EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kramarić je rekao da oni koji su tada branili da sada napadaju upravno vijeće. Ne. Mi smo tada podržavali izbor članova zato što smo ga smatrali legalnim, legitimnim, a i danas branimo, podržavamo stav Vlade da je trebalo pričekati da bi proces bio demokratski. Prema tome, mi i danas branimo a nikoga ne napadamo, ne napadamo članove upravnog vijeća, branimo demokratske standarde. I druga stvar, netočno je da <PARTY> nije imao nikakve veze sa smjenom u Glasu Istre. Kolega Kramarić onda znači da proglašavate lažovima one novinare koji su javno rekli da je to upravo rabota <PARTY>-a. Vjerujete li novinarima ili vjerujete političarima iz <PARTY>-a? Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica Antunović je prvo rekla da se radi o nezakonitom, nedemokratskom postupku itd. Vlade. Nabrajala je. To nije točno. Ali je i sama ispravila kasnije i rekla da je to legalan postupak koji je Vlada provela. Drugo što je rekla, što je potpuno netočno da se ovim, na ovaj način pokušava provesti zapravo politički nadzor nad HINA-om kao što je navodno proveden nad "Vjesnikom" i kao što je navodno po njenim riječima se provodi na HTV-u. To naprosto nije točno, nema niti jedna činjenica koja bi govorila tome u prilog. Meni je jasno da je kolegica sljedbenica partije iz olovnih vremena i da im je jasan sistem kako su se ljudi postavljali po političkoj podobnosti. Međutim takvih pokušaja niti ima, niti će ih itko provoditi u <PARTY>-u.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, premijeru, ministri, kolegice i kolege. Svoje pitanje upravljam ministru zdravstva i socijalne skrbi, doktoru Milinoviću. Naime, osnovna je činjenica da porezne obveznike godišnje oko 3 milijarde kuna koštaju bolovanja. Gospodine ministre, ja sam imao sreću nakon 32 godine staža da nisam bio nijedan dan na bolovanju ali to se valjda radi o sreći. Ali sada ostavimo sreću na miru. Ja vas pitam pored kvalitetnih pokazatelja u ovoj zdravstvenoj reformi koju ste vi započeli i koju je pohvalio moj kolega Milinović kakva je strategija odnosno kakav je pristup racionalizaciji smanjenja troškova koje ste također najavili što se tiče tog bolovanja? Hvala lijepa. Gospodine ministre, ja sam jako zadovoljan vašim odgovorom i vašom silnom energijom koju ste iskazali u ovoj zdravstvenoj reformi a izborima također. Ali ono što ste vi provlačili kroz ovu reformu meni nije promaknulo. Uvijek ste naglašavali da u ovoj reformi postoji odgovornost pojedinca prema svom zdravlju da i on mora biti izuzetno odgovoran odnosno i prema zdravstvu i prema zdravlju. Mislim da tu malo smo tanki. Prema tome, eto još jedanput ponavljam i zahvaljujem se na ustrajnosti kojom vi radite vaš posao.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Vlaović, vaš prijedlog zakona je vrlo plemenit, ali i sami znate da je u stvari vrlo naivan jer dotaknuli ste se ključnog problema RH, onoga što tišti hrvatske građane već 30.g., ubija nas nepravda, dok su 90.-tih branitelji ginuli za ovu zemlju, drugi su krali i sada, sami ste rekli, ako i Vlada i saborski odbor odbijaju prijedlog tog zakona, sve vam je jasno, znači ne žele da se to dotakne jer kada bude se ovaj zakon odbacivao, trebalo bi pitati ljude tko je za to da, da mu inspekcija uđe u kuću i recimo, evo ja prvi dižem ruku u svako doba dana i noći mi dođite u kuću. Međutim, volio bih i predložio bih vam ukoliko, a zna se da će Vlada odbiti taj zakon, da ozakonimo čuvenu Rojsovu „tko je jamio, jamio“ da to stavimo u Ustav i da RH konačno krene naprijed jer bez toga mi se stalno vraćamo nazad i nazad i to guši ovu zemlju i RH bez toga nema šanse. Hvala.
Pa evo poštovani gospodine predsjedniče ispravljam tvrdnje koje se odnose na neprihvatljivu prodaju jeftine struje TLM, HEP itd., afera koja je medijski spin. Dragi gospodine lijepo je pričati o struji kad ne znate ništa o struji. Kad bi nešto znali o struji onda bi o tome govorili i kompetentnije, stručnije i utemeljenije. 12. 4. 2007, 12. 4., izvolite ja sam profesor na Fakultetu elektrotehnike i računarstva, 12. 4. 2007. godine, dozvolite gospodine predsjedniče da kažem. 12. 4. 2007. godine kada je potpisan ugovor razlika u cijeni struje je bila ispod 1 eura po megawat satu, ispod 1 eura, isti ugovor kao što je bio onaj 12. 4. 2007. je dogovoren i biti će potpisan idućih dana, cijena struje je 0,28 puta ELB kroz 14,5 megawat sati po toni aluminija. Uvedena je jedino zaštitna klauzula i cijeli problem se dogodio kao posljedica svjetske gospodarske krize kada je LMI tj. cijena tone aluminija na Londonskoj burzi sa 2,5 tisuće pala na 1200 dolara po toni. To je jedina država, to je jedina afera u svijetu u kojoj gospodarska kriza se proglašava kriminalom. To je vaš rezultat i vaš doprinos boljem razumijevanju Hrvatske gospodarske scene.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić sve ste točno rekli. Ja bi samo ponovio ono što je u uvodnom izlaganju rekla predlagateljica. Dakle, ona je rekla da je činjenica da danas raspravljamo o ovom prijedlogu dokaz korupcija. Dakle, to je prvo netočno, raspravljamo o ovom prijedlogu jer tako propisuje Članak 125. Poslovnika. Mogao bi reći nažalost obzirom na ovu pripremljenost kao što ste sami spomenuli u uvodu. Ja bi samo rekao nešto sa pravne strane, pa možda čak dopustit ću si ko odvjetnik o ovom prijedlogu ako to pogledamo kao neku tužbu, kao neku prijavu. Onda znamo što ona mora imati. Mora imati činjenice, mora imati navode. Što ovaj prijedlog ima? On jer pun fraza poput postoji mogućnost, moguće je, utjecao, nesporno, protivno pravilima, međutim za to nema ni jedan argumenat, niti jedan dokaz, niti jedan dokaz o tome nema. Što bi sud napravio u takvom slučaju? On bi ovo odbacio. Ovo uopće nije podložno bilo kakvoj raspravi. Međutim mi raspravljamo. Ovo je očito dokaz demokracije, ali je zadivljujuća lakoća na koji način se ovdje iznose neistine, fabriciraju činjenice, u konačnosti kleveće.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kao što je rekao predsjednik Sabora ovo je pitanje o kojem je ovaj Sabor već raspravio i pitanje u kojima je ovaj Sabor donio meritorne odluke i razlog za ovu raspravu je s jedne strane traženje suda, ali ne bi bilo razloga da raspravljamo da Mandatno-imunitetno povjerenstvo u ovom slučaju nije predložilo da Sabor promijeni odluku koju je već donio u pogledu ovog slučaja. O čemu se radi? Nalazi se sud usred postupka. Koje su promijenjene okolnosti? Jedina promijenjena okolnost je činjenica da su bili izbori i da je sada novi Parlament. Da toga slučajno nije bilo, da je vremenski drugačije odnos između vođenja postupka i saziva, novog saziva Parlamenta mi o ovome ne bi raspravljali, niti bi se uopće ponovno stavljalo na dnevni red ova pitanja o kojima je Parlament raspravio i odlučio, donio odluke. Podsjećam vas da kad je Sabor donio obje ove odluke, a naročito odluku koja se odnosi na mogućnost suda da odluči, dakle davanje slobode ili mogućnosti sudu da odluči da li treba ili ne treba po njihovom mišljenju pritvoriti, dakle po mišljenju suda pritvoriti Branimira Glavaša, argument je bio da je to odluka koju Sabor ne može donijeti. Sabor nije ovlašten, nije u djelokrugu zakonodavne vlasti da odlučuje da li nekoga sud može ili ne može pritvoriti. To je odluka suda. Ono o čemu mi danas odlučujemo, a već smo jedanput odlučili u ovom Saboru nije da li Glavaša treba ili ne treba pritvoriti. Ovaj Sabor odlučuje samo o tome da li sudu daje pravo i mogućnost da odluči u skladu s onim što sud misli da treba odlučiti. To su biti argumenti u prošloj raspravi i većina Parlamenta je tada koja je također bila <PARTY>-a i koalicijski partneri većina, je tada s tima argumentima i prihvaćajući te argumente dakle da se radi samo o omogućavanju sudu da odluči da ne pritvori Glavaša ili pritvori, ali da Parlament ne može na sebe preuzeti tu odgovornost, a nema ni Ustavne ovlasti niti pravo da na sebe preuzima odluke koje može donijeti sud. Bud
Hvala na replici kolega Srb. Sigurno da promišljanje strategije razvoja jednoga naroda ne može ostati samo na zakonima niti na samo na Parlamentu, to je i zadaća i Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, da ne govorimo raznih instituta i drugih promišljanja. Mi znamo da na zapadu postoje tzv. think-tankovi, ljudi raznih profesija koji razmišljaju o budućnosti svoga naroda, o prosperitetu svoje države, tako da ovaj zakon možda nam je sad bio jedan trenutak kao jedan trenutak koji će u budućnosti raspraviti i pokušati dati na mnoge odgovore i izazove koje čekaju hrvatski narod u budućnosti. Jer mi kao i ostatak Europe imamo prosjek negdje 43 godine i taj prosjek će se ako ništa država ne napravi on će se samo iz godine u godinu povećavati. Tako ja mislim da su naredne godine itekako važne za izraditi jednu pravu strategiju i tu strategiju moraju izraditi neću kazati možda pretenciozno, ali najveći umovi našega naroda. Pa dobro ste kolega Bagariću primijetili da su hrvatski iseljenici diljem svijeta ostavili traga, a isto tako su i jedan veliki broj useljenika u Hrvatskoj kroz našu povijest ostavilo i u hrvatskoj povijesti traga, bilo u književnosti, bilo u znanosti. Tako da ta jedna emigracija tih stanovnika u ovom slučaju Hrvata je itekako doprinijela i bogatstvu i tih naroda. Međutim, sada su jedne tendencije u svijetu, ovo prije kako smo spomenuli da je sve manje iseljeničkih naroda, a da zemlje u koje spada i Hrvatska moraju voditi računa o useljeništvu. Znači, o novoj mladoj i stručnoj radnoj snazi. Ja mislim da upravo tu s obzirom na tu veliku dijasporu koju imamo te druge, treće čak i četvrte generacije da u ovim novim svjetskim okolnostima da imaju priliku i imat će u Hrvatskoj naći svoje mjesto. I ja mislim da tu, opet ponavljam, da u budućnosti sve vlade i parlamenti moraju voditi računa o tome.
Vi ste na početku svog izlaganja iznijeli države i kako su smještene te inspekcije rada u pojedinim državama. I zaista, kad je tome vjerojatno tako kad ste vi tako iznijeli. Ja ne znam. No, da li su te države imaju tradiciju takvih rješenja ili su te države kao Republika Hrvatska imale tradiciju nekog rješenja nekih petnaestak godina, a onda su jednom brzom u letu preko noći odlučile da to sad tak' više ne bude, neg' to presložili na drugi način. Što hoću reći? Ta nepodnošljiva lakoća nastajanja i nestajanja institucija u ovoj kratkoj povijesti naše države u samo 23 godine nebrojene institucije su nastale i nestale. Ja mislim da je gotovo jedinstveni presedan, ja vjerujem da u Europi nema takvih primjera uopće na prostoru EU, da u jednoj državi u tako kratkom vremenu toliko institucija nastajalo i nestajalo. I da, ali mi smo imali jednu institucija koja je petnaestak godina postojala i rasprava o dva tjedna, politička odluka, brza tranzicija, 12 novih izmjena zakona i evo ga. Sad imamo nešto drugo. To je taj model koji se događa u ovom slučaju i možda će ovo biti dobro, a možda i neće. Ali nemamo jamstava ni da će biti, niti da neće biti. Ali ta nepodnošljiva lakoća brisanja i stvaranja nečeg drugoga i te jedne temeljne upravne, pravne, društvene, gospodarske nesigurnosti kako za građane, tako za korisnike, tako za gospodarstvo, tako za sve. Nije dobro. To sam zapravo htio naglasiti.
Zahvaljujem kolega Bulj. Ja želim skrenuti pažnju gospodinu državnom tajniku da on može uzeti učešće o raspravi i javiti se za riječ u ime predlagatelja, kako bi nam u bilo kojem trenutku odgovorio na silna pitanja koja su nam do sada postavljena. Jer nažalost, mi smo već ovdje, koliko sati i pol ili duže govorimo iznosimo brojna pitanja, ukazujemo na nejasnoće. Ja ne znam kada predlagatelj misli odgovoriti na sve ono što smo iznijeli, ali ima priliku zapravo u svakom trenutku tu reći. Činjenica je da postoje nejasnoće i oko ovoga o čemu kolega Bulj kaže, činjenica jeste što je važno reći, da u ovom trenutku, kada je riječ o javnoj vodoopskrbi koja je regulirana Zakonom o vodama, to nije ovog sadašnjeg prijedloga i da tamo postoji jasna odredba da se ta djelatnost obavlja preko trgovačkih društava u vlasništvu lokalne samouprave i postoji samo onda druga dimenzija gospodarskog korištenja voda koje mogu biti date u koncesiju. Ali činjenica je da u ovom prijedlogu zakona postoji jedna evidentna tendencija da se značajne komunalne djelatnosti mogu povjeriti obavljanju putem koncesija to je zapravo prvi korak ka liberalizaciji komunalnih djelatnosti. Jer činjenica je kada vi neku djelatnost povjerite u koncesiju nekom privatnom trgovačkom društvu, da tu o načelima komunalnog gospodarstva, o načelu solidarnosti i niže komunalne cijene, nema više niti govora. To sam rekao na početku, da mislim da u ovoj temi i komunalnim djelatnostima možemo veliki broj nas kompetentno govoriti jer imamo veliko iskustvo u ovom ili onom smislu o lokalnoj samoupravi. Ja sam bio 20 godina i u predstavničkom i u izvršnom tijelu, znam kako rade komunalne tvrtke, na koji način su organizirane i kakve će posljedice za njih imati prihvaćanje ovog zakona. Po mojem, jednom od komunalnih društava, ovaj zakon bi izazvao velike potrese. Dakle, i dio zaposlenika bi moramo biti otpušten, to komunalno društvo više ne bi moglo poslovati rentabilno jer sada je zapravo moralo uvažavati da u onoj komunalnoj
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora i naravno, pozdravljam državnu tajnicu. Dakle, novac, moć, utjecaj i to je jedno kolo koje se naravno okreće i potrebno spriječiti takvu jednu klijentelističku vezu i zbog toga smo ovim amandmanom nastojali smanjiti količinu novaca koju je dopušteno trošiti za promidžbu u kampanju za Predsjednika države na sasvim razumnih 4 milijuna kuna jer podsjetimo se da klijentelizam kao ustvari kolijevka korupcije od političke do čiste gospodarske i razne druge razara svako društvo i da je hrvatsko društvo teško ranjeno i da zbilja moramo odlučnije odmaknuti okolnosti koje njeguju takvu situaciju. Zato doista ovaj zakon treba promijeniti, krivo nam je, meni osobno krivo što se inzistira na ovakvim odredbama zakona, što se uopće sa ovakvim zakonom ide na prečac, dakle i u ovo kasno odnosno rano doba petka, nekoliko sati prije nego štose želi izglasati ne bi stupio na snagu i omogućio da kle bitno veća sredstva za kampanju koja će početi uoči europskih izbora. Sve skupa jako je loše, dakle u taj isti zakon su unesene i odredbe koje građansko-političko djelovanje, referendum, stavljaju na istu razinu što je sramotno jer je to nešto što treba njegovati i poticati a nipošto ne bojati se i zatirati. Stoga molim da se glasuje po ovom amandmanu.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odbor je na svojoj 91. sjednici održanoj 22. ožujka razmatrao jedan i drugi prijedlog i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju, također i izvješće s rasprave o Izvješću o provedbi plana humanitarnog razminiranja i utrošenim financijskim sredstvima za 2006. godinu i nakon rasprave donio je sljedeće zaključke. O Zakonu o humanitarnom razminiranju donio je prijedlog zakona, odnosno zaključak i to jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju u tekstu kako je predložen od predlagatelja zakona. A o Izvješću o provedbi plana humanitarnog razminiranju i utrošenim financijskim sredstvima za 2006. godinu Odbor je na provedenoj raspravi jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti i predlaže prihvaćanje Izvješća o provedbi plana humanitarnog razminiranja i utrošenim financijskim za 2006. godinu u tekstu kako je predložen od predlagatelja. Hvala lijepa.
Poštovani predsjedniče zahvaljujem. Kolege i kolegice. Htio bih prvi puta u povijesti Hrvatske države da se hrvatske državne obveznice nisu uspjele prodati na međunarodnom tržištu kapitala. Dakle, ta vijest je nažalost i ovdje među nama koji smo zaduženi zato prošla šutke, vidim sabornica poluprazna, nikoga to ne interesira. Nitko uopće ne želi shvatiti zašto se to desilo. Dakle, priopćenje ministra financija i ministarstava financija je da je odbijen otkup, ponavljam prvi puta u povijesti mislim da smo jedina zemlja koja je to doživjela od stranih investitora ili kako ja volim reći lihvara, odbijene su obveznice RH. Treba pritom naglasiti da je prošlu godinu zaduženje odnosno dionice koje su se, obveznice koje su se plasirale, davane su uz kamatnu stopu od 3% a jedno vrijeme čak i manje. Odlaskom u London ministar financija nije uspio zadužiti RH za dodatnu milijardu eura što je otprilike 7,5 milijardi kuna. Zašto nije, zato zašto investitori odnosno vjerovnici nisu htjeli raditi kako je objašnjeno, nestabilne političke situacije uzeti, odnosno otkupiti obveznice RH. Koji su scenariji zašto to nije otkupljeno. Prvi scenarij moguće je politički pritisak <PARTY>-a na <PARTY> da ih uvjeri kako je situacija u zemlji ozbiljna, da se ne more zadužiti da dođe do eventualno sloma izvršenja proračuna RH i to stvara jako ružnu sliku na najveću stranku danas vladajuću, gospodin <PARTY>-a koja s time pokazuju da su eventualno i spremni na scenarij bankrota države da bi ostali na vlasti bilo kakvoj. Premijer kad je bio sa investitorima kaže investitori su optimistički prema nama, naravno da su optimistički jer plasiranjem obveznica jedne države po puno većim cijenama na tržištu novca itekako ulijeva ovaj optimizam onomu koji ulaže odnosno onome koji otkupljuje. Ministar financije zatajio nam je jednu izuzetno važnu stvar a to je jesu li mu obveznice ponuđene po kamatnoj stopi od 5,6 šta je u jednom trenu duplo od onoga šta se prije godinu dana zaduživalo. Zašto to kažete? Komu
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Pred nama je Zakon o športu koji u suštini donosi samo jednu novinu, samo jednu izmjenu, a to je ukidanje Agencije kao samostalne institucije, kao samostalnog tijela. U proteklih nekoliko rasprava isticali smo da smo protiv iz principijelnih naprosto razloga, protiv ishitrenih, paušalnih, neargumentiranih, i demagoških odluka koje se ne temelje na vrlo ozbiljnim analizama, na brojkama, na argumentima, na statistici i na suvislim obrazloženjima. Obrazloženje je koje imamo u Prijedlogu ovog zakona je zapravo isto u obrazloženjima koje smo čuli do sada kada smo raspravljali o ukidanju Agencije za promicanje izvoza i ulaganja, Fonda za regionalni razvoj ili Fonda za razvoj i zapošljavanje. A objašnjenje je to da nema objašnjenja. Dakle, nevjerojatno je da se kao jedina argumentacija navodi racionalizacija i provedba programa gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske, a da se u isto vrijeme u obrazloženju niti jednom jedinom riječju ne kaže u čemu se ta racionalizacija, odnosno u čemu se ta ušteda sastoji. Zapravo, ključna stvar bi trebalo biti to, ušteda u proračunu u Hrvatskom proračunu. Dakle, ovu Odluku s pravom možemo proglasiti demagoškom i niste se ni najmanje potrudili da nas uvjerite u suprotno. Ova odluka je demagoška jer se, kao što sam rekla, o pravoj štednji, agencija se pripaja Hrvatskom zavodu za toksikologiju koji bi preuzeo i službenike, namještenike, sredstva, prava, dakle ukida se Agencija ali zaposlenici i sredstva sele u drugu instituciju. Dakle, što se ustvari mijenja? Pa i u tom zavodu za toksikologiju za pretpostaviti je da će djelatnost na neki način biti odvojena od ostalih djelatnosti i aktivnosti Zavoda, vjerojatno će se oformiti nekakav pododjel, nekakva nova jedinica koja će morati imati svog šefa. Zapravo nije ni čudno što u svom obrazloženju ne kažete o kolikim uštedama se radi jer zapravo ušteda niti nema, da ih ima ja vjerujem da biste ih u obrazlože
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika <PARTY>-a će podržati Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost. Ja ću podsjetiti da su osnovni razlozi donošenja novog Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost postojeća zakonska regulativa. Postojeći zakon je donesen 2001.g. i svakako da je ta regulativan zastarjela i ne regulira sustav financiranja znanosti na onaj način na koji bi to bilo usklađeno sa svim zahtjevima trenutnog hrvatskog trenutačnog i hrvatskog, ali jednako tako europskog istraživačkog prostora. A isto tako podsjetit ću da trenutno postojeći zakon svojim odredbama ne odgovara odredbama Zakona o zakladama i naravno i u tom smislu je također potrebno primjereno usklađivanje. I ono što je možda važno samo ponoviti iako smo to je već rečeno ipak ću naglasiti u tom smislu dakle novi ovaj zakon jasnije definira prije svega pravni status zaklade time da je propisano tko ostvaruje osnivačka prava i obveze u ime RH za zakladu, tko provodi nadzor nad zakonitošću rada i postupanja i svakako nadzor nad financijskim poslovanjem zaklade, osnivačka prava i obveze u ime RH obavlja ministarstvo nadležno za znanost dok nadzor nad financijskim poslovanjem provodi ministarstvo nadležno za znanost i ministarstvo nadležno za financije naravno sukladno posebnim propisima. Ono što je važno naglasiti da će zaklada upravo radi ostvarivanja svoje svrhe dodjeljivati financijska sredstva prije svega temeljnim istraživanjima, zatim primijenjenim istraživanjima i to u ranoj fazi njihove tehnološke spremnosti, zatim znanstvenim istraživanjima koja su od strateškog interesa za RH, svakako i od interesa za razvoj karijera istraživača na doktorskoj i poslije doktorskoj razini i naravno zakonom je propisano da će točni nazivi programa biti utvrđeni općim aktom, aktima zaklade, a ne samim zakonom. Naravno ponovit ću i naglasiti da zaklada prije svega potiče znanstvenu izvrsnost, a onda
Pa čini mi se da je sada to postalo mantra pa će sada svaki onaj koji će replicirati govoriti istu stvar. Pa onda ću ja ponoviti istu stvar. Razlika je bitna, tada je predlagač povukao prijedlog a ovaj puta predlagač je bio protiv i bio je, zapravo, Vlada je bila protiv, tada je Vlada bila predlagač, … Vlada bila protiv, vladajući su bili protiv a sada su natjerani sa 750 tisuća potpisa. Hvala lijepo. Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi kolega, dakle ja uopće nisam spomenuo kršćanske vrijednosti, očito vas je to asociralo i mislim da je dobro da vas je to asociralo ali ja to nisam spomenuo. Ono što međutim me potaklo da vam ipak odgovorim je ipak pitanje tolerancije. Ako ste slušali što sam ja govorio itekako sam se zalagao i ja a i cijela moja stranka za toleranciju. Međutim, tolerancija nažalost znači to da se i jedna i druga strana i različita mišljenja moraju tolerirati. Ne opstruirati, ne suprimirati, ne nipodaštavati, ne uklanjati nego ih se prihvaćati. Nažalost mi nismo bili svjedoci puno tolerancije kada smo mi davali bilo kakve prijedloge u zadnjih dvije godine ovdje i u bilo kakvoj raspravi. Hvala lijepo.
Hvala lipo predsjedniče. Poštovani kolega Jakovina. Ja bih ovo pohvalio i nisam se mislio javiti ali vaš onaj uvodni dio kad ste imali pojedinačnu raspravu je sasvim prihvatljiv, da je to dobro i da ćemo o tome svi glasovati. Ali onda ste se dotakli poplave na način na koji se ne može a ne reći, poplava se događa zbog sustavne ne brige o rijeci Sava. Već niz godina zabranili smo ajmo sad da slučajno se ne osjećate prozvanim, zabranili smo šljunčariti i zabranili smo dakle vaditi šljunak i pijesak. Sava se štiti svojim nasipima koji su rađeni krajem 50.-tih godina kako gdje uostalom i svojim ogromnim inundacijskim pojasom. Ni veduta rijeke Save, dakle linija poprečnog profila rijeke je dignuta sa otprilike do dva metra. Država bi trebala voditi brigu o tome, zato molim gospodina Majdaka da sluša, da se održava plovnost na razini 4 koja je u Savi smanjena na 3 a negdje nije čak ni na 2. To je dakle geodetsko pitanje, dozvolite mi da reći o tome. Ako vi nadate krčit inundacijski pojas, ako se diže ni veduta Save, a kvota nasipa je fiksna, količina vode se može izračunati a to posebno Hrvatske vode znaju do u detalj, onda je to tehničko pitanje. Dakle, u tom smislu su moguće opet nekakve nove poplave ukoliko mi konačno ne saslušamo od naših riječnih brodara i šljunčara i svega onoga od onoga što je rekao, da je dobio koncesiju na luku u Osijeku a da mu se sprud napravio pa da je trebao 6 mjeseci čekat itd. To su pitanja koja bi trebalo rješavati a ne sad uzimat advokaturu od kolege Stazića. To je nepotrebno.
Evo gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću kratko reći nešto o samom izvješću koje je ovdje pred nama. Iako glasi ovo Izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, satelitske bilance i strategije razvoja turizma mi nismo ovdje svi zajedno smo to konstatirali dobili rok dovršenja te, neću reći posebno strategije razvoja hrvatskog turizma. Govorim to s razloga što je to ključni, temeljni dokument koji nije potreban zbog nas samih, zbog Ministarstva turizma, nego to traže svi turistički djelatnici jer je on ključan ako želimo ostati i lider turizma na Mediteranu i ako želimo daljnje podizanje kvalitete i konkurentnost i našeg turističkog proizvoda i ako želimo povećati prihode od turizma. Znamo da su oni 2008. iznosili nešto više od 7 milijardi eura, da će ove godine biti manji prema analizi HNB-a, ali svakako mislim da ako radimo strategiju hrvatskog turizma za naredno desetogodišnje razdoblje da prihode od turizma možemo bitno povećati. Povećati možemo svakako i u kontekstu produženja turističke sezone jer iako govorimo o turističkoj godini činjenica je da nam je turistička sezona iznosi negdje prosječno 120 dana. Svakako vrijedi govoriti i o ostalim selektivnim oblicima turizma kao i o negativnim pojavama u turizmu, a koji se tiče jedinica lokalne samouprave, možemo reći i regionalne samouprave koje i potiču kroz svoje prostorne planove svoju daljnju apartmanizaciju i uništavanje prostora. Evo, osnovna intencija ove rasprave trebala je biti usmjerena upravo da se ubrza postupak izrade tih ključnih elemenata, posebno strategije razvoja hrvatskog turizma. I s druge strane, znači da se odredi rok. Mislim da se taj rok može odrediti, makar i okvirno neovisno što Ministarstvo turizma je ovdje reklo da su nedostatna sredstva u državnom proračunu. U državnom proračunu upravo za 2010. strategija razvoja hrvatskog turizma je označena sa, ili planirana su sredstva, odnosno sad su ne samo planirana nego su već i prihvaćena od milij
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Vukšić, čuli smo danas puno puta priroda je naš ponos, treba je štititi i sve to je lijepo za čuti. Ali meni se dopalo ono što ste vi rekli da lokalnoj samoupravi treba proširiti ovlasti, a ne umanjivati. Jer ja uvijek se držim one poznate da domaći igrači imaju najbolji pregled terena i tu su zasigurno svojom ljubavlju i učinili puno u zaštiti te prirode i tih vrijednosti. Naravno, ali da bi došlo do toga ima puno poteškoća, ima ovo o čemu je govorio kolega Hrg. Dakle, od one financijske naravi. Ali ima i onaj drugi egzistencijalne naravi. Ako smo svjedoci danas da je naša poljoprivreda uništena, da se više polja ne mogu obrađivati, da prijeti zaraštavanje, ambrozija naravno posljedično tome i zdravstveni problemi. Sigurno je to jedno pitanje koje traži odgovor i sad onda čuti ovako jednostavno e mi ćemo vama to zaštititi, mi ćemo to napraviti onako najbolje. Znamo mi najbolje u lokalnoj samoupravi što je dobro i kako to treba, samo kaže puna puta naš narod veli "Najte nam samo pomagati". Fala lijepo.
Zahvaljujem. Pa evo ja ću isto kao i moje kolege pohvaliti ovaj prijedlog Zakona jer uistinu nakon dugo godina prebacivanje vrućeg krumpira da li iskoristiti cijelu industrijsku konoplju ili ne, konačno su i naši poljoprivredni proizvođači došli na svoje i mogu je uistinu koristit onako kako se to prije 90.-tih godina koristilo. Mi koji imamo neke korijene u Slavoniji, znamo da su djedovi i bake još koristili tu industrijsku konoplju i od njih se radila i mreže i platna i odjeća i da ne nabrajam što sve ne. Između ostalog, i za ogrijev su tada koristili ju. Ono što mene izuzetno veseli je to da ste se pozabavili novim psihoaktivnim tvarima i da su one konačno dobile i svoj zakonski okvir na način da se mogu detektirati i registrirati, a između ostalog i sankcionirati one koji ih proizvode. Zašto nam je to bitno, moje prethodnice, kolegice su govorile o tome. Najveći broj konzumenata je u mladoj dobi. To su najčešće tinejdžeri 15, 16 godina i moramo znati da sve te psihoaktivne tvari djeluju, rekla bih, razarajuće na njihov mozak. Posebice, djeluju na njihove kogentivne funkcije, pamćenje, razmišljanje i nažalost, od tih mladih ljudi počesto, nažalost, oni im uništavaju, rekla bih, život, ne samo zdravlje. Ono što je kolega Ćelić naglasio, zabilježeni su i smrtni ishodi. Dakle, to sve nove, uvjetno rečeno, nove droge, koje su mladima izuzetno dostupne, koje kolaju internetom, koje su jeftine, koje se mogu samo jednim klikom miša naručit i kojima ponekad i ne znamo trag otkuda dolaze, ni što sadržavaju, ni tko ih distribuira, dakle, ovo je doista vrijedno jer ćete na ovaj način, vjerujem, uspjet doći barem do nekih novih oblika koji su danas na hrvatskom tržištu. Što se tiče medicinskog kanabisa, mislim da smo o tome već govorili puno puta i na različitim Odborima i kroz nekoliko prijedloga Zakona drugih kolega. Mislim da se svi možemo složiti oko jedne stvari. Medicinski kanabis se može i treba se koristiti u danim indikacijama. Spomenuli ste kako liječnici nisu baš
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, osvrnuo bi se na svije stvari iz vaše rasprave. Spomenuli ste da bi neke odredbe ovoga zakona bilo dobro primijeniti ovdje u Saboru, i tu se s vama slažem, pogotovo kad pogledamo na svjetskim natjecanjima, kad god netko izvodi neke gluposti ili radi neke nerede, kamere sve se okrenu na drugu stranu i nikad ne prikazuju taj događaj i nitko ga ne prenosi. Ovdje u Saboru imamo baš suprotnu situaciju, da kad netko radi gluposti i kad radi cirkuse, onda baš sve kamere su uprte u njega i to je glavna vijest koja se prenosi. I druga stvar, spomenuli ste doček naše reprezentacije u Zagrebu koji je bio fenomenalan, koji je i po mnogim odredbama ovog zakona prošao a bez da je ijedan incident se dogodio u Zagrebu i naravno da smo mi po tome prvaci svijeta jer sjetite se šta se događalo u Francuskoj, oni su osvojili prvenstvo a onda na kraju dočekali svoju reprezentaciju u neredu.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo, kolege zastupnici! Kada je govorio kolega Kovačević oko inozemnog duga, naime evidentno je iz ovog izvješća da je godišnji rast inozemnog duga bio tijekom prve polovine 2007. godine nešto blaži kao što stoji ovdje nego u prethodnoj godini, dakle usporio se sa 13,4% na kraju 2006. na 11,2% na kraju lipnja 2007. godine. I stoji da se to usporavanje u cijelosti može zahvaliti padu inozemnog duga poslovnih banaka. A međutim u isto vrijeme, što kolega Kovačević nije naveo u svom izlaganju s čijem se izlaganjem u krajnjoj liniji potpuno slažem, je činjenica da su u prvoj polovini 2007. godine inozemni dug poduzeća dakle ostali domaći sektori uključujući izravno ulaganje poduzeća, da je rast po prosječnoj godišnjoj stopi od 31,7%, dok je taj postotak u istom razdoblju 2006. godine iznosio 22,9%, iz čega proizlazi da se poduzeća sve intenzivnije zadužuju ne samo kod poslovnih banaka u inozemstvu, nego i kod svojih vlasničkih povezanih poduzeća pa je to još jedna od stvari na koju treba ukazati kada se provodi monetarna politika, jer taj dug raste bez obzira na činjenicu gdje se zadužuju subjekti.
Tražio bih stanku na temu kašnjenja isplata kooperantima u Brodogradilištu Treći maj. Može i pet minuta što se mene tiče. Može i odmah. Hvala. Uvažene dame i gospodo iako se čini da je problem neisplata plaća u Uljaniku problem koji se pojavio jučer, istina je da je problem sa neisplatama plaća u Uljaniku počeo puno ranije, a počeo je već onog trena kad se kooperanti nisu počeli isplaćivati, kada se plaće kooperantima nisu plaćale. Da vam to slikovito kažem. Već od 9. mjeseca mnogi kooperanti nisu primili plaće. I to vam je isti modus operandi. I sada što se događa? U Brodogradilištu Treći maj su se također, znači počelo kasniti sa isplatama kooperanata i sad se vjerojatno pitate dobro, ali zbog čega vidiš krizu već tu? Zato jer je protekle 4 godine brodogradilište primalo subvenciju od države i to je bio prijelazni rok. I u tom prijelaznom roku je Brodogradilište Treći maj moglo funkcionirati i moglo podmirivati svoje obveze, ali od početka ove godine znači od 1.1.2018. brodogradilište više neće, odnosno nema potporu države. I bez te državne potpore brodogradilište neće moći funkcionirati, odnosno naći ćemo se u istoj situaciji kao i u Uljaniku, odnosno naći ćemo se u situaciji da će kašnjenja prema kooperantima biti sve veća i u jednom trenutku će početi kasniti plaće samim radnicima, odnosno zaposlenicima samog brodogradilišta Treći maj. I zbog toga pozivam ovom prilikom i Vladu i premijera, da ne reagiraju tek kad se plaće prestanu isplaćivati radnicima, kad se pojavi situacija sa štrajkom već da danas počne raditi plan, da već danas počne tražit rješenje za Brodogradilište Treći maj kako bi se izbjegla situacija koju danas imamo u Uljaniku. A u Uljaniku imamo situaciju da radnici su očajni, dolaze im na naplatu rate kredita, dolaze im na naplatu računi, razne obveze. Oni ih naravno nemaju od kuda podmirivati i ne znaju što je najgore kada će to moći. Eto dame i gospodo hvala vam na pozornosti.
Hvala lijepa. Pa gospodine predsjedniče, gospođo ministrice. Pa ja bih samo nadopunio kolegu Đakića. Isto to sam i ja mislio reći. Naime, nije točna tvrdnja da samo velike građevinske firme i da je ovaj zakon pogoduje velikim građevinskim firmama. Pa tako na primjer firma od 30 ljudi koja ne spada u red velikih firmi ima, dakle licencirana firma može biti nosioc posla i graditi do visine vrijednosti investicije 3 milijuna eura, a to je negdje oko 20 ili 30 stanova obzirom na cijenu rada i troškove. Isto tako, malo prije ako mogu još samo jednu riječ reći prije je bila tvrdnja da se ovaj zakon pogoduje developerima, a sad se tvrdi da pogoduje građevinarima. Upravo građevinarima, pa u onom dijelu gdje nisu bili plaćeni od naručioci posla moći će sigurno lakše i kvalitetnije sada doći do naplate i do sređivanja teškog financijskog stanja u svojim firmama. Hvala lijepo.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine državni tajniče, meni niste isto djelovali baš uvjerljivo, ja neću reći da vam je bilo slabo i da vam treba čaša vode, ali niste mi djelovali kao osoba koja je uvjerena u ono šta priča. Rekli ste da primjedbu koju je dao T-COM i Hrvatska gospodarska komora, pa ju je ministarstvo odbilo pa ju je kasnije uvrstilo, da je to rezultat dodatne analize i konzultacija. Ja jedino to vam vjerujem. To je rezultat dodani konzultacija premijera Plenkovića i gospodina Tomaškovića, Predsjednika Uprave HT-a. I onda nakon toga smo dobili zakon koji ide direktno na štetu jedinica lokalne i regionalne samouprave. Rekli ste da nije istina da T-COM ništa ne plaća. Plaća, ali znate kako vam to izgleda? Ja sam razgovarao sa nekim načelnicima koji su me kontaktirali zbog ovog. Znači, prvo su postigli dogovor na 600 tisuća kuna a onda nakon promjene vlasti u Hrvatskoj im je došao T-COM i rekao 60 tisuća kuna, oćeš-nećeš, tuži me. E to vam tako izgleda, 10 puta manje im daju. Vi kažete treba biti poticaj jedinicama lokalne samouprave da upišu svoje vlasništvo. Pa kao da oni to ne bi upisali da mogu' pa imaju miliju problema, od DUUDI-ja, sada Ministarstva imovine, suglasnosti Hrvatskih cesta, milijun problema imaju. Nemaju ni kapaciteta sve gradovi i općine da to odrade. Umjesto da im država pomogne, vi sada im donosite zakon koji im izbija novce i ubacuje ih u džep Predsjednika Uprave T-COM-a i govorite da im to treba poticaj. Bravo. Super. Ja ne znam šta bi vam rekao na to. To je to. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, uvažene kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. Projekcije iz septembra na kojima se temelji rebalans prikazuju bolju prihodnu stranu proračuna nego što su bila prvotna očekivanja odmah nakon izbijanja COVID krize. Rebalansom se predviđaju prihodi od 147,2 milijarde kuna i rashodi od 157,7 milijardi kuna te i povratak proračunskog deficita na održivu razinu od 2,9% BDP-a. Deficit u proračunu jeste 29,5 milijardi kuna odnosno 8% BDP-a. U odnosu na 2019. ukupni planirani prihodi od poreza i doprinosa u 2020. manji su za 12,2 milijarde kuna. Ukupni planirani rashodi u 2020. financirani iz svih izvora veći su za 16 milijardi kuna u odnosu na 2019. odnosno 11,5%. Klub Samostalne demokratske srpske stranke podržat će ovaj rebalans, ali jasno podsjetiti što nam je sve činiti i dalje kako bi rješavali probleme o kojima godinama govorimo imamo naznake rješavanja. Za mjere za očuvanje radnih mjesta do 30.9. izvršeno je 6,9 milijardi kuna, a ono što se planira do kraja 2020. godine sve skupa iznosit će 8,1 milijardu kuna. Ostali rashodi za COVID mjere od nabave robnih zaliha, potpora u sportu, poljoprivredi, kulturi, turizmu izvršena su do 30.9 u iznosu od 1,2 milijarde kuna. Dodatno povećanje obaveza u zdravstvu ukazuje koliko zapravo treba ojačati zdravstveni sustav, utvrditi propuste i posljedično djelovati. Svaki građanin naše zemlje mora imati adekvatnu zdravstvenu skrb kako u Zagrebu tako i u Kninu u kojem gravitira najveći dio zaleđa Šibensko-kninske županije. Bolnice poput kninske spominjem na tragu negativnih rasprava i mišljenja kako na malom prostoru imamo veliku koncentraciju neracionalno raspoređenih bolničkih kapaciteta što dovodi do velikih troškova. Ali s ovim se građani Knina i okolice i svih drugih krajeva koji se nalaze u sličnoj situaciji zasigurno ne bi mogli složiti, jer svi znamo koliko nama ta i takve b
Netočan je navod da je prethodna Vlada prilikom smanjenja doprinosa ugrozila financijsku stabilnost zdravstvenog sustava. Točno je da je tom mjerom smanjena cijena rada i povećana konkurentnost hrvatskog gospodarstva i značajno povećan rast bruto društvenog proizvoda iz kojeg se opet dodatno povećalo izdvajanje za zdravstvo. A zdravstveni sustav je iz tih ali iz nekih drugih alternativnih izvora osigurana mu je likvidnost i dostatno financiranje. U prilog te teze govori činjenica da su se tada zdravstveni, dobavljači u zdravstvu plaćali s rokom od 120 dana a da se danas plaćaju s rokovima od 365 dana a neki čak i do 500 dana.
Zahvaljujem gospodine zastupniče, puno toga se na raznim dionicama i priprema i radi, a dosta toga je i završeno kad su u pitanju državne ceste u Varaždinskoj županiji. Kad bi sad počeo nabrajati mislim da bi to oduzelo puno vremena, ja ću kazati samo nekoliko nevažnih stvari. Oko pola milijardi kuna se ulaže u cestogradnju u Varaždinskoj županiji i to na raznim dionicama, od zaobilaznice koja je već gotova do druge faze zaobilaznice Varaždina koja sama košta oko 195 milijuna kuna do čitavog niza rekonstrukcija cesta kroz program Betterment 1, kroz program Betterment 2, kroz izvanredno održavanje cesta kao što je cesta ne znam D-24 dionica od … do Varaždinskih toplica, Varaždinske toplice-Tuhovec itd., čitavog niza rekonstrukcija raskrižja u samom Varaždinu i rekonstrukcija državne ceste D-510 itd., itd. Ja predlažem, ako ste vi s time suglasni da mi to zatražimo i da Hrvatske ceste doista dadu jedan pismeni odgovor preko ministarstva, a onda će ministarstvo uputiti vama jedan pisani odgovor sa točno svim tim aktivnostima koje se rade u Varaždinskoj županiji i kad je u smislu priprema i kad je u smislu izgradnje održavanje a i ono što je završeno.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani, registar se stvarao na osnovu jedinstvene metodologije i to u periodu od 2007.g. do 2014., od 2014. se vještačenje za osobe s invaliditetom provodi jedinstveno tijelo vještačenja, zavod za vještačenje, osim za ostvarivanje prava prema ovdje spomenutom Zakonu o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji i za Zakon o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata za koje vještačenje znači obavljaju liječnička povjerenstva pri Ministarstvu hrvatskih branitelja, što je izmijenjeno 2021.g.. Dakle, vještačenja koje obavljaju ta liječnička vijeća pri Ministarstvu hrvatskih branitelja je vještače prema drukčijoj metodologiji nego prema metodologiji koja je utvrđena Uredbom o metodologijama vještačenja, te je očito da se vodi kao zasebni dio zapravo izmjena metodologije i ne mogu se primijeniti podaci s jednog vještačenja i s drugog vještačenja na jednom mjestu. Nije li to zapravo pokazatelj koliko je to bilo krivo da se izdvoji vještačenje za hrvatske branitelje izvan zavoda za vještačenje i nije li to zapravo trajna šteta registru ovom i koji je mogao zapravo planirati potrebe za sve invalide ravnopravno? Zahvaljujem. Povreda 238., zapravo ono da što ste rekli da volili biste da dokažemo da je znači drukčije vještačenje za jednu i drugu skupinu, al to vam i piše u obrazloženju zakona gdje stoji da vještačenje za ostvarivanje obavljaju liječnička vijeća u nadležnosti Ministarstva hrvatskih branitelja prema donesenim pravilnicima koje donosi ministar branitelja, a ne prama znači Uredbi o metodologiji vještačenja za sve druge osobe s invaliditetom. Pročitajte obrazloženje i pogledajte, usporedite uredbu i pravilnike.
Hvala, predsjedavatelju. Kolega zastupniče, vi ste istaknuli da se načelno protivite ovom zakonu zato što smatrate da će njima određena prava steći četnici. S druge strane vladajući tvrde da su dobro osmislili mehanizam i da sa ovim štite samo stradalnike Domovinskog rata. I sad slušajući ostrašćenu raspravu tijekom čitavog današnje dana, došla sam do zaključka zašto ćemo mi kao država biti vječni taoc nepravdi iz prošlosti i zašto i ovim zakonom padamo u novu zamku. Dakle, ili je problem u tome što zakon ne znamo pisati pa su vladajući krivo sročili odredbu ili je problem u tome što mi zastupnici ne znamo te odredbe čitati pa napadamo tamo gdje nema osnove ili je naprosto problem u tome što svi skupa ne vidimo u čemu će biti najveći problem a to je što se velike ovlasti daju ministru koji ih može zloupotrijebiti za neke sasvim druge svrhe od onih kojima se ovaj zakon nominalno brani. Nadam da ste razumjeli što sam htjela reći.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Pa uvaženi kolega u vašoj raspravi iznijeli ste da određene mjere Vlade prije svega donošenja Zakona o porezu na dohodak na neki način potpuno opravdava razlog da jedinice lokalne samouprave dižu komunalne naknade, komunalni doprinos, podižu prireze i ostale stvari. Ja se s time ne slažem zato jer u svakom slučaju bez obzira na sve ja sam čelnik, evo gradonačelnik grada gdje sam apsolutno bio na stavu da bez obzira na sve moramo pokušati da u ovakvim okolnostima ne dižemo nikakve namete građanima nego moramo naći druge izvore prihoda. A vi kao ministar financija jako dobro znate da u tom trenutku kada radite proračun morate onu prihodovnu stranu koja je realna, dobro procjenjiva usuglasiti sa rashodom. Ja možda čak i razumijem da ako se dižu komunalne naknade i komunalni doprinosi na način da imate veće kapitalne investicije, višegodišnje koje onda možda nekim smanjenjem ovih prihoda želite s time prihodima kompenzirati ali jer su to i komunalne naknade i doprinosi strogo namjenski prihodi koji moraju se i uložiti u strogo određena djela, znači komunalnu infrastrukturu. Dakle kada govorimo o prirezima onda me isto malo čudi, tek sada se otkrilo da mnogi gradovi i općine, općine nisu imale niti prireze. A Ministarstvo financija i resorna ministarstva su prije govorile o tome da nitko ne može dobiti potporu od strane ministarstava ako nema baš sve mogućnosti koje ima kod sebe u prihodovnoj strani da ih prvo kod sebe realizira pa onda ako mu nešto nedostaje će dobiti. Nažalost to se događalo da su dobivali sredstva a prireze nisu imali. I to govori o toj strategiji koju moramo uvesti da dobro vidimo mjere i učinke kako ćemo neke stvari pomoći. I naročito ono što ste rekli da itekako ovisi i o ovom zakonu i o prijašnjim zakonima da sredstva koja dobivamo iz Europske unije da itekako moramo funkcionalno i efikasno iskoristiti.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Pa evo danas je bilo dosta neistina ovdje iznošeno, ja sam čovjek koji voli govoriti u argumentima, papiri crno na bijelo pa dokažimo to što smo govorili. Dakle govoreno je ovdje da je neko nekad dao nekoj firmi, vjerojatno se misli na firmu Adriakamen u koncesiju. Dok je Andrija Mikulić bio suvlasnik nikada nije dodijeljena koncesija nego eksploatacijsko polje. Ali obzirom da ovdje u Hrvatskom saboru imamo dvije vrste saborskih zastupnika, jedni su oni koji su specijalizirani za pojedine rasprave, a jedni su liječnici opće prakse koji znaju sve i govore o svim temama ili ih neko priprema, pa bilo bi dobro da ih pripremi kvalitetno, argumentirano ili se pripremaju iz tiska. Ali to govori o njima ne o nekom drugom. Dale to je jedna stvar. Eksploatacijsko polje ne koncesija, ali za to trebate imati određeni kvantum znanja, malo proučiti legislativu i vidjet što je koji pojam u pojedinoj legislativi. Sljedeća stvar koja je govorena bilo je o tome oko troske. Pa dozvolite da kažem da troska nije mineralna sirovina za početak i da ljudi koji su nelegalno eksploatirali, kolega je naveo Ciglanu Sinj, su pisali pismo institucijama Hrvatske države da trosku tamo dovezu. A znate zašto? Da bi prikrili nelegalnu eksploataciju, upravo oni iz Sinja. Nema toga. Koordiniranom akcijom inspektorata odnosno Ministarstva gospodarstva to je spriječeno, sve druge institucije su bile uključene, to je javno dostupno svim, ali treba proučiti materijale, treba se pripremiti za nešto. To je što se tiče Ciglane Sinj. Još imate jedno polje Stipanovićev greben i ja ću to reći, dakle po informacijama koje ja imam, a dali su mi relevantni čimbenici radi se legalno. Sanacija je sukcesivno uz eksploataciju. Imali smo kraj jednog grada jedno polje, kraj grada Metkovića gdje je bila nelegalna eksploatacija jednog gospodina, pa bez obzira na pripadnika ove ili one stranke on je procesuiran, platio je sve kazne i sada je uveden red.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, s obzirom da se ovim prijedlogom zakona propisuje korištenje informacijskih tehnologija u planiranju, provedbi, praćenju i nadzoru stanja komasiranog zemljišta na način da se planira uvesti informacijski sustav komasacije mene zanima je li moguće postojeći G informacijski sustav koji primjerice koristimo mi u Osijek i kojeg redovno ažuriramo, govorimo o stanju nekretnina s područja grada Osijeka, uskladiti sa tim novim sustavom. Hvala.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo, nisam se mislio javiti u raspravi na ovu temu zbog toga što izbjegavam uglavnom sve one stvari koje dijele hrvatske građane i Hrvatski narod. Ali potaknut raspravom uvaženog kolege Vinkovića, htio bih reći samo 3 stvari a to je da se danas u sabornici čulo nekoliko puta da se ne treba vraćati u povijest. Mislim da se treba vraćati u povijest. Konačno “povijest je učiteljica života“ i upravo zbog nekih stvari koje nisu rješive. O toj povijesti razgovaramo i danas u sabornici na način kako razgovaramo. S druge strane, spomenut je i “oltar Domovine“ i neće mi valjda citiram kako je rekao kolega Vinković “Bleiburg biti taj oltar Domovine“. “Oltar Domovine“ postoji kao lokacijsko, topogravsko mjesto ovdje blizu grada Zagreba. Ali nekakvim odlukama više to nije ono mjesto koje je trebalo biti i kako je bilo zamišljeno kada se govori o “oltaru Domovine“ i o davanju pijeteta svim hrvatskim žrtvama i mislim da je Sabor upravo mjesto na kojem se treba povesti kvalitetna rasprava da bi se stvorile zakonske pretpostavke, da konačno ljudi koji su za to zaduženi, koji su za to stručni na neki način revidiraju ne samo tu daleku, nego i našu bližu povijest, pa da vidimo gdje su i što se dogodilo sa hrvatskim herojima. Hvala.