EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Naime jutros dok sam dolazila u Sabor slušala sam vijesti na jednom mediju na kojem je rečenica otprilike glasila Ministarstvo socijalne politike i mladih popustilo pod kritikama u Parlamentu. Mislim da je krajnje vrijeme da se rasprava u Parlamentu posebno ona koja se vodila oko Zakona o dadiljama tretira kao jedna konstruktivna i dobra rasprava ne kao bilo kakve kritike jer doista je krajnje vrijeme da Parlament bude mjesto u kojem će se, ja sam mislila da inače dosta glasno govorim ali vidim da je ovdje doista problem s ovim razglasom. Dakle, mislim da je krajnje vrijeme da se Parlament tretira kao mjesto na kojem će se raspravljati o zakonima i u kojem će se slušati argumente koji dolaze naravno onda kada su oni doista dobri argumenti koji mogu popraviti zakon. tako da smo mi u ministarstvu stvari zakon odnosno raspravu u prvom čitanju o dadiljama shvatili ovdje prvenstveno kao jednu dobru i konstruktivnu raspravu gdje smo dobili neke primjedbe i neke prijedloge od kojih smo i većinu uvažili kako bi doista zakon bio bolji od onoga kako smo ga bili podnijeli u prvom čitanju. Dakle ovaj Zakon o dadiljama prvenstveno regulira jednu djelatnost koja treba biti pomoćni servis. Po ne znam koji puta bih htjela ponoviti da to nije niti privatni vrtić niti zamjenjuje vrtiće koje imamo u jedinicama lokalne samouprave. ovo je jedan servis koji može biti pomoć prvenstveno roditeljima koji trebaju zbrinuti svoju djecu. Bit će pomoć sasvim sigurno i određenim jedinicama lokalne samouprave koji u ovom trenutku nemaju novca za izgradnju novih vrtićkih kapaciteta niti za održavanje jednog poprilično skupog sustava kao što je vrtić. Dakle ovo je jedno pomoćno sredstvo koje može pomoći i jedinicama lokalne samouprave. S druge strane ovo je otvaranje i prostora i za samozapošljavanje. Nadam se da ovo neće biti ostati samo neka vrsta ženskog poduzetništva. Zadnji puta smo ovdje raspravljali o tome da i muški mogu biti jako d
Hvala. Pa evo, mogu ih nabrojati, znači Dubrovački demokratski sabor, Duspara Mirko, <PARTY>, <PARTY>, HDKS, <PARTY>-Liberalni demokrati, <PARTY>, <PARTY>, <PARTY>-Stranka rada, <PARTY>, <PARTY>, Mreža <PARTY>h lista, Narodna stranka-<PARTY>, Nezavisna lista-Stipe Petrina, vidite, Nezavisna lista-Višnja, Nezavisna lista-Zagreb, <PARTY>, <PARTY>, Promijenimo Hrvatsku, <PARTY>, <PARTY>, Zagreb je naš, Željka Lacković… … <PARTY>, evo, većina. Hvala. Kolega Boriću, sve ste točno naveli, ali ja sam se držao Izvješća o radu Državnog ureda za reviziju za 2019.g. U izvješću piše točno koje stranke su dobile bezuvjetno mišljenje, koje uvjetno. Ja ne znam zbog čega to pojedine naše kolege tolko iritira, smeta. Pa između ostalog sami ste naglasili da je dobro da postoji Ured državne revizije, kad ih malo češljaju preko noći nađu račune. I to je dobro, evo možda će još popraviti svoje poslovanje za recimo izvješće u 2021. kad ćemo raspravljati o 2020.g., pa će biti bezuvjetno kao kod <PARTY>-a.
Pa da, mislim upravo ono što je struka rekla i o ovom zakonu, znači ljudi koji su usmjereni godinama, je li, na ovakav tip reformi, je l', kurikularnih, itd., su rekli da je, a i sama sam proučavala rezultate PISA istraživanja, stvarno je specifičnost Hrvatske da mi donekle još imamo održanu tu vertikalnu pokretljivost. Ali, sve politike idu upravo za tim da tu vertikalnu pokretljivost onemoguće i da se obespravi radnika, znači skoro 90% zakona koje mi ovdje dobivamo su zapravo dresiranje ljudi da rade poslove koji su slabo plaćeni i za koje zapravo rade puno više nego što rade njihovi europski kolege i nadam se da ćemo to nekako ipak uspjeti održati. Svakako znači, tako programima koji omogućavaju i jedan tip obrazovanja i drugih tip obrazovanja, ali svakako ta vertikalna pokretljivost da ljudi mogu iz strukovne ići na faks. Evo ispričat ću vam jednu situaciju, znači bila sam u posjeti ITAS-u, znači tvornici ITAS i tamo su mi objasnili, znači nije, mislim nije, samo je dio problema ovo o čemu mi danas ovdje govorimo i usklađivanje kompetencija i usklađivanje s tržištem rada, ono što su mi tamo rekli, znači mladi srednjoškolci koji dolaze u ITAS vrlo brzo savladaju vještine, ali oni mahom odlaze jer oni njima ne mogu ponuditi plaće koje bi njih zadržale tamo i to je ono, stalno protočna traka. Znači mlade ljude obrazuješ, izgubiš vremena, oni odlaze jer oni neće, mislim, ne da oni neće, to je isto jako ružno rečeno, nego naši radnici za te plaće ne mogu preživjeti, oni ne mogu prehraniti svoju obitelj, oni ne mogu osigurati stambeno pitanje, oni nemaju uvid kao neki viceguverneri HNB-a u to kako se te jeftine nekretnine prodaju pa da kupe vilu za 230 eura, oni ih kupuju po ovoj realnoj cijeni.
Htio sam vam replicirati u ovom dijelu u kojem ste spomenuli državni proračun, naime iznosili ste podatak, vjerojatno u dobroj vjeri, za 2009. godinu, vjerujući da će ta potpora od 22 milijarde, tj. skromnih 22 milijuna kuna ostati. Ono što se može zapaziti u odnosu na 2008. taj je proračun manji za 35%. Znači u 2009. je manji za 35%, e sad problem je u ovom proračunu ono što smo i prigovorili samo ministru Šukeru kad je tu bio, što se iz njega apsolutno ništa ne može iščitati, odnosno vidjeti gdje je nestala pojedina stavka. Tako da ste vi dobro ustvrdili prema sadašnjem prijedlogu proračuna stvarno je stavka za ribarstvo nula ili ako nije onda je negdje premještena gdje se apsolutno ne može vidjeti, a po svemu sudeći vjerojatno je i namjera premještanja upravo bila ta da na neki način ne bi morali izbrojati kolone koje će na kraju krajeva nositi rashod. Hvala.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ne bih ja replicirala da mene kolega nije prozvao sa govornice i rekao da kad je on bio ministar je u mom KBC-u Rijeci ostao gospodin Herman Haler na mjestu ravnatelja. Mislim kolega Milinović vi dobro znate da je Herman Haler član vaše stranke i naravno da ste ga ostavili, a ostale ste smijenili. Mislim Herman Haler ostao je i u vrijeme ove bivše vlasti na mjestu ravnatelja tako da nije baš točno da se bivša vlast ovim zakonom donesenim zakonom smijenila istog dana sve ravnatelje. Ne u jednoj crvenoj Rijeci ostao je <PARTY>-ov ravnatelj na čelu jedne tako važne ustanove kao što je Klinički bolnički centar. Ali ono što je pokazano 2015. godine je došlo do ipak promjene gospodina Halera sa mjesta ravnatelja i pokazalo se da se nisu generirali novi gubici u 2015. godini i da su se počeli vraćati stari dugovi. Pa sad možemo i vi i ja zaključiti možda kamo sreće da ste ga vi promijenili, a onda još kamo više sreće da smo ga možda mi promijenili 2012. Možda bi Klinički bolnički centar imao manje gubitke, a možda bi naši pacijenti imali bolju uslugu i možda bi danas Klinički bolnički centar bio bez dugovanja. Eto.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade! Neću ponavljati sve ove brojne kontroverze koje su u prethodnim raspravama kolegice i kolege istakli vezano za efekte zakona, vezano za činjenicu da se uređuje samo rad jednog segmenta tržišta rada, da ima dosta nejasnoća o tome kakvi će stvarni efekti zakona biti, nego bih zamolio predlagatelja da pripazi malo na zanatsku stranu zakona. Ovaj zakon prijeti da će postati jedan u nizu onih naših loših nomotehničkih zakona. Ima dovoljno vremena da se neke stvari poprave, pa evo ja ću biti slobodan, možda na neke upozoriti. Počevši od samih definicija, možda ja ne razumijem do kraja stvar, ali trgovina na malo je kupnja robe radi daljnje prodaje. Trgovina na malo je i prodaja, a neki put se i prodaje roba koja se ne kupuje nego se nalazi u vlastitoj proizvodnji. Nadalje, potpuno je nejasno zašto se u Zakonu o trgovini rješava pitanje zviždača. To je materija koja je opća za sve djelatnosti i ne vidim zašto ste baš tu strpali zviždače. Onda imate, dobro to je zaista možda stvar tipfelera, ali tzv. mrtve duše u članku 46. imate one oznake za stavke, … , stavka nema. Onda ima dosta odredbi koje nisu sukladne sustavu prekršajnog prava. Naime evo, 1.1. je stupio na snagu novi Prekršajni zakon, a Vlada ga već sad rastače zakonima, pa bih upozorio na neke promašaje u prekršajnim odredbama. Kao prvo imate neobičnu terminologiju gdje govorite da će se uz novčanu kaznu izvršiti oduzimanje imovinske koristi. U prekršajnom postupku će se izreći neka mjera, a neće se izvršiti, jel'. Onda imate potpuno nesukladno Zakon u o prekršaju uređenu primjenu pojedinih mjera, zaštitnih mjera tako da su neki put obligatorne, neke nisu i to baš nije u skladu sa zakonom, novim Zakonom o prekršajima. Isto tako kod oduzimanja imovinske koristi ste neki put i kod oduzimanja predmeta išli na obligatorno, negdje na fakultativno što isto nije koherentno i sukladno Zakonu o prekršajima. Isto tako u članku 77. ste propisali posebnu n
Gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Ministarstva, kolegice i kolege, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice raspravljao je o ovom Konačnom prijedlogu Zakona o izmjeni Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga koji je podnio Klub zastupnika <PARTY>-a i podupire ga znajući da posljedica učinka opojnih droga nije samo bolest duševna ili tjelesna nego ima i značajne socijalne implikacije. Evo točno za 5 dana bit će točno 3 godine od rasprave u prvom čitanju Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga. Klub zastupnika <PARTY>-a vjeruje da predložena izmjena ovog Prijedloga zakona omogućava kontinuitet a ne kampanju u jednom segmentu i jamči učinkovitost, profesionalnost i temeljitost te doprinosi ukupnoj stabilizaciji sustava za suzbijanje zlouporabe opojnih droga i zato ćemo glasovati za ovaj prijedlog. Česte kampanje koje su nažalost prisutne na našoj sceni su kontraproduktivne kad je u pitanju suzbijanje zlouporabe opojnih droga. One se između ostalog i ogledaju u poraznim podacima broja umrlih od opojnih droga. Dakle važnost je na kontinuitetu i zakonskih prijedloga koje prate ovo područje. Nacionalnu strategiju ili suzbijanja zlouporabe opojnih droga znamo donio je Hrvatski državni sabor još 1996. godine i ona je osnova za djelovanje svih tijela državne uprave i tijela lokalne zajednice kao i nevladinih organizacija. Republika Hrvatska je i aktivno uključena u regionalnu suradnju jer ona je na tzv. balkanskoj ruti preko koje kažu prolazi 80% heroina koji se potroši u zapadnoj Europi. Prema dostupnim podacima koji se mogu naći posljednja veća uništavanja droga dogodila su se u listopadu 2000. kada je u spalionici «Puto» koja istina sada ne radi, na zagrebačkom Jakuševcu spaljeno 862 kilograma kokaina, a poslije toga 4. srpnja 2001. na istom mjestu je spaljeno 3 i po tone marihuane zapakirane u limenke voćnog kompota zaplijenjenih u međunarodnim operativnim akcijama policije Slovenije, Austrije, Italije, Nizozemske, Velike Britanije i Hrvatske. Jest, ned
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pronatalitetna politika, ali ona kvalitetna, odgovorna i ozbiljna nedeklarativna je doista jedno ozbiljno pitanje i zahtjeva puno ozbiljniji pristup od svega što smo mi do sada uradili ili gotovo od svega. Ozbiljniji pristup prema punoj, onoj potpunoj obitelji, ali isto tako i prema jednoroditeljskoj koju treba priznati kao činjenicu o kojoj smo mi govorili i pripremili moguća rješenja u zakonu o kojem će se nadam vrlo brzo raspravljati, a to je Zakon o alimentacijskom fondu. I svaka ovakva rasprava često je deklarativna. Ja se nadam da ova neće biti takva, obojena politikom, prikrivenim optužbama i obračunima bivše i sadašnje vlasti, nekad bolje nekad slabije prikrivenom, ali treba iskreno priznati da je u prošlom mandatu ipak učinjeno nešto dobro. A to je solidarnost prema majkama bez primanja, prema majkama studenticama i jednu činjenicu koju moramo priznati, a to je da postoje i majke srednjoškolke koje doista zahtijevaju da ozbiljno razmislimo gdje su učinjeni propusti, da li u odgoju ili obrazovanju, da li samo u obiteljima ili i škole ovdje imaju svoju odgovornost. Međutim, u svim dosadašnjima zakonima naprosto su ispuštene žene koje dobro zarađuju, koje su izgradile svoju karijeru, a koje se ne žele odreći majčinstva. I svu su do sada imali šansu, sve dosadašnje vlasti, ali uvijek imamo onaj sistem, počet ćemo drugačije od ponedjeljka, ili od 1., ili najbolje kad su prvi i ponedjeljak zajedno, što ne pokazuje dovoljnu ozbiljnost prema problemu i pokazuje jedno drugačije lice politike. Bilo bi dobro da je ovaj Prijedlog zakona dio paketa zakona koji bi na ozbiljan način rješavao pitanje pronatalitetne politike i kad bi za takav zakon doista bila osigurana sredstva. Sredstva za roditelj, sredstva za djecu, a znamo da ćemo za koji dan razgovarati i o sredstvima za umirovljenike kojima je također obećano generacijama rješavanje njihovih problema i njihovih zaostataka. Jedino ne znamo otkud bi se
Hvala lijepa potpredsjedniče. Hvala lijepa akademiče. Gospodine Vučetiću, evo vi ste sve tako lijepo rekli o akademiji čime se ja u potpunosti priključujem, ali ipak bih htio reći jednu vrlo važnu rečenicu, a ona je na neki način i već ukazana u riječi gospodina saborskog zastupnika gospodina Jovanovića. Naime, svjedočimo jednom velikom djelu koje je akademija napravila, a to su hrvatsko prirodno bogatstvo, na kojem je radilo 46 znanstvenika i obznanjeno na jednom mjestu, inventura svega onoga što mi u Republici Hrvatskoj imamo. Evo mi smo isto tako htjeli i doprinijeti budući saborski odbor i pojedini saborski odbori raspolažu sa tim blagom. Tako unutar našeg odbora su aktivnosti vezane za zemljište, poljoprivredno zemljište, za šume, šumsko zemljište, za vode i donijeli smo odluku i pokrenuli već aktivnosti da ćemo organizirati jednu tematsku sjednicu koja će upravo biti posvećena ovom segmentu. Stoga bez obzira što je izvješće u ovom trenutku pozitivna ocjena od Kluba zastupnika <PARTY>-a, ja bih želio na neki način da nećemo stati na ovim aktivnostima. Znamo da je akademija iznimno aktivna, ali i Sabor na ovom mjestu mora na neki način kao ustanova dati doprinos aktivnostima i povezati i jedno i drugo, znači i akademija i Sabor, kako bi istakli sve naše vrijednosti koje imamo, a u našem društvu i našoj državi imamo velike vrijednosti. Vaše mišljenje.
Kolega Đakiću ja ću vam odgovoriti nadam se da neću zaraditi opomenu. Ali rekla bih na ovo vaše izlaganje da smo već čuli više puta od ove Vlade jednu novu definiciju odgovornosti. Definicija odgovornosti je zapravo netransparentnost, biranje bez natječaja, biranje koga smatramo podobnim. Evo tako je i ovo, u odnosu na financiranje jedan sasvim neuobičajen zakonski izričaj da će se naknada za pripremu i vođenje investicije utvrdit ne temelju sporazuma centra i subjekata nositelja investicija. Kako to će svaki put, centar će se dogovarat sa recimo jednim tijelom državne uprave pa će se onda iscjenkat za tu naknadu. A pitam ja što će reći revizija onda tom tijelu državne uprave, zašto si iscjenkao da platiš 500 tisuća, a možda si se mogao iscjenkat za 300 tisuća, pa po kojim kriterijima si ti platio tamo 500 ili 300 tisuća. Dakle meni uopće nije jasno kako će se tijelo državne uprave koje ide u neki posao, javno-privatno partnerstvo pa se mora obratiti ovom sada centru, kako će si oni utvrđivat tu naknadu. Pa zar nije bilo moguće utvrdit neke kriterije ili reći da će centar utvrdit kriterije pa će svatko tko dođe k njemu znat po kojim kriterijima plaća tu naknadu. Hvala. Hvala lijepa. Evo kola Vukšić, ja se rekla naravno da se ne radi o podjeli plijena jer ništa nije podijeljeno jer se zna tko ima jedinu, zadnju i glavnu riječ po ovome zakonu. A ovo o čemu vi govorite o tome će odlučit tijela progona, odlučit će sud i ako je čega bilo, ako nije bilo u skladu sa zakonom tako će i presuditi. Ovdje se radi o tome da i donosimo zakon kojim upravo crtamo i pišemo da to bude tako. Hvala.
Također nema ga potrebe prihvaćati jer je planom građenja hrvatskih cesta za ovu 2004. godinu je planirano i kroz program održavanja i rekonstrukcije sedam kilometara navedene državne ceste za koje gospodin uvaženi zastupnik traži sredstva. Dakle, već je predviđeno. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Programom građenja hrvatskih cesta za 2004. godinu planira se na dionici Šušnjevica do tunela Učka rekonstruirati dionica Mandići dužine 1,9 kilometara, završiti cjelokupna projektna dokumentacija za zaobilaznicu Vranja dužine 2,2 kilometra i završiti prvu fazu projektne dokumentacije za dionicu kroz Boljunsko Polje. Završetak radova na dionici Šušnjevica-Tunel Učka planirat će se programom građenja javnih cesta za razdoblje 2005.-2008. godina koji će se uputiti Hrvatskom saboru tijekom ove godine na usvajanje. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz slijedećih razloga. Cesta Lališće-Lupoglav je u nadležnosti županijske uprave za ceste Istarske županije a obzirom da je općina Lališće utvrđena kao općina koja pripada područjima od posebne državne skrbi a općina Lupoglav je razvrstana u brdsko-planinska područja ministarstvo će u okviru pozicija koje su planirane za poticanje regionalnog razvoja područja od posebne državne skrbi i brdsko-planinska područja zajedno sa županijskom upravom za ceste osigurati sredstva u 2004. godini za rekonstrukciju navedene ceste, prema tome mislim da nema potrebe ovaj. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz slijedećeg razloga. Na poziciji "zaštita kulturne baštine" predviđen je iznos od 5 milijuna i 115 tisuća kuna kojim se direktno potiče razvoj ovakvih i sličnih projekata, međutim da bi mi utvrdili koji će projekti biti realizirani moramo provesti javni poziv za prikupljanje projekata. Smatram da je predloženi izvor sredstava za ovu namjenu nerealan a i držim da i ovaj, da se ovaj predloženi porjekt itekako može kandidirati na javni poziv za određena financijska sredstva.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra. Klub <PARTY>-a podržat će konačni prijedlog Zakona o provedbi uredbe o provedbi članka 10. Protokola UN-a o vatrenom oružju, utvrđivanju odobrenja za izvoz vatrenog oružja, mjera za uvoz i provoz vatrenog oružja, njegovih dijelova i komponenata i streljiva. Isto iz razloga jer se ovim konačnim prijedlogom zakona zakonodavstvo RH usklađuje sa zakonodavstvom EU. Kao što je i rekao zamjenik ministra na razini EU donesena je uredba Europskog parlamenta i Vijeća od 14.ožujka 2012.o provedbi članka 10. Protokola UN-a protiv nezakonite proizvodnje, trgovanja vatrenim oružjem, njegovim dijelovima, komponentama te streljivom kojim se dopunjuje Konvencija UN-a protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta, utvrđivanju odobrenja za izvoz vatrenog oružja, mjera za uvoz i provoz vatrenog oružja, njegovih dijelova, komponenata i streljiva. Uredba kao akt EU izravno se može primjenjivati na području država članica a učinkovita primjena iste podrazumijeva definiranje nadležnih tijela i postupaka kako to zahtijevaju članci same uredbe. Sadržajno predmetna uredba ima u vidu provedbu članka 10. Protokola UN-a protiv nezakonite proizvodnje i trgovanja vatrenim oružjem, njegovim dijelovima, komponentama te streljivom kojim se dopunjuje gore navedenu Konvenciju UN-a. Stoga je svrha ovog zakona polazeći od nacionalnog zakonodavstva i prakse da odredi nadležna tijela i postupke kako bi se u okviru pravnog sustava RH osigurale pretpostavke za učinkovitu primjenu uredbe. Zakonom je propisano da nadležno tijelo za provedbu uredbu i ovog zakona Ministarstvo gospodarstva a koje je pri provedbi ovog zakona dužno surađivati sa tijelima državne uprave nadležnim za poslove carinskog nadzora, unutarnjih poslova, vanjskih poslova i obrane. Zadaća Ministarstva gospodarstva između ostalog je da za potrebe provedbe ove uredbe izdaje odobrenja za izvoz vatrenog oružja, njegovim dijelovima, i bitnih komponenti te
Hvala lijepa. Koliko sam ja informiran, dame i gospodo zastupnici, postignut je jedan dogovor da u 6 sati se prekine rasprava, da se povuku prijavnice i da onda održi završni govor predstavnik predlagatelja i predstavnik Vlade. Je li taj dogovor egzistira? … Dobro. Onda ćemo još raspravljati sa. Gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite. Ali ima onih koji su, kao gospodin zastupnik Boro Grubišić koji žele govoriti, je li tako? Dobro. Izvolite. Ne, ovo je bio dogovor između Kluba zastupnika <PARTY>-a i <PARTY>-a. Da. Izvolite. Izvolite. Gospodine Grubišić, izvolite. Želite li govoriti? Izvolite. Kolegice i kolege, molim vas malo mira i pozornosti da zastupnik može.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je dugo najavljivani Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o srednjem školstvu sa konačnim prijedlogom, sasvim je sigurno da je potrebno pitanja koja nameće aktualna situacija u podsustavu srednjeg školstva urediti na nov način, … neka postojeća rješenja prilagoditi novim zakonskim i znanstveno-pedagoškim spoznajama. Ovu ću raspravu podijeliti prije svega na dva dijela i … se osvrnuti na neka zakonska rješenja u ovome prijedlogu a potom ukazati na potrebu cjelovitih zakonskih rješenja srednjeg školstva radi njegova unapređivanja. Pod 1. prije svega što je predloženo u izmjenama i dopunama. U članku 3. određuje se uvođenje sustava nacionalnih ispita, prvo uočavamo pojmovnu nejasnoću, pojmovi nacionalni ispiti i samo vrednovanje škola nisu sinonimi. … prevodi kako kaže nastavni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja, a okvirne elemente samo vrednovanja škola propisuje ministar, nedostaju definicije tih dvaju pojmova a logično da samo vrednovanje što ukazuje i sam naziv provode same škole za interne potrebe. Za vlastito uočavanje stanja i njegovo mijenjanje. Postavlja se pitanje hoće li se ispiti provoditi iz svih nastavnih predmeta, hoće li se provoditi svake školske godine. Ispite provodi nacionalni centar što je tehničko pitanje ali bitno je pitanje tko priprema ispite, ispitna pitanja, prema kojoj metodologiji, tko obrađuje i interpretira te rezultate. Ako ispite provodi nacionalni centar očito je da i taj rad zahtijeva novčana sredstva. A o tome se u obrazloženju ne govori. U obrazloženju toga članka kaže se između ostaloga da rezultati mogu koristiti za postavljanje normi i standarda, za ocjenjivati i u biti pripremu učenika i nastavnika za državnu maturu. Time su izražena prevelika i nerealna očekivanja. Osobito narečene primjedbe te različitu svrhu i primjenu metodologiju. Namjeru zakona valja podržati a slična praksa postoji u velikom broju drugih odgojno-obrazovn
Poštovani predsjedniče, štovane kolegice i kolege. Moram reći da je intencija predlagača da se riješavaju nagomilani problemi u gruntovnicama, svakako pozitivna i da je treba pozdraviti. Ovim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama sa Konačnim prijedlogom, uvodimo se u set zakona koji se tiču prostora i gradnje. A preduvjet za sređivanje stanja u prostoru i smanjivanje mogućnosti raznih malverzacija sigurno je sređivanje stanja u zemljišnim knjigama. Odnosno riješavanje starih zaostalih predmeta, čuli smo koliki ih je broj i ažuriranje sadašnjih i budućih. Po našem mišljenju osim ovog zakonskog riješenja treba najviše voditi računa i o drugim segmentima, odnosno poboljšati materijalne uvjete za rad u gruntovnicama, odnosno objezbjediti adekvatan prostor dovoljan broj informatičke opreme, te dovoljan broj zaposlenih u zemljišno-knjižnim odjelima sudova. Jer po našem mišljenju ono što je do sada napravljeno, nije napravljeno dovoljno. Još jedan veliki problem koji nije obuhvaćen ovim prijedlogom zakona i svakako usklađivanje između katastarskih i gruntovnih knjiga, jer u puno slučajeva naravno dolazi do neusklađenosti podataka, te stranke imaju zaista velikih problema. A vidimo da je i u Ministarstvu konstatirano u ocijeni stanja da sudovi imaju isto takvih problema. Ali kroz zakonsku regulativu se ne vidi na koji način bi se ti problemi riješili. Zato obrazloženje isto tako oko toga da za ovaj zakon nisu potrebna dodatna sredstva po našem mišljenju ne stoji, jer za plaće referenata za koji se predviđa pozicija za plaće službenika i namještenika na sudovima, što znači da većih zapošljavanja zemljišno-knjižnih referenata neće biti, ili ako će ih biti znači da će se ovim sadašnjima smanjiti plaće, a možda još dovesti neke nove. Po našem mišljenju sadašnji broj referenata zemljišno-knjižni nije dovoljan, a pogotovo sada kada se uvodi elektronska knjiga. A osim elektronske knjige i mora se voditi, uvoditi ručno u knjige. A po našem mišljenju
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Evo onim čime je kolega, moj prethodnik završio, ja ću započeti. Hrvatski narode otvori svoje oči i vidi da li ovaj zakon tebi šteti ili donosi dobro jer radi se o većoj zaštiti i naših potrošača. Bili smo svjedoci mnogih situacija kada smo pričali da nismo u ravnopravnom položaju kao ostali potrošači na području EU. I zato prenosimo te direktive iz EU u naše zakonodavstvo i postajemo dio ravnopravnog europskog tržišta, pa tako i tog digitalnog. I upravo ovim zakonom, rješavaju se pitanja izravne i neizravne diskriminacije na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenta uključujući neopravdano geografsko blokiranje u prekograničnim transakcijama između trgovaca i klijenata u vezi s prodajom robe i pružanjem usluga unutar EU. Tu su potrošači, da li kao privatne osobe da li kao klijenti, radi se o mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima, koji kupuju online i koji često imaju određene reklamacije, ali do sada nije bilo adekvatno riješena njihova zaštita, na koji način će se rješavati njihove pritužbe i reklamacije. U ovom zakonu u čl. 3 propisuje se da će Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta unutar kojeg je ustrojen Europski potrošački centar biti nadležno tijelo za pružanje praktične pomoći potrošačima u slučaju spora između potrošača i trgovaca koji se odnosi na diskriminirajuće postupanje trgovaca na temelju državljanstva ili mjesta boravišta. Neću ulaziti sad tu u detalje o tome kako je bilo teško prema IP adresi i sve ostalo, kako se to utvrđivalo i kako su nas tretirali kad smo dolazili iz Hrvatske kao kupci i kad smo bili stvarno u neravnopravnom položaju. Sada i mi kao mala država postajemo članicom uređenog europskog tržišta i to će sigurno doprinijeti većoj zaštiti naših potrošača i zato će klub <PARTY>-a podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepo. Pa kolega Radoš je rekao jednu netočnost da je Vlada sad konačno priznala dugove u zdravstvu. To nije točno. Mi imamo podatke svake godine mi znamo kretanje izdataka i prihoda u zdravstvu. I oni su sada stabilizirani da se razlika između prihoda i rashoda kreće oko 500 milijuna godišnje. Ja bih podsjetio da je 2002. godine razlika između prihoda i rashoda bila milijardu i 400. Dakle manjak prihoda je bio milijardu i 400. Sadašnjom politikom vođenja zdravstva ona se kreće na razini evo prošle godine 437 milijuna.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pojedine odredbe važećeg Zakona o sigurnosti prometa na cestama nisu primjenjive zbog neusklađenosti sa odredbama novog Prekršajnog zakona koji je stupio na snagu siječnja 2001. godine. Važećim Prekršajnim zakonom mogu se maksimalno dodijeliti tri negativna prekršajna boda dok je važećim Zakonom o sigurnosti prometa na cestama određeno maksimalno pet negativnih bodova. Također važećim Prekršajnim zakonom omogućena je naplata novčane kazne u iznosu od tisuću kuna za fizičku osobu na mjestu počinitelja prekršaja te se ista ne unosi u prekršajnu evidenciju, a počinitelj se ne smatra kažnjavanim za prekršaj dok je odredbama važećeg Zakona o sigurnosti prometa na cestama omogućena naplata novčane kazne na licu mjesta u iznosu do 500 kuna. Zbog novina u Prekršajnom zakonu i usklađivanjem Zakona o sigurnosti prometa na cestama sa istim, uspostaviti će se novo stanje efikasnijeg sankcioniranja u prekršajnom postupku i učinkovitija naplata novčanih kazni. Bitan razlog donošenja novog Zakona o sigurnosti prometa na cestama je usklađivanje hrvatskog zakonodavstva na tom području sa pravnim stečevinama Europske unije. Prijedlogom zakona usklađuje se hrvatsko zakonodavstvo propisima Europske unije u poglavlju 14 – Pretpristupnih pregovora prometna politika i to u dijelu koji se odnosi na periodičku izobrazbu vozača profesionalaca, izuzimanje korištenja sigurnosnog pojasa za određene osobe zbog zdravstvenih razloga. Ako promatramo broj poginulih u prometnim nesrećama na 100 tisuća vozila onda imamo slijedeće podatke. 2000. godine na 100 tisuća vozila broj poginulih bilo je 46,8, 2007. 31,7. Ako promatramo na 100 tisuća stanovnika onda je broj poginulih 2000. bio 15 a 2007. 14,7. Iako je proteklih sedam godina broj vozača narastao za 330 tisuća i sada iznosi 2 milijuna i 130 tisuća a broj vozila za 550 tisuća i sada iznosi milijun i 950 tisuća. Samo za usporedbu sa brojem da je 1979. godine u
Da, pa kad vi uzmete voćni sok, a onda na njemu pročitate da je udio voća u njemu 5 ili 7% naravno da vam je sve jasno o čemu se to radi. Danas čak štoviše prehrambena industrija ide na to da piše da nema aditiva, nema pojačivača okusa, nema svega prema tome sa svim su se onim tim koristili i to vrlo intenzivno su se koristili. To je donijelo strašne probleme ja bih rekao da i dio ovih zdravstvenih problema koje mi imamo su uzrok upravo te stvari koje su se pojavljivali i sve je to ljudima izgledalo lijepo prekrasno, nisu čitali deklaracije, nisam ih čitao ni ja, no ti su podaci zaprepašćujući, mogu zaprepastiti svakoga, pa tako i mene i vas, ali evo prilika je pred nama, moramo ju samo znati iskoristiti i mislim da može biti puno bolje, hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodine Bulj vi ste vjerojatno krivo razumili, ja nisam se zalagao da se liberalizira … nemamo u mjestima, ja se upravo suprotno zalažem za to da jedna od komponenti kvalitete života našim sugrađanima bude osigurač da imaju dostupno pošte u određenom krugu gdje žive, da se ne desi da primjerice nekom otoku nema pošte ili naravno gdje ima dosta stanovnika ili negdje drugdje, ja nisam za to. Mislim da je vrlo važno da država razvija još uvijek i daje potporu poštama da zadrže broj poslovnica kako bi što kvalitetnije mogle pokriti površinu. Ja sam govorio o liberalizaciji usluga s obzirom da se stvari mijenjaju da pokušaju oni širiti usluge u tom smislu i pokušaju nadomjestiti prihode onih koji su pali recimo iz dostava pisama ili nešto slično. Hvala lijepo.
Ja bih ispravio netočan navod kolege Jandrokovića koji je rekao da je prošla strategija bila loša. To ni na koji način ne možete znati da li je bila dobra ili loša zato jer nemamo nikakve pokazatelje. Dakle to je bila naša primjedba, neznamo koja je naša polazna osnova, nismo dobili ali baš niti jedno istraživanje, nismo dobili što trebamo pojačano raditi a što ne, nego ćemo prema općoj javnosti ići sa općim informacijama. I da ovo nije strategija za komuniciranje govori vam naziv, ovo je komunikacijska strategija za informiranje. Da se željelo komunicirati, onda bi bila strategija komuniciranja.
Prije svega gospodine zastupniče, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora hvala na ovom priznanju kada je riječ o rješavanju ovoga pitanja za ljude koji su ne svojom voljom bili žrtve političkih prilika na početku 90-tih onda je taj status trajao sve do sada. A drugo, kada je riječ o Bošnjacima i Muslimanima Republika Hrvatska je prihvatila odluku onu koju je donio Bošnjački narod prije 12 godina da se ime Musliman koji se pisao velikim slovom preimenuje u Bošnjak i mi smo to prihvatili. Ono što se postavlja pitanje, stalno pitanje to je pitanje načelne naravi, a o tome smo nas dvojca dosta razgovarali ja ga želim podijeliti sa svima drugima, može li se jednim aktom ili to treba pustiti ljudima svakome da odluči sam hoće li se on iz onoga u Hrvatskoj iz onog bivšeg imena Musliman prebaciti kako se i zove sada Bošnjačka nacija u Bošnjak to je pitanje koje zadire u neke druge segmente čak i ustavnog prava, konzultirali smo i ustavne stručnjake, ja mislim da moramo o tome još razgovarati u svakom slučaju ima svatko pravo ali ono što država mora napraviti je da mu omogući kada se on za to odluči vrlo brzi efikasni učinkovit pristup tako da nema birokratskih zapreka. Tu mislim da ste uspjeli vaše pitanje i u tom smislu ćemo učiniti sve da to prepisivanje bude bez ikakvih problema. Ali ponavljam, postoje neke ustavno pravne implikacije tako da moramo ipak sačekati mišljenje ustavnih stručnjaka.
Ja ću se isto nadovezati eto na ova dva zadnja izlaganja. Ovdje znači oko INA-e, oko MOL-a da to je bilo svašta. I sve je nekako krenulo usuđujem se reći 2003.kada je Vlada tada Ivice Račana za 505 milijuna dolara prodala onih 25%+1 dionicu sa 50% upravljačkog prava. I sjećam se u jednoj emisiji kako nam se Hernadi rugao da je tada sjetivši se onih bombona krašovih 505 sa crtom eto ponudio taj iznos. Znači ova prodaja od 505 milijuna dolara za INA-u spada u antologiju hrvatske političke gluposti, a sve ono što se dešavalo nakon 2003.u jednu hrvatsku kriminalnu zbilju. Imamo suđenje Sanaderu zbog onih 10 milijuna mita, s druge strane imamo ono Hernadiu gdje je on pravomoćno oslobođen u Mađarskoj, ne optužen. Ako je netko aluzivnim protupravnim pravnim poslom stekao INA-u jasno da taj ugovor treba poništiti i da takav ugovor ni na koji način ne može konvalidirati. Mi smo se naslušali u kampanji gluposti da je INA u rukama 5 hrvatskih tajkuna, ali najveći problem je što nema ulaganja u INA-u i što MOL sada u ovom trenutku želi zatvoriti Sisačku, a pitanje je i što će biti sutradan sa Riječkom rafinerijom. Zašto? Kapacitet ininih rafinerija iznosi 6,5 milijuna tona, a potražnja na hrvatskom tržištu je 2,8 milijuna tona. Da, onaj tko ne igra po pravilima tržišta i to je rekao gospodin Milošević odlazi sa tržišta. Rusi Lukoil ili kako se već zove sigurno neće kupiti INA-u, ove godine MOL vidim ulaže 2,2 milijarde dolara od čega 60% u Kurdistan i treba ga natjerati da modernizira ono što je ugovorom obećano. INA je poslužila 2007.kada su građani upisivali njene dionice da između ostalog ona vlast ponovi izbore, građani su na tim paketima zaradili 20 ili ne znam 30 tisuća kuna, a ja tvrdim od prvog početka da je to bio manevar da se preko građana INA-u ustupi Mađarima u cijelosti. Jučer sam pročitao da MOL čeka novu vladu jer tobože sa ovom ne može razgovarati, što je bezobrazluk MOL-a par excellence. Javnost čeka poglavito ona u Sisku što je sa radnim mjestima, što je sa b
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, pa kolega Bernardić ja bi vam se zahvalila što ste danas dali nam priliku još jedanput da vas, a i sve naše građane podsjetimo da upravo ova Vlada, način na koji vodi ekonomsku politiku i provodi fiskalnu konsolidaciju i strukturne reforme je dovela do toga da nakon 7 godina krediti rejting je povećan iz kategorije smeća u investicijski, da upravo ova Vlada je sa 6,3 milijardi kuna odrekla se svojih prihoda kako bi dala našim građanima poduzetnicima i to nazivate tzv. poreznom reformom. Upravo u ovoj Vladi, ova Vlada je 2018. postigla rast BDP-a od 2,6% za razliku od tada, onda kada ste vi bili na čelu i 2014. ostvarili pad od 0,1%. Strašite ljude da će morati raditi do 67 godine, upravo je vaša vlada 2014 takav zakon donijela.
Poštovana potpredsjednice, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora i poštovani hrvatski građani koji nas pratite putem ekrana. Vezano za ovaj zakon dakle Klub zastupnika <PARTY>-a je i kritizirao prvi Vladin prijedlog ovog Zakona o strancima jer smo istaknuli tada, ističemo i dan danas da će ono stvarno negativno utjecati na domaće tržište rada, a pri tom je još što je ovaj zakon problematičan i nesuvisao pa čak i opasan sa demografskog ali i sa stajališta nacionalne sigurnosti. Napomenuli bismo isto, podsjetiti da je prijedlog ovog zakona zapravo pao na Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost jer nije bilo dostatnih glasova koji bi izglasali za takav jedan zakon i s druge strane i ovaj zakon koji je ostao sada on sadrži niz problematičnih članaka, a jedan koji ukazuje na to gdje vjetar puše i političkom i u geopolitičkom a donekle čak i u ideološkom smislu je i …/nerazumljivo/… 51. stavak 4. u kojem se direktno poziva na Marakeški sporazum koji je višestruko problematičan, njega još nismo donekle do kraja iz, izdebatirali i nismo ga predstavili hrvatskoj javnosti i kakve su sve reperkusije jer sjetimo se da je i današnji predsjednik Milanović upozoravao na mogućnost primanja 100.000 ilegalnih migranata u Hrvatskoj pa evo još ne znamo šta je sa tim sporazumom i koje su reperkusije. I nije jasno šta takav jedan Marakeški sporazum uopće se nalazi u ovakvom jednom zakonu i zašto ga se uopće spominje kao takvog. Ovakav dakle zakon je i dalje, smatramo da nije dobro napisan, a …/nerazumljivo/… ekonomskih pitanja jer opet na kraju dana ovaj Zakon o strancima govori da hrvatski građani opet nisu u fokusu, hrvatski narod opet nije u fokusu i odmah ćemo tu jasno razlučiti kao što smo izlagali na prvom našem izlaganju ovog zakona nitko ovdje nije protiv stranaca, da mi u Klubu <PARTY>-a sigurno to nismo, međutim ako ćemo to gledati iz kuta nekakvog novog suverenizma o kojem razgovaramo stalno u Hrvatskom saboru svaka normalna i suvereno uređena država p
Ja ću o prosvjetnoj autonomiji, obrazovanje dakle. Do '91. godine Srbi su bili konstitutivni narod i kao takav i kao drugi konstitutivni narod u obrazovanju bili su sadržaji koji su bili obilježja srpskog naroda isto kao i konstitutivnog naroda i srpski jezik i pismo. Druge nacionalne manjine su imale pravo na svoju prosvjetnu autonomiju, no poslije '91. godine dosta stvari iz sadržaja obrazovnih se izbacuju iz knjiga itd., a Srbi su morali da sačuvaju na neki način svoju prosvjetnu autonomiju, odnosno da kažem svoj identitet. Kao i drugi pripadnici nacionalnih manjina mogli smo da se odlučimo po Zakonu o odgoju i obrazovanju na jedan od modela. Dakle, ovo pitanje vrtića ja bih prije rekao kolega je govorio o integraciji i asimilaciji. Dakle, neasimilacija a volja je roditelja i djece, ali ovdje nitko nije postavio pitanje što oni misle o tome? Ne upisuju političari djecu u školu nego upisuju roditelji i djeca. U Vukovaru ne postoji jedan vrtić sa podijeljenim odjeljenjima, dakle jednom i drugom grupom. Postoje dva vrtića, postoje dvije pravne ustanove. Dakle, ne dva vrtića. A to je pravo roditelja da pošalju djecu na takvu nastavu da bi sačuvalo svoj dakle srpski identitet kao i pripadnici svih drugih nacionalnih manjina. Što se tiče knjiga, samo je jedan kurikulum, nastavni plan i program u RH. Postoji katalog odobrenih udžbenika u RH pa čak i djeca na, dakle ne pripadnici nacionalnih manjina nego i druga djeca uče iz različitih udžbenika, odnosno od različitih autora. Srpska djeca po A modelu uče iz udžbenika koji je napisala gospođa Snežana Koren, koji je odobren. Dakle, nema ovih tema Hvala.
Poštovani potpredsjedniče, ministrice, kolegice i kolege. Sama rasprava u ovom drugom čitanju pokazuje i interes za raspravu, pokazuje da je zakon i prijedlog zakona ovako kako je predložen ispunio većinu zahtjeva koji su se postavili pred uvođenje ovog instituta besplatne pravne pomoći za sve one koji si ne mogu priuštiti zbog svojih materijalnih prilika i dovoljno kvalitetnu pravnu pomoć iako je to do sada bilo propisano u nekoliko zakona i neki instituti su bili poznati iz kaznenog postupka kroz obavezno pravo na obranu, odnosno kod uhićenja, kod pretrage stana, kod predistražnih postupaka, kod pritvora itd. parničnom postupku u oslobađanjima od plaćanja troškova i sudskih pristojbi, a isto tako i Zakonom o odvjetništvu. Cilj ovog zakona se uvijek teško reći u potpunosti, ali se postiže u onim okvirima u kojima je zacrtano, a to je da pravda postane dostupna za svakoga, bez obzira na imovno stanje i bez obzira na njegovo pravno znanje i dostupnost sudske zaštite. Naravno, ovaj zakon, i o tome bih samo htio nekoliko riječi reći jer manje-više sve drugo je rečeno, uveo je institute zaštite od zloupotrebe korištenja ovog instituta na način da se i gubi pravo na uputnicu u slučaju ako bi se parnice vodile, a često puta se to zna događati bar u mom susjednom području iz ovijesti, dakle zbog rekli bi struca na način da se pokušava dokazati i preko institucija pravnog uređenja da si ti u pravu, bez obzira na to koliko puta ti to drugi priznali. A isto tako je uvedeno da se temeljem toga, ured može povući uputnicu. Već sam spomenuo, ali još jedanput ću spomenuti da je institut naravno uvijek imao opasnost da ga netko zloupotrijebi na način da ga iskoristi onaj tko po materijalnim svojim davanjima i prihodima nije imao na to pravo, pa bi mogli reći da je u redu i na način na koji je uvedeno da se ograničava to pravo na one koji primaju socijalnu pomoć, koji primaju opskrbninu, zatim na one koje obitelji imaju određena novčana primanja do iznosa i nekretnine do određene po
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja ne znam da ne ponavljam što smo čuli već u ovoj raspravi, ja ne znam da li znate za podatak da u Hrvatskoj gotovo 5,8 milijardi eura čeka na dakle na, investitori žele investirati u Hrvatsku, tih 5,8 milijardi eura čeka na investiciju. Iz svega dakle ovih godinu dana je započeto 278 milijuna eura. I tek 6 od 58 projekta stranih investicija u RH. S druge strane propadaju određene tvrtke koje su za vrijeme ovih ili onih vlada i radile i gradile autoceste, a jedan od vlasnika tih tvrtki najavljuje i kaže da je javna nabava glumatanje i da to treba promijeniti. Na osnovu tih izjava, ne radi se tu baš o malim miševima nego mačkama koji kolo vode, ja mogu reći obzirom da sam dugi niz godina gradonačelnik, a to ću biti i nakon ovih izbora bez obzira tko se tamo prijavio, a dolazi dakle ovo uopće ne smatram jednim nekim predizbornim govorom nego želim jednostavno ukazati na činjenicu da se teško iz Zagreba ili sa jadranskih otoka gdje i tamo nisu ceste posebno ove državne u izuzetno dobrom stanju, da se vrlo slabo vidi Slavonija i da je ona često u magli. Pa evo obzirom da je ovdje i zamjenik ministra gospodin Antešić želim evo samo ukazati na nekoliko državnih cesta, dakle ne županijskih ne lokalnih nego državnih cesta, a da ih netko ode snimiti i vidi u kakvom su stanju te ceste ja vjerujem da bi svi oni u Vladi RH predsjednik Republike, svi državni dužnosnici, svi zastupnici bi se posramili radi tog naziva državne ceste. Jedna od njih je Đakovo-Ruševo-Pleternca-Požega D38, zatim D46 Đakovo-Vinkovci-Tovarnik, dakle ne spajaju se tu dva mjesna odbora nego se spajaju dva velika slavonska grada. Tu je državna cesta D515 Đakovo-Našice i u jednom dijelu čak i D7 Đakovo-Osijek bez obzira na izgrađenu autocestu Slavoniku. Ja moram reći da se prilikom izgradnje te autoceste i od Đakovo-Osijek i Đakovo do onog izlaska do velike autoceste nekad zvanu bratstva i jedinstva, iako je sada nastavak ovih nekoliko 300m prema graničnom prijelazu
Poštovana gospođo potpredsjednice. Pa meni se čini da cijelo vrijeme zapravo raspravljamo, ne čini mi se nego tako je, o ključu trošenja sredstava, a da nije dovoljno rečeno i tu moram priznat da malo kritički bih rekao i gospodinu zamjeniku ministra, mislim da je jače trebao naglasiti ne samo on nego i prije u smislu komunikacije prema javnosti o tome da ako sam ja dobro čuo, a čuo sam gospodina zamjenika da ćemo mi s ovakvom podjelom ukupno lokaciju imati veću nego što bi imali s onakvom podjelom. To ste rekli s ove govornice. Ako je to točno, nema razloga sumnjati da je točno jer to je vjerojatno bio onda razlog ove podjele, makar dodatna argumentacija za razlog ove podjele je bila da se mogu financirati i neki projekti u Gradu Zagrebu. Po meni je svaka logična država će učiniti podjelu onakvom da može privući što više sredstava i učiniti naravno sve da ih pošteno podijeli po pravilima igre unutar vlastite kuće. Prije svega to je napravila i ne treba ići daleko Poljska. Poljska je zemlja koja je povukla čak preko 100 jer su imali i prekograničnu priču. Povukli su apsolutno sve što su povući mogli, ali su Poljaci na vrijeme krenuli, a ne komercijalni <PARTY>-ova Vlada koja nije pripremila ni sustav ni ljude za pripremu projekata niti donijela pravila igre, niti pripremila projekt. Imamo sad što imamo, jedino što imamo nešto projekata šta god netko rekao, imamo o zaštiti okoliša i nešto kroz vodno gospodarstvo. Mi prometnih projekata još spremnih nemamo jer to nije tako lako ni brzo, imamo nešto sitno, ništa spektakularno, a Poljaci su učinili to da su svoja vojvodstva obučili, da su jasna pravila igre rekla koliko ide njima za njihove projekte, a koliko ide kroz njih za nacionalne državne projekte. Onda su podijelili svaki svoje vojvodstvo na tri dijela, ajmo reći naše županije samo … županije smo presitni, njihova vojvodstva imaj par milijuna ljudi. Onda su podijelili na perspektivne, neperspektivne i srednje kategorije. Financiranje se vršilo samo u perspektivni
Poštovani kolega Lalovac. Dosta ste diskutirali ovih dana o inflaciji, prvo pitanje je, da li mislite kad uzmemo u obzir kretanje cijena i goriva i energenata i potrošačke košarice i svega onoga na što se to prelijeva, da li je vlada napravila dovoljno ili su jednostavno se predali pred krupnim kapitalom za koje sad već možemo nedvojbeno utvrditi da u puno proizvoda umjetno pumpa cijenu. A drugo pitanje vezano uz zdravstvo s obzirom da ste i sami bili ministar financija to definitivno je jedna kisela jabuka, ali da li je normalno da ako priznamo da smo u covidu imali manje ostalih liječničkih intervencija da imamo ogromnu erupciju svih drugih troškova nevezanih uz covid, nova zapošljavanja i to ne medicinskog kadra i da li jednostavno ne postoji volja od resornog ministra ili same vlade politička volja da konačno neko pokrene jasnu i efikasnu reformu hrvatskog zdravstva koja neće na kraju morati platiti građani ove zemlje?
Hvala gospodine predsjedniče sabora. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba zeleno-lijevog bloka kako bih snažno apelirala na Vladu i na sve vladajuće strukture zbog dva enormna problema u Hrvatskoj, a to je pandemija i posljepotresna obnova. Svjedočimo svi da već godinu i pol dana od potresa u Zagrebu i skoro godinu dana od potresa na Baniji zahvaljujući neučinkovitosti, neorganiziranosti i sporosti Vlade RH sa posljepotresnom obnovom se nismo pomakli s mjesta. Ono što je zastrašujuće su današnji podaci neslužbeni o zaraženima i umrlima od pandemije Covida. To je 4.571 zareženi i 26 umrlih u posljednjih 24 sata. Mi smo višekratno upozoravali sa ove govornice u saboru o neučinkovitosti, neuvjerljivosti stožera civilne zaštite i molili smo te ljude da naprosto se povuku i da dođu koji su uvjerljiviji i učinkovitiji, organiziraniji i koji bi bolje vodili ovu krizu. Svi se sjećamo da je taj stožer imamo itekakvu vidljivost, itekakvu uvjerljivost na samom početku pandemije. Međutim, kada se politika uplela u rad stožera cijeli taj ugled i uvjerljivost je pao u nikakvo, u ništavilo. Podatak je zastrašujući isto tako da u Zagrebu, da u Hrvatskoj imamo 43% cijepljenih, 43%. Znači ni ta cijela kampanja oko cijepljenja nije uspjela, a svi vrlo dobro znamo da je cijepljenje jedini moguća, jedina moguća obrana od, od te strašne pandemije. Tako da ponovno apeliramo na Vladu RH da hitno, ali hitno poduzme nešto da ljudi u Hrvatskoj ne umiru i da nema toliko zaraženi da nam se ne dogodi kolaps cijelog zdravstvenog sustava. Hvala.