u korist čelnika. Međutim, nisam se ja vukao ni u korist predstavničkog tijela, ni u korist čelnika već isključivo u korist naših sugrađana u interesu jače stabilnosti, kvalitetnijeg postupka donošenja proračuna a naravno kasnije realizacije svih onih projekata koji se proračunom donose sve u interesu naših sugrađana. Dakle, lex šerif, lex faraon ne dolazi u obzir. Još manje dolazi u obzir lex Bandić jer onda ga možemo nazvati lex Obersnel, možemo ga nazvati lex Komadina. Naime, to su sve ovi čelnici, župani, načelnici, gradonačelnici koji nemaju većinu, a imaju izvršnu vlast, a nemaju većinu u skupštini. Prema tome, nema govora o pogodovanju nikome. Nikad nisam sa gospodinom Bandićem ili nekima od ovih koje sam sad napomenuo ni kavu popio, a kamoli razgovarao o ovom zakonu. Radi se o zakonu koji je rezultat rada stručne grupe u kojoj su bili predstavnici akade
Pa dobro svi moji prethodnici su to rekli, a ja ću samo još jedanput naglasiti, kad se govori o tome da li nešto u ovom trenutku važnije ja vjerujem da kandidatima bi najvažnije bilo da mi raspravljamo samo o kandidaturama i to bi za njih bila prava tema, ali Hrvatska ne bi bila danas ono što je jer i u ratno vrijeme je raspravljala o nazovi ili na prvi pogled manje važnim temama ali su se nalazile na dnevnom redu Sabora kad se vodio rat za Hrvatsku pa ne vidim razlog da jedna ovakva tema nije primjerena ovom trenutku i ovom vremenu.
Hvala lijepa. Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče <PARTY>, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Evo pred nama je danas, kako smo i čuli iz vrlo sadržajnog uvodnog izlaganja državnog tajnika, prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji s konačnim prijedlogom zakona, a koji je vezan uz Brexit odnosno izlazak Ujedinjene Kraljevine, Velike Britanije i Sjeverne Irske iz EU i Europske zajednice za atomsku energiju. Naime, sam sporazum o povlačenju stupio je na snagu nakon izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU 31. siječnja ove godine, u ponoć po srednjeeuropskom vremenu i sporazumom je između ostalog postignuta odnosno osigurana pravna sigurnost u važnim područjima uključujući i prava građana. Ujedno ono što je potrebno za istaknuti je da je stupanjem na snagu sporazuma Ujedinjena Kraljevina više nije država članica EU, ona je to postala, prestala biti na uređeni način, te se sada smatra trećom zemljom. I tim danom je jednako tako započelo i prijelazno razdoblje koje bi trebalo trajati do 31. prosinca ove godine, a tijekom kojeg se primjenjuju zakonodavstva EU na državljane Ujedinjene Kraljevine. Sam sporazum o povlačenju uređuje različite aspekte. Aspekt koji je nama danas važan u kontekstu prijedloga zakona koji je danas pred nama je sveobuhvatna zaštita prava građana EU koji žive u Ujedinjenoj Kraljevini i prava državljana Ujedinjene Kraljevine koji žive u EU. Nadalje, kako je navedeno u materijalima u dijelu ocjene stanja sporazum prepoznaje potrebu uzajamne zaštite građana EU i državljana Ujedinjene Kraljevine i članova njihove obitelji koji su prije 31. prosinca 2020.g., dakle prije kraja prijelaznog razdoblja, ostvarili pravo na slobodu kretanja, te jamči izvršivost njihova, njihovih prava, kao i njihovu utemeljenost na načelu nediskriminacije. Jednako tako sporazumom je državama članicama omogućen izbor između dvije sheme u reguliranju boravišnog statusa
Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskoga sabora na trećoj sjednici raspravio je i razmotrio Prijedlog zakona o sigurnosti prometa na cestama kao matično radno tijelo, a sukladno odredbi članka 89. Poslovnika Hrvatskog sabora. Uvodno izlaganje je dao predstavnik izlagatelja, a koji je istaknuo da se donošenjem novog zakona usklađuju odredbe sa odredbama Prekršajnog zakona kao i da se odredbama ovog zakona nastoji podići razina stručne osposobljenosti kandidata za vozače, poboljšati tehnička ispravnost vozila u prometu na cestama, te podići kultura i tolerancija sudionika u prometu na cestama. Postrožene su i sankcije za najteže prekršaje, a sve sa ciljem podizanja razine sigurnosti prometa na cestama u Republici Hrvatskoj. U raspravi članovi odbora su istaknuli da se ovim prijedlogom zakona išlo isključivo na povećanje kazni za prekršaje što ocjenjujemo neće doprinijeti smanjenju stradalih u prometu na cestama, a što je prije svega vidljivo i iz dosadašnje statistike. Praksa pokazuje da se rijetko konzumiraju najveće i veće kazne, time da se i tako realizirane kazne realiziraju sa svega 30% izrečenih kazni, a većina kazni odnosi se na nepropisno parkiranje. Naglašeno je da se treba sustavno pristupiti ovoj problematici, te da je predlagatelj pri izradi zakona trebao organizirati i veći broj stručnih, javnih rasprava, pa ocjenjujemo da bi i prijedlozi bili na zadovoljstvo većeg broja struke, a i kvalitetniji. Također se postavlja pitanje zašto se ne ostvaruju nacionalnim programom zacrtani ciljevi o sigurnosti na cestama u Republici Hrvatskoj, gdje se jednim od ciljem zacrtalo da ćemo do 2010. imati ili dostići najviše 10 poginulih na 100000 stanovnika. Iznijeto je i mišljenje da pojam “mladi vozač“ ne treba vezivati na dob od 16 do 24, već da pojam “mladi vozač“ treba proširiti i na vozače koji polažu vozački ispit neovisno o svojoj dobi. Prema tome, da se to odnosi i na onoga koji ima 30 ili 40, pa čak i 50 godina ako ispit polaže u to vrijeme. Nadalje, izraženo
Evo ispravljam netočni navod kolege Lučina. Rekao je da će gašenjem regionalnog centra, da će se napravit velika politička šteta. Možda je kolega Lučin malo sentimentalan jer je ovo regionalno središte zapravo osnovano u vrijeme kada je on bio ministar. Ali od tada je prošlo puno vremena, promijenilo se dosta toga. I mene čudi da kolega Lučin ne zna da je recimo u Beogradu održan sastanak 4. svibnja ove godine gdje je potpisan jedan ugovor gdje su bile zemlje potpisnice Republika Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Makedonija, Slovenija, Srbija i Hrvatska u kojem je dogovoreno, znači u kojem je potpisano da će specijalizirani Centar za obuku i praćenje reakcija, zapravo specijalizirani Centar za obuku biti u Divuljama i taj centar bi trebao biti za praćenje reakcija u slučaju šumskih požara. To znači da nije točno da će ovim, da se ništa ne događa i da postoji opasnost da u Nišu bude ovo regionalno središte kao što je bilo kod nas u Divuljama. I pogotovo što u Nišu je predviđeno nešto sasvim drugo. Znači, nekakav Centar za nekakvo protu kemijsko, obuku protu kemijskih sredstava. Znači, što se tiče ovoga ...
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, evo da malo promijenimo temu u slobodnom govoru ja ću u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta progovorit o jednom iznimno značajnom datumu iz hrvatske povijesti. Mi smo inače pluralna, slobodna stranka pa i o tome 22.6. ne mislimo svi isto. Zapravo o jednom 22.6. od prije 400 i, i, 1593., prije 400 i 20 godina svi mislimo iznimno ozbiljnog datum. To je prva velika izuzetno velika pobjeda kršćanske vojske nad Turcima kod Siska. U toj bitci je poginuo i Hasan Paša Predojević i 10-tak, 15 pa do 20.000 turskih vojnika koje ja žalim jer to su uglavnom potvrđeni Hrvati, no to je iznimno značajan događaj koji treba spomenuti. Drugi događaj je prije 80 godina koji također treba spomenuti. Ima kod nas u klubu i takvih koji kažu …/nerazumljivo/… da je to apokrifan događaj, da je apokrifan datum i da o njemu ne treba govoriti. Nas većina, uključivši ovu trojicu ovdje i veliku većinu Domovinskog pokreta smatramo da se o tom 22.6. treba razgovarati. Zašto treba razgovarati? Zato što se zove danom ha nekakve hrvatske antifašističke borbe. Kažem da nekakve hrvatske antifašističke borbe ali Hrvatska je imala stvarne antifašiste i ja sam se složio čak bio zadovoljan kad sam čuo da premijer i predsjednik idu u Brezovicu progovoriti o onome što se tamo dogodilo, ali svakako se osvrnuti na hrvatske antifašiste. I zaista jedan od njih je spomenuo nekoliko i Matu Jerkovića i Štroka i generala Šibla, ali kako se ne sjetiše spomenuti Marka Oreškovića jer on je prava paradigma onoga što se događalo. Dakle, taj 22.6. jasno da on stvarne da tamo nekakvih događaja i nekakve stvarne događajne vrijednosti nema, ali ima vrlo veliku simboličku vrijednost jer nakon toga počinje ono sve što počinje, ono o čemu sam ja na koncu govorio ovdje 3-4 puta. 27.7. u Srbu ja rekao i izrecitirao od početka do kraja, čak citirao Mermorial book knjigu koju je četnička organizacija 1976. u Chicagu izdala povodom 30-te godišnjice smrti Draže Mihajlovića gdje l
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, doista ne sumnjajući u ovo što ste u početku rekli, ja moram sumnjati u ono što vam je rečeno. Dakle govorili ste o simulacijama, ali nigdje nije ponuđena apsolutno niti jedna analiza onoga što se dobiva odnosno što se gubi stvaranjem zajamčene minimalne naknade, odnosno ukidanjem opskrbnina. Mi na koncu nemamo, kažemo da ovaj zakon odnosno izmjene i dopune radimo radi usklađivanja sa Zakonom o socijalnoj skrbi, pa mi taj zakon nemamo još. Taj zakon je prošao s javnom raspravom prvo čitanje, čekamo drugo, a svoj smo dio već riješili na određen način. Dakle, to je ono što mene u svemu tome muči. To je onaj problem gdje mi doslovno nemamo pojma, ja to garantiram, da nitko u ovom trenutku nema pojma koliko ljudi će izgubit pravo na zajamčenu minimalnu naknadu, koliko će ostvarit pravo, kakvo pravo. Dakle, mi tu procjenu jednostavno nismo bili u stanju, tu simulaciju nismo bili u stanju napraviti. I to je problem što ulazimo u zakone koje nismo dovršili do kraja, prilagođavamo njima druge. Ja neću reći da ne brinemo o ljudima, ali jednostavno puštamo da nam jedna priča ode u jednom smjeru koji ćemo kako vi kažete sve je promijenio. Ja sam suglasan s tim. Dakle, zakon je donesen. Ako ne valja mijenjat ćemo ga. Ali možda smo trebali natjerati zajedno kroz neku javnu raspravu u Ministarstvu socijalne skrbi da nam doista neću reći napravi izračun u sitnu kunu, ali da vidimo tko su ti, odnosno koliko, kakva je procjena, tko tu šta dobija, odnosno tko šta gubi. Ja govorim o ljudima, ne govorim o državi da li jednom ili drugom ministarstvu nego samo o tome. Hvala lijepo.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, kolega Kajin vrlo često spominje da su nas sve zemlje koje su ušle u Europu, dakle tih posljednjih deset prešle što je apsolutno netočan navod. Jer, da je to tako ne bi naši inspektori po gradilištima lovili radnike iz tih zemalja koji rade kod nas na crno. Također je netočan prikaz i netočan navod o proizvodnji iz 99. jer kad bi se odbilo sve ono što je ostalo u skladištima neprodano i kad bi se gledalo kome smo to prodavali mislim da bi ta proizvodnja bila sama sebi svrhom. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima. Evo probat ću rezimirati sve povodom ovog konačnog prijedloga Ovršnog zakona. Prije svega želim podsjetiti da smo u Hrvatskoj državi prvi Ovršni zakon donijeli '96. godine, potom 2010. doneseno je zajedno sa Zakonom o javnim ovršiteljima i ta dva zakona trebala su biti osnova novog ovršnog sustava u kojem su temeljnu ulogu trebali imati javni ovršitelji. Ovršni zakon iz 2010. godine u većem dijelu nije zaživio i nije nikada stupio na snagu, prije svega se to odnosi na javne ovršitelje. Treći Ovršni zakon donesen je 2012. godine i njime je uređen postupak prisilnog ostvarivanja tražbina i postupak dobrovoljnog sudskog i javnobilježničkog osiguranja tražbina i to zajedno sa Zakonom o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima čini zakonski okvir za provedbu izvansudske ovrhe koje u najvećoj mjeri provodi FINA. Zbog poteškoća u primjeni postojećeg zakona i njegovog usklađivanja s drugim zakonima te radi pojednostavljenja efikasnosti provedbe cjelokupnog ovršnog postupka, a uz zaštitu dostojanstva ovršenika predlaže se ovaj novi prijedlog Ovršnog zakona. Već zadnjim izmjenama Ovršnog zakona poboljšava se status dužnika čime je ova Vlada pokazala da je zaista socijalno osjetljiva i da želi riješiti koliko je god moguće pitanje blokiranih i ovršenih koje je doseglo određenu zabrinjavajuću razinu u hrvatskom društvu. Tim izmjenama donose se četiri bitna poboljšanja statusa dužnika i to sljedeće, jedina nekretnina se izuzima od ovrhe, nema ovrhe na nekretnini za dug gdje je glavnica manja od 20.000 kuna, a sudu se daju alati da iako je glavnica veća od 20.000 kuna svojom odlukom ne dozvoli ovrhu ako procjeni da bi to bilo nepravično. Zatim ako u postupku nekome i bude prodana nekretnina i osoba nema gdje biti, država garantira osobi mogućnost plaćanja najamnine 18 mjeseci maksimalno 2.500 kuna kako nitko ne bi na taj način ostao nezbrinut i na cesti. Zatim se povećava neovrši
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, gospodine ministre. Kolega ustrajno ponavlja ono što je netočno jer nisu postojale povoljnije ponude, to je čisto podmetanje i zamjena teza. Naime jedan dio jest da je stigao e-mail od tvrtke "Marin Vest" gdje su iskazali spremnost razgovarati o dva broda. Međutim to nije bila niti čvrsta ponuda i ne bi bilo povoljnije od potpisanih ugovora, jer se radi o dva broda, nema zaštitnih klauzula, nema dijela cijene izražene u eurima, uvjeti financiranja su bili nepovoljniji, a iz rezultata novogradnji koji su prije već predavani u tom razdoblju vidjelo se upravo nedostatak takvih elemenata kada nema dio dolarske cijene, dio eurske cijene. Stoga se zaključuje da je upravo ova prodaja bila najpovoljnija. Osim toga za kompanijom "Marin Vest" gradi se i danas brodove, a nikada nisu htjeli prihvatiti uvjete…
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Pa evo ne mogu na samom početku ne osvrnuti se na to što su kolege iz Kluba <PARTY>-a govorili. Međutim, za razliku od njih ja ću na samom početku naglasiti da je ova Vlada najviše od svih Vlada do sada uložila upravo u Primorsko-goransku županiju i mnogi projekti koji nisu do sada završeni mogli su biti realizirani i davno prije da su se neke od prijašnjih Vlada potrudile barem učiniti taj napor da pripreme projektnu dokumentaciju. No, evo ja ću se u svom izlaganju u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice skoncentrirati na ono što i jest točka ovog dnevnog reda a to je sam zakon o, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje dodatnih troškova projekta obnove riječkog prometnog pravca s konačnim prijedlogom zakona. Zakonom se utvrđuje Ugovor o jamstvu za zajam ugovoren Ugovorom o zajmu između ABR-da i Lučke uprave Rijeka za financiranje dodatnih troškova projekata obnove riječkog prometnog pravca. Ukupni dodatni troškovi projekta obnove riječkog prometnog pravca povezani s prekoračenjem troškova izgradnje glavne lučke komponente zagrebačkog terminala i nedostatkom financijskih sredstava za tehničke usluge u pripremi, modaliteta za koncesiju na zagrebačkom terminalu procijenjeni su na oko 40 milijuna eura. ABR će sufinancirati dodatne troškove projekta u iznosu od 35,3 milijuna eura, a ostatak od 4,8 milijuna eura osiguran je u državnom proračunu u skladu sa izbornom obvezom Republike Hrvatske. Prema uvjetima ponuđenim od ABR-da Lučkoj upravi Rijeka zajam će biti odobren na 13 godina uz poček od 4 godine. Sredstva zajma bit će na raspolaganju za korištenje odmah nakon što Ugovor o jamstvu stupi na snagu, a korištenje kreditnih sredstava predviđa se do 31. prosinca 2010. godine. Slijedom odluke Vlade Republike Hrvatske o pokretanju postupka za sklapanje Ugovora o jamstvu z
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici pred vama je kao što je rekao potpredsjednik nacrt prijedloga Zakona o mjerama za smanjenje troškova postavljenih elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina. Ovim se zakonom u pravni poredak RH prenosi direktiva 2014/61 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. godine o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina čim se hrvatsko zakonodavstvo usklađuje s pravnom stečevinom EU u području elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina kako bi se uklonile prepreke postavljanju tih mreža koje se ponajprije odnose na velike troškove građevinskih radova na neučinkoviti i nedostatno korištenje postojeće infrastrukture koja u prvom redu nije namijenjena postavljanju elektroničkih komunikacijskih mreža na nepostojanje jedinstvene baze podataka o postojećoj fizičkoj infrastrukturi, te na nekoordiniranost prigodom izvođenja građevinskih radova za postavljanje elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina. Navedene prepreke najviše pogađaju operatore javnih komunikacijskih mreža te pravne ili fizičke osobe koje daju na korištenje fizičku infrastrukturu namijenjenu pružanju usluga proizvodnje, prijenosa ili distribucije plina, električne i toplinske energije, vode i otpadnih voda kao i upravitelje fizičke infrastrukture namijenjene odvijanju željezničkog, cestovnog, riječnog, pomorskog i zračnom prometa tzv. mrežne operatore. Ovim zakonom uređuju se slijedeća temeljna pitanja: uvođenje obveze davanja pristupa fizičkoj infrastrukturi mrežnih operatora, pogodno je za postavljanje elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina na temelju zahtjeva operatora javnih komunikacijskih mreža, uvođenje dostupnosti i transparentnosti osnovnih podataka o postojećoj fizičkoj infrastrukturi putem jedinstvene informacijske točke što će davati i osiguravati Državna geodetska uprava, uspostava koordinacije građevinskih radova prigodom i