EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministra. Danas je pred nama prijedlog Zakona o dopuni Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima s konačnim prijedlogom zakona. Izmjena koja se predlaže je vrlo mala, značajna je, i vrlo je praktične naravi a radi se o davanju obveze upraviteljima zgrada da pokrenu postupke etažiranja u daljnjem roku od tri godine i o tome je u ime kluba <PARTY>-a govorio naš predsjednik gospodin Jozo Radoš. Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima je velik i vrlo složen zakon koji tretira vlasništvo i brojne odnose koji iz vlasništva proizlaze s posebnim naglaskom na nekretnine. No čini mi se da je dobar trenutak da se govori o vlasništvu i kao neizostavnom nasušnom ljudskom pravu koje je ujedno i garant građanskih sloboda. Pravo vlasništva jest ljudsko pravo bez priznavanja vlasništva mnoga druga prava ne mogu biti ostvarena. Po pravnoj definiciji vlasništvo je u objektivnom smislu sve što nekome pripada sve njegove stvari i prava, a u subjektivnom smislu ovlast raditi po svojoj volji sa predmetom vlasništva i koristima koje ono donosi, uz isključenje svakog drugog od toga. Temeljne značajke vlasništva su pripadanje i sloboda autonomne ovlasti vlasnika da postupa sa svojim stvarima. Ta se sloboda ne smije shvaćati u apsolutnom smislu nego je ograničena postojanjem i drugih subjekata u ljudskoj zajednici, ostvarivanje prava vlasništva ima samo onda smisla ako se time ne vrijeđaju prava trećih npr. susjedskih prava, niti se prekoračuju ograničenja koja su propisana uz korist općeg dobra. Klasične ovlasti u sadržaju prava vlasništva su posjed, uporaba, korištenje i raspolaganje, značajka prava vlasništva su jedinstvenost, isključivost, jednovrsnost, elastičnost i dispozitivnost, no kod definicije vlasništva s obzirom na ljudska prava i građanske slobode vlasništvo je dio bez kojeg osobna sloboda naprosto nije moguća i kao što je već rečeno sloboda raspolaganja vlasništvom je istoznačna kao i raspolaganje osobnim slobodama, a
… na neke dorade, jer su bile neke nelogičnosti u tekstu pravne formulacije koje nisu bile dovoljno precizne. Prema tome, ne znam da li su se stekli uvjeti da se to uvrsti u dnevni red? Vraćen je predlagaču da ispravi neke konkretno naznačene nepreciznosti i male kontradiktornosti u formulacijama pogotovo u obrazloženju. Mi smo predlagatelju koji je bio tamo u ime Vlade nazočan, ukazali na netočnosti, neke nelogičnosti u obrazloženjima i predložili smo da predlagač te stvari ispravi. On je to prihvatio.
Možda malo dosadno ali kada je već ova prilika treba iskoristiti u potpunosti, ovo je parlamentarna rasprava. Ovo što je rekao zastupnik Radoš, gospodin Radoš možda je najvažnija stvar danas, a da se drugi ne uvrijede, uključujući ono što sam ja govorio, nisam ovo rekao, sposobnost da se razluči bitno od nebitnoga u uvjetima ograničenih sposobnosti i resursa novca kojeg imaš, ljudstva je ključna stvar. Naravno da sam ovdje ja predložio, neću ni predložiti, dakle drago mi je da ste to vi rekli, čime se bavi nizozemski parlament dakle jedna od najbogatijih država u Europi i u svijetu, ali ne samo bogatih nego je to jedna vječna administracija i sve svašta nešto, pokazuje kako tom problemu tom izazovu pristupaju rutineri. Mi naravno ne možemo preko noći na tu razinu, imamo manje materijalne i ljudske resurse, malo nas je jako je važno u što se usredotočimo ali za to je potrebna određena razina političke kulture i pokušaja i pogreške. Dakle Sabor se trenutno bavi pa možda i Vlada sa previše stvari. To ne očekujem da postignemo ovo o čemu ste vi govorili za par godina, ali ako za više od nekoliko godina uspijemo doći do toga da se bavimo onim što smo prepoznali kao bitno to je velika stvar, trenutno je ono što ne možemo.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Temeljem odluka o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnoj operaciji u Afganistanu, u području mirovne operacije izvještajnom razdoblju bio je raspoređen od 18. kolovoza 2009. do 15. ožujka 2010. sa ukupno 294 pripadnika, 14., i od 8. ožujka 2010. do 12. rujna 2010. sa ukupno 295 pripadnika, 15. Hrvatski kontingent. Djelovali su u području 3 regionalna zapovjedništva, znači Kabul, sjever i zapad. Izvještajno razdoblje obilježava opće povećanje razine nesigurnosti i nestabilnosti u cijelom Afganistanu, s čime su bili suočeni svi pripadnici sastavnica Hrvatskog kontingenta iako ne u istoj mjeri. Povećanje broja incidentnih situacija te izravnih sigurnosnih ugroza za sudionike mirovne operacije ISAF za hrvatski kontingent nije imalo za posljedicu povređivanje ljudi ili značajne materijalne štete. Tijekom izvještajnog razdoblja došlo je do poboljšanja objektivnih čimbenika koji utječu na rad pripadnika oružanih snaga, a najznačajniji su pomaci vezani uz komunikacijsko informacijski sustav i uređaje, te poboljšanje u naoružanju, opremi i smještaju. Potrebno je isto tako za naglasiti izvrsnu suradnju na području mentoriranja postrojbi, ustrojavanja novih postrojbi u 209. korpusu te dogovora oko lokacija hrvatskih mentorskih timova s podružnicama ANA i ISAF-a. Osim toga ostvarena je suradnja na području angažiranja hrvatskih pripadnika na mentorskim poslovima u novim školama poput zrakoplovne inženjerijske logističke itd. Kako RH svoje aktivnosti usmjerava na obuku i razvoj sposobnosti afganistanskih snaga sigurnosti kao jednog od prioritete misije i ključnih pretpostavki za tranziciju, RH je rekonstruirala svoje snage s težištem upravo na doprinos obuci afganistanskih snaga sigurnosti. Početkom 2010. godine dolazi do pogoršavanja sigurnosne situacije na cijelom području Afganistana, a intenziviranje djelovanje pobunjeničkih snaga diljem Afganistana rezultiralo je povećanjem broj incidenata k
Hvala lijepo, g. predsjedniče. G. državni tajniče, rekli ste i sami da je dakle primjena ovog zakona na dovoljnoj bazi, ako smo svi dobro shvatili. Ja inače držimo da bi mi trebali zaista ovo puno jače obvezati i financijske institucije i one koji sa tim referentnim stopama mogu raditi jer definitivno i kroz europski fond, kroz green economy koji jako puno spominjemo u ovom slijedećem razdoblju koji će biti jedna od poluga našeg razvoja, treba dati šansu dakle našim gospodarstvenicima da oni koji primjenjuju dakle zelenu ekonomiju, da zaista mogu pristupiti i boljem financiranju nego što danas mogu jer onda zaista nema svrhe ako će nam financijske institucije, fondovi na dobrovoljnoj bazi se odnositi prema ovom zakonu …
Ja vjerujem vama i vjerujem predsjednici. Dakle, uopće ne sumnjam u to što je ona rekla, način na koji je ona rekla. Ali vi znate da kroz Ministarstvo demografije ono što se ne vidi zapravo, na čemu se radi, da biste došli do određene mjere i aktivnosti programa, treba proći određeno vrijeme i trebate usuglasiti određene stavove i to treba proći i ministarstva i Vladu i radne skupine. To vam je posve jasno. Dakle, kad sam govorio, govorio sam o jednoj ukupnoj demografskoj politici. Sjećate se, donosili smo strategiju nacionalne i domovinske sigurnosti, o tome se o također u njoj spominjalo i govorilo i sad samo treba iznjedriti određeni program, aktivnosti i mjere i mislim da se tu mogu napraviti jako dobre i pozitivne stvari koje će davati rezultata. Uostalom, prva tri mjeseca 2018. godine su pozitivni, nećete vjerovati.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče. Pa ja isto tako moram ispraviti nekoliko navoda kolege Šišljagića. I kolege su ispravili ovu vašu tvrdnju da se u Slavoniju i Baranju ne ulaže dovoljno i da nije ravnomjerno, da ono što govorimo cijelo vrijeme o ravnomjernom ulaganju da to nije istina. Istina je kolega Šišljagiću. I moji kolege su prije ispravili ovaj navod. A otvorite programski dio ovog proračuna na bilo kojoj stranici bilo kojeg ministarstva, ja sam evo slučajno otvorila pa sam vidjela da se u vodoopskrbu u slijedećoj godini uložit će u odvodnju i vodoopskrbu 38 milijuna kuna u Slavoniju. Drugi ispravak netočnog navoda. Rekli ste obećavali ste, obećavate besplatne udžbenike. Nije istina. Besplatni udžbenici su tu već drugu školsku godinu. Morate znate da učenici dobivaju besplatne udžbenike i u vašoj županiji i u mojoj županiji a u vašoj županiji nažalost jer su bili pogođeni ratom kao i u mojoj županiji dobivaju i po drugoj osnovi. Znači, svi učenici dobivaju i besplatan prijevoz i besplatne udžbenike.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Klub <PARTY>-a pozdravlja inicijativu donošenja ovakvog zakona između ostalog zbog toga što smatramo da treba stvoriti zakonsku podlogu za transparentan i pravno siguran sustav na području izvan institucionalne brige o djeci. Svjesni smo činjenice da institucionalna skrb u RH o našoj djeci odnosno predškolske ustanove bile one javne ili privatne ne zadovoljavaju u potpunosti potrebe i potražnju za uslugama brige o djeci i u nekim sredinama je ta razina usluga vrlo dobra, a u nekim sredinama je jako dobra, ali ima i cijeli niz sredina gdje ta briga nije sustavna i nije na razini koju zaslužuju djece koja žive u 21.stoljeću u Europi u RH. Najčešće institucionalna skrb nažalost ne može izaći u susret svim onim nekim specifičnim ili posebnim pojedinačnim potrebama koje imaju prije svega roditelji, a onda naravno i djela o kojoj se u tom trenutku treba brinuti, a one su najčešće vezane uz radno vrijeme roditelja odnosno uz obaveze roditelja u nekim kasnijim popodnevnim ili čak večernjim satima kada bi upravo ovakva usluga, znači usluga dadilje posebno možda doći do izražaja ili u nekim drugim specifičnim situacijama kada je potrebna briga o djeci. Znači intencija je dobra. Intencija ovog zakona da se omogući zakonita djelatnost nečega što u stvarnosti već imamo što postoji ali nad čime do sada se nije mogao imati uvid odnosno nije se mogla imati kontrola. Ovim zakonom bi se upravo sve to trebalo staviti pod kontrolu odnosno trebale bi se stvoriti pretpostavke da se to tržište rada odnosno da se ta djelatnost kontrolira. Pozitivna strana zakona je isto tako i mogućnost samozapošljavanja. Nije zanemarivo budući da je pretpostavka odnosno statistika naša, podaci HZZ-a pokazuju da je najveći broj žena, odnosno žene populacije u Republici Hrvatskoj nezaposleno u nekoj dobi između 45 i 55 godina i to su najteže zapošljive osobe na tržištu rada. Pretpostavka je da će jedan dio naravno ne sve žene možda naći prostor, mogu
Uvaženi poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle danas imamo priliku raspravljati o Prijedlogu Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka. Današnjim prijedlogom zakona dakle o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka propisuju se obveze brodara, luka i pomoraca radi podizanja dakle razine sigurnosne zaštite, kao i obveze nadležnih državnih tijela, institucija u provedbi ovog zakona. U tom kontekstu zakon dakle propisuje obveze, izrade procjena sigurnosne zaštite, te izrade planova sigurnosne zaštite za brodove hrvatske državne pripadnosti i luke u Republici Hrvatskoj. Jednako tako propisani su stupnjevi sigurnosne zaštite na način kako je to utvrđeno Međunarodnim pravilnikom o sigurnosnoj zaštiti brodova i lučkih područja, a definirane su u nadležnosti pojedinih državnih tijela, te mehanizmi njihove suradnje. Dakle kako se novim zakonom osigurava potpuna usklađenost sa uredbama Europskog Parlamenta i Vijeća o sigurnosnoj zaštiti brodova i lučkih operativnih područja, te Direktivom o sigurnosnoj zaštiti luka zakon donosi dakle i nekih novina, a bitnija je dakle da u zakonu se proširuje primjena zakona i na brodove u nacionalnoj plovidbi i luke u koje ti brodovi uplovljavaju što dosad je bio slučaj samo za luke državnog značaja, sad se prenosi i na luke županijskog značaja i na brodove dakle nacionalnoj plovidbi pri čemu se opseg proširenja utvrđuje prema provedbenoj sigurnosnoj provjeri. Jasno je dakle se definira uloga priznatih organizacija, način njihova ovlašćivanja, nadzor nad njihovim radom i druge dakle definicije koje su u zakonu i postavljene. Pored navedenog zakon propisuje obvezu u pogledu izdavanja i nošenja identifikacijskih oznaka za osobe i vozila koja se zadržavaju na lučkom području. Zakon također donosi preciznija određenja komunikacijskog lanca u slučajevima dakle sigurnosne prijetnje. Uz to odredbe zakona također usklađuju se i s odredbama drugih zakona, a poglavito je važno i pomorskog zakonika i Zakona
Ja bi pozdravio sve ovo što je kolega Arapović rekao o obitelji kao temelju svega. I to je sigurno dobro. Nekoliko puta je to naglasio. Međutim, ja bi podsjetio na nešta što je i on sam sad na kraju rekao što ide zapravo u kontradikciju s tim. Sve dajemo da obitelj bude poticana na svim mogućim sredstvima da bi materijalno stanje obitelji bilo dobro. Međutim, istovremeno neka pomodarstva koja mi isto tako propagiramo kao dobra zapravo to poništavaju. Počet ćemo samo od radnog vremena. Ovo pomicanje radnog vremena na praktički cjelodnevni rad do 17, 18 sati. Šta ostavlja obitelji vremena da roditelji i djeca budu zajedno? Vrtići. Ja kažem dobro je da netko može doći kasnije po dijete. Sve je to dobro. Međutim je li dobro da dijete cijeli dan bude bez roditelja u vrtiću. Neki to koriste iz čisto svojih komoditarskih nekih problema pa ostavlja djecu. I sad ovo o jednosmjenskoj školi. Zvuči jako dobro. Ali biološki nije prihvatljivo da dijete bude u školi više od 5 sati. Prema tome, to je problem. Mi činimo sve i mislimo da je to dobro a zapravo sami sebi pravimo neke kontradiktorne situacije i o tom treba razmišljati. Nije sve dobro što naoko izgleda dobro. Dijete i roditelji moraju biti što više skupa. To treba biti cilj svega. Sve ove mjere, poticaji ovakvi, onakvi, bit će uzaludni ako obitelj, djeca i roditelji, bake i djedovi ne budu provodili više sati zajedno. Tako treba razmišljati. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnik je u nekoliko netočnih navoda iznio podatke koji ne stoje. Ja ću samo jedan ispraviti a tiče se navodnjavanja ili nacionalnog programa navodnjavanja. U rebalansu Proračuna na poziciji K-2011 možete vidjeti da je bio plan u 2006. godini 16 milijuna kuna, da je povećanje 23 milijuna kuna i da će biti zapravo rebalansom u ovoj godini 39 milijuna kuna ili povećanje sa 244% u odnosu kako je bilo planirano. A da ne govorim samo o brojkama evo ja ću primjerom svoje županije znači u prijedlogu Vlade, odnosno u prijedlogu Hrvatskih voda. Akumulacija Lonđa, akumulacija Vrbova su na istom dijelu Slavonije, mislim da se doista može ispraviti ovaj netočan navod kolege.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Linić je kazao kako je gospodin Šuker molio, doslovno molio iz ove govornice nemojte sada. Kao da je nešto krivo, pogrešno napravio. To je netočan navod. Nije molio nemojte sad i nije vrijeme sad u onom kontekstu u kojem ste vi kazali, nego je čovjek kazao nemojte navoditi krive podatke paušalne ocjene, nemojte manipulirati javnost, nije dobro da javnost čuje, ne znam da imamo toliko i toliko ljudi štediša. Vi ste kazali, koliko 15%? On je naveo podatak da ima više računa u hrvatskih građana nego što ima stanovnika. Prema tome dakle, naprosto pogrešno navođenje podataka zbunjuje ljude, na određeni način ubija ljude u pojam, na određeni način utječe na jedno raspoloženje u svakom slučaju koje nije korisno ni vama, ni nama i naprosto to nije dobro i samo je o tome govorio gospodin ministar. Hvala lijepo.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani glavni inspektore, zamjenice, kolegice i kolege. Evo dozvolite nekoliko riječi vezano na Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o državnom inspektoratu. Kao što navodi predlagatelj, poticaj za predlaganje Izmjena i dopuna ovoga Zakona je zaključak kojeg je Vlada Republike Hrvatske donijela na sjednici 25. studenoga prošle godine u svezi mjera za suzbijanje sive ekonomije. Navedenim zaključkom državni inspektorat je zadužen da što prije pristupi izradi izmjena i dopuna Zakona o održanom inspektoratu. Ovo je Zakon dakle, jedna od točaka zaduženja Vlade koja je bila pod rednim brojem 4. kojeg je Vlada donijela u svrhu suzbijanja sive ekonomije u svezi sa izricanjem … kojima pojedini … subjekte i pojedince otkriva, sprječava i kažnjava u djelatnosti sive ekonomije. Tim navedenim Prijedlogom zakona obuhvaća na nekoliko osnovnih pitanja. Od propisivanja slučajeva kojima se inspektorima daju ovlasti za donošenje usmenih rješenja od načina izvršenja usmenih rješenja, od obaveza pisanog… usmenog rješenja u roku od 8 dana do izricanja rješenje, zatim slučajevi žalbe i ostalo. Ove predložene izmjene će omogućiti suzbijanje sive ekonomije vjerojatno. I zato ovaj Prijedlog zakona će Klub <PARTY>-a podržati. Međutim, kada govorimo o tome, o provedbi tog zaključka Vlade bilo bi puno učinkovitije da je Vlada izradila Izmjene i dopune ovoga Zakona ranije a ne da ga praktički skoro godinu dana nakon donošenja mjera donosimo sada po hitnom postupku. Zbog čega mislim da je, s obzirom da mislim da je poznato praktički preko 25% GDP-a se kod nas službeno smatra da je rad na crno ili siva ekonomija onda mislim da nije trebalo toliko dugo čekati da bi se došlo do Prijedloga ovoga zakona koji bi dao jasnije i kvalitetnije ingerencije predstavnicima inspektorata. Postavlja se i pitanje da li jedan segmenat, znači samo pitanje promjena zakona može riješiti te nagomilane probleme. Bilo je tu spominjano da su i mnoge druge mjere napravljene koje to pokušava
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo na početku bih rekao da će klub <PARTY>-a podržati donošenje ovog zakona u drugom čitanju i bez apokaliptičnih tonova koje su pratili prethodnu raspravu. Doista je kultura integrativni faktor, ali ne samo integrativni ona je i faktor propitivanja, faktor preispitivanja vlastitoga bića, vlastitoga identiteta i zato je iznimno važna pogotovo kako je i kolega Mesić rekao za male narode koji se nalaze u okruženjima velikih naroda, velikih tradicija tzv. velikih kultura. I doista kultura je zbog toga iznimno važna. Možda je moglo biti puno hrabrijih poteza u nekim dijelovima možda bi trebalo neke stvari hrabrije odraditi, ali pred nama je Zakon o muzejima koji se dotiče onih temeljnih kulturnih zakona i dobro je da danas o njemu raspravljamo kao što je kolega Kolman rekao u 2015.godini i da nakon evo 6 ili 7 godina važenja staroga zakona ponovo propitamo neke odredbe i da omogućimo muzejskoj djelatnosti ubrzan razvoj odnosno razvoj u korak s vremenom. Možda je ovaj zakon mogao u mnogo čemu biti hrabriji, ali promjene koje donosi otvorit će mogućnost i stvaranja privatne inicijative, ali isto tako i možda razdrmavanja, da tako kažem, same muzejske djelatnosti. Ne smijemo zaboraviti da je muzejska djelatnost jedna od najstarijih kulturnih djelatnosti u RH još od sredine 16.stoljeća stvaraju se prvi muzeji i ta bogata tradicija i bogata povijest i naravno bogatstva ovih 280 muzejskih institucija koje imamo su opravdano stvorili ovu javnu raspravu koja je bila i nakon prvog čitanja i uoči prvog čitanja, evo i sada prije drugog čitanja. Ta javna rasprava je evo i kolegica Holy je iznijela neke primjedbe, otvorila mnoštvo pitanja. Neka su pitanja izazvana strahom od promjena, što je posve normalno za jednu takvu tradicionalnu struku, a neka pitanja su izazvana i određenim nerazumijevanjem pa je dobro da ih se ovdje u Saboru razjasni. Meni se čini da je jedna od važnijih stvari koje je kolegica Holy potaknula, o
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Obiteljskog zakona. Predlagatelj Zakona je Klub zastupnika <PARTY>-a. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Obiteljskog zakona koji je predložio Klub zastupnika <PARTY>-a zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade i izvješćima radnih tijela. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 65 glasova za, 21 suzdržanim i 9 protiv prihvaćen predloženi zaključak. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani. Predlagatelj Zakona je Klub zastupnika <PARTY>-a. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani koji je predložio Klub zastupnika <PARTY>-a zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade i izvješćima radnih tijela. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 70 glasova za, 3 suzdržana, 29 protiv donesen predloženi zaključak. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske. Predlagatelj Zakona je Klub zastupnika <PARTY>-a. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti u Oružanim snagama Republike Hrvatske koji je predložio Klub zastupnika <PARTY>-a zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade i izvješćima radnih tijela. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 67 glasova za, 6 suzdržanih i 22 protiv prihvaćen predloženi zaključak. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Predlagatelj Zakona je Klub zastupnika <PARTY>-a. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o dopunama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama koji je predložio Klub zastupnika <PARTY>-a zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade i izvješćima radnih tijela. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 66 gl
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo saborski zastupnici. Klub Demokratskog centra i Hrvatske socijal-liberalne stranke podržat će donošenje ovog Zakonskog prijedloga. Predložene izmjene i dopune Zakona o telekomunikacijama nužno je i hitno donijeti kako bi se u cilju razvoja telekomunikacijskog tržišta u Hrvatskoj, ali ukupnog hrvatskog gospodarstva utvrdili jasnije i preciznije zakonski i podzakonski uvjeti za provedbu i raspisivanje javnih natječaja za dodjelu koncesije za obavljanje usluga u pokretnim telekomunikacijskim mrežama druge i treće generacije, a za koji je Vlada dala suglasnost u veljači ove godine. Velika su očekivanja potrošača usluga pokretnih telekomunikacijskih mreža da će se ne samo smanjiti cijene tih usluga, već da će se osigurati nadzor i putem njega poduzimanje primjerenijih mjera u sprječavanju i uklanjanju poremećaja na telekomunikacijskom tržištu, ali i u obavljanju telekomunikacijskih usluga. Zbog toga posebno podržavamo usklađivanje i dopunu kaznenih odredaba ovog Zakona koji se odnose na prekršajne kazne, a posebice uvođenjem mogućnosti izricanja dodatne zaštitne mjere putem oduzimanja računalne ili druge tehničke opreme pri prekršaju počinjenom uporabom pozivnih sustava sa i bez ljudskog posredovanja, telefaks uređajima i elektroničkom poštom u slučajevima izravne promidžbe. Nužno je potrebna zaštita korisnika usluga od neželjenih telekomunikacijskih priopćenja osobito od neželjene bolje reći, nezatražene elektroničke pošte kojima se zagušuje ali i prekida telekomunikacijski promet kod pristupa internetu. Očito je da razmjerno visoka prekršajna kazna od milijun kuna nije mogla spriječiti prekršitelje dok će im se vjerojatnije za očekivati djelotvornije moći suprostaviti putem oduzimanja računala sa pohranjenim podacima, adresama elektroničke pošte, većeg broja primatelja poruka. O štetama koje za korisnike ima proširenje virusa putem elektroničke pošte nije potrebno niti govoriti. Izmjenom uvjeta za imenovanje članova Vijeća Hrvatsk
Teško ću u ove dvije minute reći sve na što bi trebalo replicirati, ali dobar dio rasprave ili argumentacije kolege Šukera svodi se na onu narodnu "Držite lopova" jer lopov u onom metežu nakon što je pokrao viče držite lopova kako se ne bi vidjelo da je on to napravio. Dakle probat ću argumentirati sljedećim, prigovarate ovoj Vladi da je uvela porez za TK usluge, pa vi zaboravljate da je to uvela vaša vlada. Taj porez ste vi uveli. Druga stvar govorite da povlači dobit iz trgovačkih društava, pa vi ste to radili i uveli. Govorite o povećanju poreza pa i PDV-a, pazite pa mi barem nismo obećavali da ćemo smanjiti, vi ste 2007.u kampanji ja se toga sjećam, vi vjerojatno sve zaboravljate pa i ovo da ste govorili da ćete smanjiti PDV na 20% pa ste ga povećali na 23%, vi ste govorili u kampanji da ćete smanjiti ali ste ga povećali, a nama prigovarate. Prema tome, vas je zahvatila totalna amnezija, vi ste sve zaboravili i sada drugom prigovarate ono što ste vi radili. Dakle nemojte to raditi jel nas ima dovoljno u ovoj Hrvatskoj što je bilo. A ono što je dobro to pokušavate iskriviti jel drugačije govorite. Govorite o nezaposlenima, ali nezaposlenost je pala ove godine u zadnjih godinu dana sa Zavoda za zapošljavanje zaposlilo se 218 tisuća ljudi otišlo jer si je našlo posao, jer zaposlilo se u Hrvatskoj dakle ne brisano. To se nikad nije dogodilo u zadnjih 10 godina u Hrvatskoj, to su sve činjenice. Izvoz pa normalno da raste, vi ga pokušavate na svaki način obezvrijediti taj rast, vama kao da je žao što izvoz raste pa govorite da je to zbog promjene metodologije, da je to zbog prepakiranja itd. a sami hrvatski izvoznici kažu da je dio se odnosi na to ali veći dio preko 10% se odnosi na stvarno povećanje izvoza i to bez brodogradnje i naftne industrije koja nam je prije čila glavni dio u izvozu.
Slijedeći je konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti između Vlade RH i zapovjedništva Vrhovnog savezničkog zapovjednika za transformaciju kao i vrhovnog zapovjedništva savezničkih snaga u Europi u vezi s pružanjem potpore države domaćina za provedbu NATO vojnih aktivnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.60. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti između Vlade RH i zapovjedništva Vrhovnog savezničkog zapovjednika za transformaciju kao i vrhovnog zapovjedništva savezničkih snaga u Europi u vezi s pružanjem potpore države domaćina za provedbu NATO vojnih aktivnosti. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da većinom glasova 102 glasa za, 3 suzdržana i 4 protiv donesen Zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti između Vlade RH i zapovjedništva Vrhovnog savezničkog zapovjednika za transformaciju kao i vrhovnog zapovjedništva savezničkih snaga u Europi u vezi s pružanjem potpore države domaćina za provedbu NATO vojnih aktivnosti.
Poštovana državna tajnice, ja se ne slažem sa vašim objašnjenjem, dakle da se pravo na osobnu invalidninu ne može priznati djetetu ili odrasloj osobi kojoj je priznata usluga smještaja i organiziranog stanovanja sukladno odredbama ovog zakona zbog toga šta je osobna invalidnina osobno statusno pravo osobe stečene na temelju invaliditeta, a ne temelj socijalnog statusa. Stoga je osobna invalidnina nepovredivo i neotuđivo pravo osobe sa invaliditetom, te je jedan od uvjeta za ostvarivanje prava na izjednačavanje mogućnosti osoba sa invaliditetom. Tražim glasanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem. Ja bih samo se osvrnula da mi je drago da ste prihvatili moj amandman prethodni koji sam tražila da se osim plaće izuzme i autorski honorar kako bi osobe koje imaju osobnu invalidninu osim plaće i dio njih ostvaruje autorske honorare mogli nastavit dalje jer je osobna invalidnina osobno pravo svake osobe sa invaliditetom i hvala na tom prihvaćanju tog amandmana. Što se tiče ovog što sam tražila da se, dakle i mirovina, da se brišu riječi „mirovina“ do iznosa najniže odnosno minimalne mirovine ostvarene nakon 40 godina mirovinskog staža. Dakle, plaću smo riješili ali prvotni prijedlog dovest će, ovaj vaš prijedlog će dovesti do nove diskriminacije unutar same populacije osoba sa invaliditetom. Svjesna sam da nema dovoljno novca, ali isto tako potpuno bi bilo nepravedno da se puna osobna invalidnina priznaje osobi koja radi, ali ne i osobi koja je u mirovini ili prima mirovinu nakon smrti roditelja samo zato što prelazi iznos minimalne mirovine. Osobna invalidnina trebala bi biti vezana isključivo uz invaliditet, te apsurdno uz nju vezat bilo kakva ograničenja. Znači plaću smo prihvatili, ali isto tako treba to riješiti sa mirovinama. Hvala. Tražim glasanje.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče. Evo ispravit ću nekoliko netočnih navoda gospodina Vidovića koji kaže, citiram: "kaos vlada i u ovom sustavu". Sljedeće, to je jedan kaos. Treće, pokušalo se nešto napraviti. Gospodine Vidoviću, žao mi je ako to niste pročitali kroz ovo opsežno kao što ste rekli i kvalitetno izvješće da je značajan napredak napravljen od strane Zavoda i sa manjim brojem zaposlenih obavio se ovako velik i opsežan posao jer se bolje upravljalo poslovnim procesima, optimalno su se koristila znanja i vještine zaposlenih a i rashodi za zaposlene smanjeni su za cijelih 8,7% kao i materijalni rashodi za 4,4%. To su veliki pomaci. Hvala lijepa.
Ne prihvaćam obrazloženje, jer svjesni ste i vi da ovaj novac koji ide, ta namjenska sredstva preko županijskog proračuna nisu dostatna ni za održavanje ovih postojećih športskih dvorana. Ja bih naglasio da je ova dvorana koja je započeta u Đurđenovcu do sada je uloženu u nju milijun i 900 tisuća kuna od strane općine i 800 tisuća kuna od strane županije. Država do sada nije dala ništa iako tamo pohađa školu oko 800 djece, mislim da to nije malo, i oni danas igraju tjelesni i tjelesne aktivnosti na snijegu i kiši, a da govorim istinu može potvrditi i predsjednik Sabora koji je kum ovoj športskoj dvorani i evo ja ujedno koristim priliku i da mu prenesem pozdrave ovih 800 djece s kojima se slikao tamo 2000. godine kada je bilo polaganje kamena temeljca. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. S obzirom da sam zadnji probat ću ne izazvati previše replika. Pozdravljam izmjene zakona koje idu u smjeru zaštite potrošača, iako se radi u najvećem dijelu o usklađivanju sa europskom pravnom stečevinom i europskim standardima. Ali se uvode i neki novi instrumenti koji kao što su rekli neki govornici zaista je tužno da do danas ih nismo imali u Hrvatskoj. Međutim, ovaj zakon ne rješava trenutnu situaciju za veliki broj naših građana koji se nalaze u onome što se naziva dužničko ropstvo. Građani koji su stradali bilo svojim neznanjem, svojim neoprezom, bilo naivnošću od devizne klauzule i ovaj zakon tu ne pomaže, tu ne mijenja ništa, a ja smatram da je to jedno vrlo bitno područje i da tu Republika Hrvatska mora nešto napraviti. Tu smo u ranijoj raspravi prošli jednu malu genezu transformacije tog bivšeg SDK u ZAMP do danas kako imamo uređen sustav. Ali mi do dan danas nismo uveli jedan elementarni institut koji imaju manje-više sve zemlje demokratske i zemlje tržišne ekonomije, a to je osobni bankrot. To je jedini izlaz za veliki broj građana iz dužničkog ropstva. I ja u stvari koristim ovu raspravu da pozovem Vladu Republike Hrvatske, Ministarstvo pravosuđa koje je tu najodgovornije da se napokon krene u tom smjeru. Mi taj institut moramo uvesti. Da kažem nešto oko te famozne devizne klauzule koja je na neki način naša navada i ona se danas teško može mijenjati jer je tu preveliki broj odnosa definiran i postavljen, ovisan o ovom tečaju kune. Ali kroz osobni bankrot mi možemo na neki način čak i za običnu deviznu klauzulu, ako građani imaju kredite koji su danas veći primjerice stambeni kredit koji je danas veći nego što je bio kada je uzet pred četiri, pet ili šest godina. Institut osobnog bankrota ne mora poštivati deviznu klauzulu. Može poštivati samo vrijednost, pa će banke s obzirom da su neki ovdje govorili u ime, neću reći u ime nego iz pogleda bankara pa će banke razmišljati da li se isplati tjerati ljude u doživotnu isplatu, naplatu dugova
Da kolega Šuker, u pravu ste. Država je predstečajne nagodbe i u firmama, naročito u proizvodnji, je stala iza njih, i mogla uputiti poruku svim potencijalnim ulagačima partnerima i mi stojimo iza njih i vjerujemo u njih. Ne prihvaćamo doista stavove Vlade da to nije predmet ovog zakona jer je Ministarstvo financija sudionik nagodbe i rekao sam nastavni je potez objave liste poreznih dužnika. I ako doista nije predmet ovog zakona, a Vlada se slaže s namjerom zašto Vlada ne predloži onda izmjenu ili dopunu zakona kojim se reguliraju predstečajne nagodbe? Dakle, radi se o poruci mi to ne želimo objaviti, tu je problem. Svako prvo čitanje zakona završava zaključkom sve primjedbe i prijedlozi izneseni u raspravi upućuju se predlagatelju da ih pripremi za drugo čitanje. Takav zaključak i mi prihvaćamo i hvala kolegi Šukeru na dobrom upozorenju o matičnom broju, doista smo pogriješili u tome i to treba ispraviti, vjerujem da je i to doprinijelo da OIB ne bude zaboravljen. Kao i ono što je kolegica Ingrid rekla kad je upozorila da dio njih je ovdje završio zato jer im država nije platila svoje obaveze pa ćemo se onda do drugog čitanja potruditi predložiti da država mora objaviti popis svih svojih dugovanja iznad 30 dana privatnom sektoru da vidimo koje su privatne tvrtke dovedene u bankrot ili pred bankrot jel država ili trgovačka društva u većinskom državnom vlasništvu ne servisira svoje obaveze. I doista ima takvih i to dosta veliki broj koji su došli na listu poreznih dužnika ili potpuno nestali iz gospodarstva jer nisu mogli naplatiti svoja potraživanja ne samo na privatnom tržištu nego i od države. Ali ono što me posebice žalosti kada raspravljamo o svemu tome, mali dužnik završi ili u ovrsi ili ostaje bez kuće gdje se zbog 50 tisuća kuna prodaje kuća vrijednosti 200 tisuća za 100 tisuća kuna duga ili u zatvor. Veliki dužnici, a imamo sada star slučaj tri dana kada su uglednici, naročito lokalni u pitanju, onda zbog kriminala, sklapanja štetnih ugovora, neplaćanja por
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ovdje kolege i kolegice u raspravama, kolega Gajica čulo se u više navrata povrat diskriminacije, kršenje ljudskih i manjinskih prava, porast korupcije, nesigurnost ulaganja. Ja osobno smatram da smo i u petak i danas poslali lošu poruku puku koji nas sluša, Europi, svijetu da je Hrvatska nesigurna zemlja. Dakako da se mora moje je mišljenje protiv tih zala svi zajedno boriti, ali zato i jesmo prije godinu dana 9. srpnja 2008. godine donijeli Zakon o suzbijanju diskriminacije, pa dalje pučki pravobranitelj i njegov tim, pravobraniteljica za djecu, pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom, i dakako primjena zakonske regulative, a to su zakoni, ustavni Zakon o pravima nacionalnih manjina, Zakon o radu, Zakon o ravnopravnosti spolove, Zakon o državnim službenicima, Kazneni zakon, Zakon o … Oružanim snagama i Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći. Ako primijenimo te, tih 7, 8 zakona i pravobraniteljici i pučki pravobranitelj i svi mi institucije zadužene za taj dio posla, da smanjimo diskriminaciju i sve oblike koje sam ovdje u uvodu nabrojao. Mislim, ponavljam, da smo poslali lošu poruku one kolegice i kolege koji su uveličavale probleme koji ustvari nisu tako veliki i nerješivi. Hvala.
Hvala lijepo. Evo potpuno se slažem sa uvaženim zastupnikom koji je rekao seminari, edukacija, edukacija je jako važno, učenje je jako važno, informiranje je jako važno ali na žalost neki sporo uče. Neki ponavljaju iste greške i onda je pitanje što njima može pomoći? Dopunska edukacija. Prema tome, radi se o dijelu neodgovornih ljudi kako bi unaprijedili kvalitetu javne nabave, kako bi poboljšali javnu percepciju, kako bi povećali konkurentnost naših poduzeća definitivno nekima nije mjesto u tom sustavu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, poštovani ministre, poštovani zastupnici. Ja se slažem s poštovanim zastupnikom Radošom, da postoji niz pitanja o kojima možemo raspravljati u ovoj sabornici. Međutim, činjenica je da je interpelacija upućena Vladi Republike Hrvatske s pravnim argumentima uz konstataciju, odnosno uz tvrdnju da Vlada ne provodi zakone. i zbog toga mi danas razgovaramo o pravnim argumentima. Normalno je da se o tome raspravlja kad se sama interpelacija temelji na tvrdnji da ne poštujemo Zakon o provedbi sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Kad je riječ o nadleštvu Hrvatskog sabora u okvirima Zakona o provedbi sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju kad se on odnosi na međunarodne ugovore treba istaknuti da se tim Zakonom o provedbi sporazuma uređuje nadzor Hrvatskog sabora samo nad postupkom sklapanja dvostranih ugovora o regionalnoj suradnji, a ne i na ovakvu vrstu protokola koji će biti kao, koji će biti sklopljen i koji će biti upućen Saboru na ratifikaciju, što znači da će Sabor biti uključen u taj proces i bio je do sada, odgovorno tvrdim, jer smo razgovarali u okviru klubova. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, predstavnici državnog ureda, kolegice i kolege. Neposredni izbor čelnika lokalne samouprave svakako među ljudima ima simpatije i ja ću na početku reći da se, da mi te simpatije dijelimo i pridružujemo im se. Naravno da se tu može izreći puno argumentacije tome u prilog. Ja ću tu argumentaciju i tu priču preskočiti. Reći ću neke dvojbe koje ovaj prijedlog ili ovo rješenje izazova barem u ovom trenutku dok se ne riješe neka druga pitanja sa željom da to možda pomogne u daljnjoj doradi ovog prijedloga. Kad govorimo o tome da se neposredno bira čelnik lokalne samouprave onda polazimo od toga da će takva vrsta izbora dovesti do toga da izaberemo čelnika kakvog želimo. Naravno, predodžba može biti različita, ali recimo da bismo mogli reći da se radi o takvoj osobnosti, i ljudskoj i stručnoj, koja će na najbolji način voditi tu lokalnu jedinicu. Naravno da je to samo pretpostavka. Da bi bio rezultat takva se osobnost mora izraziti. E sad, ja ću navesti ovdje nekoliko dvojbi koje se inače u zakonodavstvu koja sve ovo regulira javljaju i čini mi se koji uvjetuju pa i ovo rješenje koje imamo kao prijedlog. Prva stvar koju ovdje želim reći, u istraživanju hrvatskog pravnog centra došli su do podatka da je 33,8% jedinica lokalne samouprave ima veće rashode od prihoda. E sad, to je elemenat u koji mi onda smještamo ovog našeg neposredno izabranog čelnika i tražimo njegovu osobnost i kako će se ona izraziti. Druga dilema koju ja ovdje želim izreći, to je ja mislim da je područje lokalne samouprave još organizacijski i funkcionalno nestabilizirano ili barem nije stabilizirano na način i u mjeri kako bismo mi htjeli i kako bi nama trebalo. I treća stvar koja se tu javlja, a čini mi se važnom, a to je ovo pitanje decentralizacije obavljanja javnih poslova. Sve ovo od onog financiranja do ovog kako smo uredili upravu i po broju i po rasporedu unutar toga i po tome kako su razmještene i raspodijeljene uloge u obavljanju javnih funkcija još uvijek nekako nije
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Danas je rebalans koji bi trebao odgovoriti na pitanje kako pomoći gospodarstvu koje se nalazi pred ulazom do sada najveću krizu od koje ćemo vrlo dugo i sporo oporavljati. Opseg krize ćemo tek na kraju moći sagledati kada vidimo što će se desiti sa nezaposlenima u RH. Očekujem da u lipnju će biti prvi veliki val otkaza u gospodarstva a na jesen će vjerojatno ona brojka magična od 400 000 nezaposlenih biti premašena i doći ćemo do velikog broja ljudi će biti nezaposleni dakle i bit ćemo veći od one brojke koja je bila tamo negdje oko 2000. godine. Znamo da je kriza iz 2008. i 2009. bila velika kriza ali je ona kao mali vrtić u odnosu na ono što nam predstoji. Evidentni potresi na financijskim tržištima izazvat će tsunamije u ekonomijama a male kao što je hrvatska ekonomija, na repu će svom žestinom zalijepiti u zid. I to posebno zemlje kao što je Hrvatska koju prožima korupciju. Tu su najveće žrtve biti obični, pošteni građani i građanke koji jako skromno žive a to je velika većina. Turizam se neće oporaviti na ove razine na kojim je bio i on će definitivno podbaciti što i Vlada vrlo skromno nagovještava a njihove kvazi umirujuće prognoze imaju samo jednu svrhu a to je promocija pred izbore i čista su žal i obmana građanki i građana. Ova Vlada uopće ne misli kakve će biti posljedice njihovih politika. Ako se kojim slučajem ovaj prvi val korona pandemije poklopi sa drugim valom, što je izvjesno, to će dovesti do još većih problema u ekonomiji, bit će gore od Titanik scenarija. To je nekad vaš koalicijski partner koji je onda bio u oporbi, sada o tome govori, govorim kolegama iz <PARTY>-a. Trenutnim rebalansom povećava se javni dug sa 73% na 86, 7 posto BDP-a i iz ovog rebalansa sasvim je vidljivo je da Vlada nije spremna niti za ovaj prvi scenarij korona pandemije a kamoli za drugi. No to nije bitno jer će posljedice ovih politika platiti građani padom standarda. Da ova Vlada iole razmišlja o boljitku svih hrvatskih građana i građanki
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Irena kažete da ovo izvješće nije sporno. Ja bih rekao da je ono cijelo sporno bez obzira koliko je opširno i koliko ima podataka u njemu. Podaci su nedostatni i krivi s obzirom da je nalaz Državne revizije jasno rekao što nedostaje u funkcioniranju, radu, u evidencijama, jasno se pokazuje da ovo izvješće nikako ne možemo prihvatiti niti ga smatrati relevantnim. Ono je napisano reda radi kako bi se zamaglilo stvar a to je nerad eventualno korupcija i prodaja u bescjenje. To ne piše u izvješću ali to je u nepovoljnom nalazu Državne revizije jasno definirano. Privatizacija Croatia osiguranja je jedna od najvećih afera o kojoj se šuti i ne govori. Nije napisana u ovom izvješću kako je učinjena. Što je sa dokapitalizacijom? Kako su tekli tijekovi novaca? Kakve su odluke donesene? To sve nedostaje u ovom izvješću. Nedostaje niz stvari koje je Državna revizija nabrojila poimence da su propuštene u proteklom vremenu odraditi. Vjerujemo i nadamo se da nećete podržati ovo izvješće kao i da će nova uprava u DUUDI-ju poduzeti aktivnosti kako bi ispravila sve ono što je u proteklom vremenu načinjeno loše.
Istina je da sam ja pitao u Hrvatskom saboru puno puta ondašnjeg premijera gospodina Sanadera gdje su novci iz splitskog škvera. Evo od jučer vlada veliko iznenađenje kod nekih i zapanjenost zbog njegovog odlaska preko granice, a ja bih rekao kako je tek meni. Meni je odgovor pobjega preko granice. Možda taj odgovor nađem jednog dana ako ta osoba napiše autobiografiju koja bi se vjerojatno mogla zvati od intendanta do političkog emigranta. Možda tamo bude taj odgovor. Ali vjerujem da ima i drugih u Hrvatskoj koji mogu dati i koji će ipak jednog dana dati odgovor na to di su nestale te pare iz splitskog škvera.
Da, ja sam pobrojala vrlo precizno sve one koje smatram da su odgovorni jer ništa od ovoga se nije desilo slučajno, ništa se nije desilo iznenada. Dakle, postoji imenom i prezimenom odgovorne osobe, odnosno odgovorne institucije. Svakako da je uvijek najodgovornija Vlada, kao što je i najodgovornija saborska većina koju podržava i podržava njezine odluke. Ta je odgovornost ovdje neupitna. Hrvatska narodna banka, međutim institucija koja je specijalizirana upravo za ovakve stvari. Ona postoji za ovakve stvari. ja sam danas rekla da eksperti u Hrvatskoj narodnoj banci imaju plaću veću od predsjednika države upravo iz razloga da bi radili svoj posao, da bi zaštitili građane od ovakvih situacija. I nisu napravili ništa. Sada nama 10 dana nakon što je problem izbio gospodin Vujčić objašnjava da je on eto nešto nekada bio govorio i rekao. Jučer u ne znam koliko sati izađe evo sad njega sa nekakvih mjera, pet točaka. Da li se tako ponaša odgovorna institucija? Da li se tako ponaša Hrvatska narodna banka? Svakako ne.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici Vlade Republike Hrvatske. Ovaj prijedlog zakona o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva na prvi pogled se čini kao da bi ga trebalo podržati, jer je i obrazloženje takvo da se zapravo samo usklađujemo sa europskom direktivom i on zaista ne sadrži ništa sporno. Jer njegova svrha je upravo prenošenje odredbi direktive. No, ono što je ovdje sporno je da ovaj zakon samo nosi taj ambiciozan naslov. A ključni elementi provedbe implementacije direktive uopće nisu sadržani u ovom prijedlogu. Upravo zato smatramo da je donošenje ovog zakona nužno, ali da u zakonu nema provedbenih mjera koje dovoljno precizno i jasno definiraju kako će se implementirati direktiva. Drugi važan element je taj da je Hrvatska imala rok do 18.11. ove godine u potpunosti implementirati odredbe ove direktive. Dakle, mi kasnimo a sa ovim zakonom zapravo samo kupujemo vrijeme i napravili smo copy paste odredbi iz direktive. Dakle, ne zna se koliko će biti punionica, kako će one biti rasprostranjenje, koja su to alternativna goriva koja su od strateškog interesa za RH koja će se koristiti da bi se smanjile emisije u prometu itd. To se sve prebacuje na jedan dokument koji se zove nacionalni okvir politika koji isto tako iz zakona se ne vidi jasno i što treba definirati precizno, tko će biti nositelji provedbe. Ne daje se dakle jasan okvir. Vrlo je jasno da je ovaj zakon važan i da je ta infrastruktura važna, jer dok se s jedne strane razvijaju projekti za što bolje povezivanje prometnim pravcima s druge strane se naravno javljaju i ambiciozni ciljevi u pogledu smanjenje onečišćujućih emisija koja nastaju u Sektoru prometa. Gotovo četvrtina emisija stakleničkih plinova na području EU nastaje u Sektoru prometa. Također dodatan problem predstavlja i ovisnost europskog prometa i hrvatskog prometa o nafti od koje veći dio dolazi iz uvoza. I budući da uvezena nafta uglavnom dolazi iz sve nestabilnijih područja u svijetu to dodatno
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja svakako podržavam ove izmjene i dopune Zakona o doplatku za djecu kojim se osiguravaju jednaka prava djece na ekonomsku i socijalnu sigurnost. Hrvatska se uostalom i svojim ustavnim odredbama opredijelila za osobnu zaštitu osobito obitelji, djece s posebnim potrebama i nemoćnih osoba. Ja bih rekla da je doplatak za djecu jedna od značajnih mjera kojom se pomaže prirodni prirast i daje potpora obitelji za podizanje djece i jedna je od mjera. Znači, jedna od mjera Nacionalne populacijske politike koju smo usvojili nedavno na ovoj sjednici. Doplatak za djecu ja bi istakla da ima dvojaku ulogu. Jedna od njih je evo pronatalitetna i socijalna. Evo, svakodnevno ističemo i sada u prethodnim ovim raspravama ali ipak želim naglasiti ovaj naš negativni demografski kretanja. I osobito istakla bi znači za 2015. a to je tako blizu da bi trebali imati po projekcijama 398 tisuća stanovnika manje što je zaista zabrinjavajući podatak. Povećava nam se i udio starijih osoba iznad 65 godina i već sada iznosi od 16,3 što nas ubraja u stare narode. A sve ovo ugrožava jedne vitalne radne i gospodarske potencijale države i društva u cjelini. Stoga ja smatram da je populacijska politika koju smo donijeli da je to ustvari pitanje svih pitanja i da njegovo rješavanje tog pitanja ne trpi odgađanje. A mjere te populacijske politike znači, trebaju motivirati i roditelje da donesu odluku o broju djece. Prema ispitivanjima 98% stanovnika Hrvatske, obitelj i djecu smatraju najvećim vrednotama a isto tako prema istraživanjima želja za imanjem djece je oko 2,7 a sada vidimo da je taj podatak oko 1,2. Znači, sve ove mjere pa i ova mjera koju danas donosimo je ustvari da motiviramo i osnažimo tu volju za imanje djece i da stvorimo jedno pozitivno ozračje. A svakako jedna od mjera je i ova. Kada smo govorili o tom pozitivnom ozračju ustvari evo, svakako da je to bitno i u više navrata sam ovdje istakla koliko se broj djece, koliko se naš broj rođenih stalno smanjivao,
Pa ispravljam netočan navod premijera Vlade koji je rekao da smo mi smanjili broj ministarstva sa 14 na 13 i da smo na taj način smanjili Vladu i smanjili administraciju. Netočno gospodine Sanader. Netočno zbog toga što mi sada imamo formalno samo manje ministarstava ali imamo više državnih dužnosnika, imamo puno više zaposlenih u državnoj upravi. A da je tome tako govori to što vi od 12 mjeseca niste poslali odgovor na naše pitanje da vidimo točno koliki je broj zaposlenika. Po našim informacija puno više ljudi sada radi u državnoj upravi nego što je to bilo do 2000. godine.