EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicima. Stav Kluba zastupnika Domovinskog pokreta na temu uvođenja eura je vrlo jasan i na tragu naše politike koju vodimo i koju prezentiramo pred i <PARTY>, ali i pred svim građanima je vrlo jasan da smo protiv uvođenja eura. Zašto je tome tako? Zato što se iza ove sintagme protiv uvođenja eura i kroz medije pokušava naravno uvijek isturiti strana priča koja odgovara, a to je da ste protiv nečega. Vrlo jasno i otvoreno ono što nas zapravo tišti jedno i drugo se podrazumijeva ako uvodite euro znači da gasite, iskončavate život hrvatskoj kuni i to je za nas jedna duboko emotivna tema, tema koja je u samoj biti hrvatske državnosti i za taj iskorak nismo spremni i mislimo da Hrvatska nije spremna, niti je ikad trebala po mom biti spremna, pa ću elaborirati naše stajalište vrlo prozaično, malo prisjetiti se naše povijesti, zapravo ovih zadnjih 30.g. koji za RH jesu najvažniji. Obilježili smo 1. svibnja akciju Bljesak, 2. svibnja masakr 12 redarstvenika u Borovu selu, ali smo zaboravili emocije koje su nosile branitelje RH, koje su, emocije u kojima je stvarana zapravo RH i u kojima je ona stvorena. Sjetim se jedne sintagme, parole tog vremena „Hrvatska lisnica u hrvatskom džepu, hrvatska puška na hrvatskom ramenu“ kao ostvarenje vjekovnog hrvatskog sna, sna koji je uz veliku cijenu, uz puno razboritosti i mudrosti prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana i hrvatskih branitelja i cjelokupnog hrvatskog naroda i svih hrvatskih građana koji su sanjali i htjeli Hrvatsku taj san je doživljen, živimo ga i danas, ostvarili smo i ciljeve do kojih nam je bilo stalo, ulazak u EU i Sjevernoatlantske integracije, dakle NATO i to je nešto što su bili naši strateški ciljevi. Ulazak u šengenski prostor svakako je jedan od njih, ali euro, euro ja se baš i ne bi složio da je to strateški interes hrvatske države i hrvatskog naroda. U konačnici i u krajnjem slučaju volio bih i voljeli bi da smo o ovako važnoj temi imali ravnopra
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče prije svega zaista evo želim iskoristiti priliku i zahvalit se ministru Mariću koji zaista svaki put kada smo ovdje u ovim dugim raspravama je ovdje prisutan. Ali možda bi bilo bolje da su kada govorimo o državnom proračunu ili rebalansu da su ovdje prisutni i drugi ministri da čuju ono što imamo za reći mi iz oporbe, ali i vi iz vladajućih jer najčešće se sve bazira na nekim drugim ministarstvima a najmanje na Ministarstvu financija. Puno je toga danas rečeno. Htio bih ponoviti da mi je žao što opet imamo proračun koji već u startu planira deficit od 9 milijardi kuna i ono što sam rekao u prvoj raspravi da sam siguran da ćemo u rebalansu koji ćemo imati sigurno u nekom periodu sljedeće godine imati povećanje tog deficita, povećanje javnog duga u BDP-u, a sve to platit ćemo novim zaduživanjem. Sve to na žalost događa se zato jer u suštini nemamo one ozbiljne i prave reforme koje bi potakle gospodarstvo, koje bi potakle investicije, koje bi potakle nova zapošljavanja poput onih u pravosuđu, zdravstvu, lokalnoj i regionalnoj samoupravi i obrazovanju. I recimo meni je drago kada čujem npr. kolegu Ivanovića koji mi je onako da budem iskren i osobno pomalo simpatičan kada kaže da se u njegovom kraju grade vrtići. Meni je to drago čuti ili u nekim drugim krajevima Hrvatske kada se grade škole. Ali bih više volio čuti da pričamo da se izgradila neka tvornica. Evo često možda spominjemo samo Istru, ali reći ću Slavoniju koja je nekada bila jedna od najbogatijih regija u bivšoj zemlji gdje su sve te tvornice? Zašto nismo sav taj novac uložili u nova radna mjesta, u nove investicije? Tada nam ljudi ne bi iseljavali. Imali bi radnike. Ti radnici bi punili lokalne i regionalne proračune. Onda ne bi država morala graditi vrtiće i škole, radile bi ih lokalne i regionalne samouprave. Mislim da bi to trebao biti smjer u kojem ćemo ići, mislim da je to jedini smjer koji je održiv. I kada sam se malo prije u replici osvrnuo na boln
Hvala poštovani potpredsjedniče <PARTY>. Državni tajniče, u svakoj od ovih mirovnih misija glavna stavka je „razvoj novih sposobnosti naših oružanih snaga.“. Upravo te „nove sposobnosti“, zanima me konkretno, preko samoga ministarstva ne možemo normalno ni izračunati, ali ogromno iskustvo koje naši vojnici prenose u ove mirovne misije, ali i iskustvo i naučena, naučena ponašanja i naučene operacije koje donose poslije u naše oružane snage. Pa me zanima od strane samoga Ministarstva obrane na koji način upravo pripadnike kontingenata koji su u ovakvim misijama, evo konkretno kroz operaciju SEA GUARDIAN, da li te pripadnike koristimo kao predavače na vojnim učilištima? Da li ih koristimo u ustrojstvu obalne straže? Da li, na koji način koristimo upravo iskustva koje pripadnici tih kontingenata donesu nazad u naše oružane snage? Hvala.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice našeg Sabora, poštovani ministre sa suradnicama, kolege i kolegice. Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora je na svojoj 28. sjednici održanoj 03. srpnja 2014. godine raspravljao o Konačnom prijedlogu Zakona o životnom partnerstvu osoba istog spola koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 24. lipnja 2014. godine. Odbor je navedeni prijedlog zakona raspravio sukladno članku 112. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. Uvodno je ministar uprave predstavio konačni prijedlog zakona, odnosno razlike u odnos na prijedlog zakona u prvom čitanju. Prilikom pripreme konačnog prijedloga zakona prihvaćene su primjedbe da se promijeni naziv zakona na način da nedvojbeno ukazuje na krug osoba na koje se odnosi. Nadalje, dodana je odredba kojom se predviđa zabrana svakog oblika nasilja u zajednici obiteljskog života. Predlagatelj je prihvatio i prijedlog Odbora za ravnopravnost spolova kojom se partnerska skrb može zasnovati i za života životnog partnera roditelja djeteta ukoliko je drugom roditelju oduzeta roditeljska skrb zbog zlostavljanja djeteta, a ne samo ako drugi roditelj nije poznat. Sukladno primjedbama predlagatelj je nomotehnički i izričajno uredio tekst konačnog prijedloga zakona. U raspravi koja je uslijedila predsjednica odbora izrazila je zadovoljstvo što su konačnim prijedlogom zakona uvažene brojne primjedbe i prijedlozi iz rasprave u prvom čitanju. Predstavnik udruge Zagreb Pride podržao je donošenje zakona iako se udruga nadala progresivnijim zakonskim rješenjima. Zamjenik pravobraniteljice za ravnopravnost spolova istaknuo je da javnu podršku donošenju zakona daje i institucija pravobraniteljice za ravnopravnost spolova i nakon provedene rasprave članovi i članice odbora većinom su glasova, sa 7 glasova za i 4 glasa protiv odlučili Hrvatskom saboru predložiti da donese Zakon o životnom partnerstvu osoba istog spola. Hvala lijepa.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Danas raspravljamo o Prijedlogu zakona o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajima. Oduzimanje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem uređeno je Zakonom o kaznenom postupku, Zakonom o uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, Prekršajnim zakonom, Zakonom o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela. Kada znamo daje oduzimanje imovinske koristi mjera koja mora u svakom momentu ukazivati na činjenicu da nitko ne smije kaznenim djelom i prekršajem ostvariti imovinsku korist onda je jasna intencija predlagatelja da na jednom mjestu na cjelovit, pregledan, jasan i djelotvoran način uredi oduzimanje imovinske koriste počinjene kaznenim djelom i prekršajem, a što će svakako doprinijeti i redovna procedura ovoga prijedloga zakona. Isto tako valja istaknuti da se ovim prijedlogom zakonodavstvo Republike Hrvatske usklađuje sa međunarodnim ugovorima. Prijedlogom se uređuje postupak utvrđivanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom, postupak osiguranja oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom, postupak ovrhe odluke oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom, postupanje s oduzetom imovinom nad kojom je određena privremena mjera oduzimanja, ostvarenje prava osobe oštećenje kaznenim djelom i zaštita prava treće osobe. S obzirom na iznijeto kao i činjenicu da je ovaj zakon lex specialis za postupak oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem, da je odluka o oduzimanju imovinske koristi isključivo u nadležnosti suda, te da se ovim zakonskim prijedlogom usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije, mišljenja sam da treba podržati prijedlog Zakona o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem. Hvala.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajnici, kolegice i kolege zastupnici. Pa u nizu također netočnih navoda ispravit ću samo jedna kolege Stazića koji je rekao da oni koji ne rade u državnoj službi ne rade nigdje. Nije dakle na Vladi da otvara nova radna mjesta tj. da gradi velike tvornice kao u vrijeme komunizma nego da stvara povoljne uvjete i da omogući povoljne porezne olakšice kako bi investitori došli na ova područja što ova Vlada upravo ovim zakonom i čini. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Grmoja, s ovim na kraju se mogu složiti sa vama i intencijama i mislim da ovo cijelog jutra i cijeli dan pričamo i puna su nam svima usta što mi s ovim želimo napraviti. Međutim ja sam i prilikom nekoliko izlaganja i zadnje ispred kluba spomenuo da o spomenutim amandmanima s kojima sam se ovdje doslovce sada već počeli razbacivati tijekom dana, teško mogu nešto reći dok ne vidim ono što je na papiru, … papiru što to znači. Sada smo dobili jedan dio i zbilja je možda ovaj problematičniji dio vezano za naplatu što će u stavku 4. članka 80.b što će to značiti u konačnici o mogućnosti dobivanja drugih kredita. To je ono što sam rekao i na repliku gospodina Pernara, moramo razmišljati o dalekosežnosti. Kolega Šimić ja sam spomenuo replici odmah na prvotno izlaganje prijedloga ovoga zakona kojeg je kolega Šimić ujutro imao zašto se nije članak 172. dirao, a koji govori o izuzimanju ovrhe a vezano za regrese, božićnice i ostala neoporezive primitke. On je rekao imali ste prvo čitanje mogli ste to, o.k. ja nisam bio tu kada je to bilo to je jasno, ali to me ne opravdava odnosno konkretno mene da, ali možda stranku ne i rekao imali ste vremena da to korigirate. Ovo sada postaje doslovce malo licitacija tko će više napraviti boljitka za naše građane i to nije loše, ali moramo paziti što radimo. Ne možemo na brzaka dolaziti da ne bi napravili još veću štetu. Samo to molim da se razmotri doslovno da budemo odgovorni i da vidimo koje su to dalekosežne posljedice. Nisu odbori raspravljali, nisu provedena savjetovanja duboko se sada već zadire i onaj osnovni prijedlog zakona i tu molim apel svima da stignemo i da to … Hvala.
Hvala, gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege! Pitanje postavljam predsjedniku Vlade gospodinu Sanaderu. Štovani gospodine predsjedniče, već duže vrijeme primamo informacije u Hrvatskoj kako se Europska unija sprema ograničiti uvoz šećera iz Hrvatske. Obzirom na činjenicu da Hrvatska u Europsku uniju izvozi oko … šećera postavlja se pitanje ako se to dogodi, ako Europska unija uvede kvote dolazi u pitanje preživljavanje najmanje dvije od tri hrvatske šećerane i vjerojatno možemo pretpostaviti da bi u gospodarsku katastrofu došle šećerane u Virovitici i Županji. Obzirom na činjenicu da odnosi između Hrvatske i Europske unije regulirani su Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju sukladno tom sporazumu članku 38. Europska unija niti Republika Hrvatska ne mogu jednostrano donositi odluke o uvođenju carina, kvota ili nekakvih ograničenja već to može samo učiniti Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje koje je sastavljeno od jednakog broja članova iz Hrvatske i Europske unije. Ako je točna informacija koja je bila u hrvatskim medijima da je hrvatska Vlada već pristala na pregovore o uvođenju kvota za hrvatski šećer postavljam pitanje što je Vlada poduzela ili namjerava poduzeti kako bi zaštitila domaću proizvodnju šećera i tisuće radnih mjesta koja mogu biti dovedena u pitanje ako Europska unija uvede kvote za uvoz hrvatskog šećera. Hvala. Zadovoljan sam odgovorom, samo ipak morate razumjeti naše bojazni obzirom da evo radnici Sljemena su vani a i opravdano je da imamo bojazni obzirom na dosadašnja iskustva.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Netočno je kolega istaknuo da predlagatelj ne zna što mijenja. Naime članak 1. u Zakonu o sudskom registru navodi se "Narodne novine" broj 1/95., 57/96., 1/98., 30/99., 45/99. i 54/05. točno se navode izmjene ovoga zakona. Nadalje, također u članku 21. stavak 1. kolega je samo citirao stavak 1., treba i stavak 2. gdje se kaže: "Registar će po službenoj dužnosti provesti postupak brisanja nad društvo ako tri godine uzastopce ne postupe po zakonskoj obvezi predaji svih godišnjih financijskih izvješća, a niti ih dostavi sudu u roku od 6 mjeseci nakon što sud dobija i pokretanje postupka brisanja, a društvo to u tom roku ne učini, vjerojatno da ima imovinu." Dakle treba čitavi članak čitati, onda on ima doista smisla i to je upravo prava odredba. Financijska izvješća vrlo dobro i tako treba dalje.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Običnim rječnikom, pogodili ste u sridu. Upozorili ste na probleme ili uvjete u kojima strateške robne zalihe i djeluju. One više nisu regulator tržišta, ta funkcija je izgubljena. Prema tome, ova podjela na prehrambene i tehničke proizvode je nužna. Međutim i potpuno se slažem s vašom raspravom, međutim mislim da samo u jednom detalju eventualno se malo razlikujemo općenito, u novcu. Ako držimo veći dio po bilanci robnih zaliha strateških u novcu, onda će biti jako teško nabaviti potrebnu robu u slučaju klimatskih, ekstremnih itd. promjena jer u krajnjoj liniji podliježu i Zakonu o javnoj nabavi. Prema tome, neke stvari koje možemo ne predvidjeti, možemo projicirati, to su poplave, suše itd. požari mislim da bi trebali prvenstveno ići u nabavu te tehnike i da to stoji ne u skladištima robnih zaliha nego da ide na teren i da se na taj način kroz amortizaciju, kroz korištenje mogu nabavljati opet nova mehanizacija, samo u tom dijelu. Mislim da najveći dio ne u novcu nego u tehnici. Hvala vam lijepo.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Evo, ja ću biti kratak u svojem iznošenju i svojoj raspravi. Donošenje Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina u sinergiji je sa Zakonom o prostornom uređenju i gradnji započeta je reforma postojećeg hrvatskog sustava prostornog uređenja i gradnje a u dijelu koji se odnosi na geodetsku djelatnost dobilo je svoje jasno značenje. Međutim, navedenim propisima nije obuhvaćena i uređena cjelokupna geodetska djelatnost čime se stvara neujednačenost u obavljanju poslova geodetske djelatnosti. Stoga iako je u početnoj tranzicijskoj fazi iz koje je Republika Hrvatska izašla predmet je zakonodavni okvir bio primjeren ocijenila je da isti potrebno mijenjati radi daljnjeg približavanja sustavima država članica Europske unije. Ovu reformu je potrebno na zakonodavnoj razini završiti donošenjem predloženog Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti koji će u sinergiji s paralelno predloženim Zakonom o arhitektonskim i inženjerskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji usklađeno urediti obavljanje svih poslova u prostornom uređenju i gradnji. Odredbama spomenutih zakona za obavljanje geodetske djelatnosti, prostorno uređenje i gradnju od strane domaćih geodeta uređeno je po uzoru na države članice Europske unije. Međutim, obavljanje istih u dijelu koji se odnosi na obavljanje tih poslova u Republici Hrvatskoj od strane subjekata iz država članica Europske unije nije u skladu s Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija i Direktivom Europske zajednice o uslugama na unutrašnjem tržištu. Također, način na koji su danas uređena ova pitanja ne uvažava hrvatski kvalifikacijski okvir kojeg je usvojila Vlada Republike Hrvatske koji korespondira europskom kvalifikacijskom okviru donesenom koncem 2007. godine a koji je trenutno u postupku razrade i stvaranja dokumenata za njihovu implementaciju. Slijedom naprijed izloženog zakona obavljanje geodetske djelatnosti treba odrediti postoje li geodetske djelatnos
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajnče, kolegice i kolege. Imamo još jedan zakon sa oznakom P.Z.E. i svakako je potrebno i u ovom segmentu i u ovom dijelu uskladiti naše zakonodavstvo sa stečevinama Europske unije. Međutim kada pogledamo ovaj zakon bilo je doista već i do sada rečeno primjedbi ja bih rekao, i nomotehničkih i suštinskih, zaista bi predlagatelj trebao ozbiljno razmisliti o zapravo redovnoj proceduru ovoga zakona i razmisliti dali bi ovo trebalo biti prvo čitanje ili po hitnom postupku. Doista dosta je primjedbi dato i mislim da je prekratko rok dabi se one mogle do glasovanje na znam, amandmanima ili bi ti amandamni opet bili izrazito brojni da ga se uskladi. Ali ako pogledamo suštinu zakona i ako ga pogledamo u cijelosti čini mi se da on u najvećem dijelu počiva na doasdašnjem zapravo rješenjima dosadašnjeg zakona o lovstvu i da tu nema nekih dramatično velikih promjena. Ono što se odnosi vezano za status i poziciju hrvatskog lovačkog saveza to su određene značajnije promjene, i ja bih podvukao jednu bitnu promjenu a to je da i ministarstvo i županije znači osnovači lovišta mogu dosadašnjim lovozakupnicima i koncesionalrima produžiti pravo lovozakupa i produžiti pravo koncesije jasno pod uvjetima koji su navedni u ovom zakonu ako oni dobro uredno izvrašvaju svoje obveze. Ako oni kvalitetno gospodare. Jer ovdje vidimo da postoji određena neujednačenost kod nas vezano za gospodarenje našim lovištima. Kao što vidimo 30% kao što je u obrazloženju rečeno 30% lovišta imamo koja su na svjetskoj razini i 2002. godine imali smo jedno lovište koje je bilo proglašeno najbolji uređenim lovištem na svijetu. I u svjetlu takve prakse mislim da je ovo jako dobra odredba koja se nudi ovim zakonom da je moguće produžiti postupjećim lovozakkupnicima i koncesionarima ako dobri i kvaliteton gospodare lovištima da je bez javnog nadmetanaj moguće produžiti takav zakup ili koncesiju. To je sasvim sigurno pitanje značajno za brojna i lovačka društva i ostle subjekt
Evo dakle na taj dio se neću posebno osvrtati, kada je riječ o funkciji, jer evo nasreću dolazim iz struke. Žao mi je što neki od saborskih zastupnika i zastupnica koji su izrazili veliku želju i postavili niz pitanja evo nisam u situaciji da im možda konkretno odgovorim kada je riječ i o sustavu pomoći u kući itd., ali nadam se da će biti prilike. Jer obično kada ljudi pokažu interes i pitanje onda evo bilo bi mi silno drago da sam mogao odgovoriti, ali ću preskočiti onda taj dio jer nema smisla odgovarati onima koji nisu prisutni. Ali ono što svakako želim reći želim zahvaliti u ime ministarstva, novog Ministarstva socijalne politike mladih i često ćemo to ponavljati, ponosni na to da smo svi zajedno stvorili uvjete da postoji ministarstvo gdje socijalna politika je na jednom mjestu gdje nikome nismo dodatak, privjesak ili višak nego upravo Vlada Republike Hrvatske pokazuje i na taj način vrlo jasno svoju odrednicu prema socijalno najosjetljivijim skupinama i prema općenito razvoju socijalnog sustava o kojem smo danas puno čuli i puno govorili i općenito prema kreiranju socijalne politike. Kada je riječ da o našem krovnom, temeljnom, najznačajnijem zakonu, Zakonu o socijalnoj skrbi, on sasvim sigurno nakon eto 2 mjeseca što smo ga zaista svakodnevno pripremali nije idealan. Neki od saborskih zastupnika i zastupnica govorili su da se radi o vatrogasnom zakonu. Mogli bismo ga i tako nazvati, da jer on gasi požar u sustavu socijale kod ljudi koje smo često danas spominjali socijalno najosjetljivijih skupina koje nemaju vremena čekati, nemojte se ljutiti prvo čitanje, drugo čitanje, treće čitanje. Trebalo im je pomoći već jučer. Ono što svakako želim reći da ovim Prijedlogom zakona niti jednu socijalnu kunu ne prebacujemo na jedinice lokalne i regionalne uprave i samouprave, dakle ovim Prijedlogom zakona ne stvaramo niti jednu dodatnu obavezu. Ali kako i ovaj Prijedlog zakona prati proračun koji je donesen mi ga zapravo na neki način usuglašavamo i još ću jednom ponov
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Želim samo reći da predlagatelj prihvaća ovaj amandman Odbora za pravosuđe. Doista je izričaj Odbora za pravosuđe puno precizniji nego što je naš u prijedlogu. Hvala Odboru za pravosuđe. A ovdje mogu reći samo na primjedbu da je trebalo precizirati ovaj sami tajming ili vrijeme pokretanja kaznenog postupka, mislim da nomotehnički ovo to pokriva jer kada bismo pisali sve ono što piše u Zakonu o kaznenom postupku onda bismo morali precizno napisati šta je sa trenutkom pokretanja kaznenog postupka kad imamo kazneni nalog ili kad imamo privatnu tužbu. Zato nam je ovo puno prikladnije da kažemo da je to kada je pokrenut kazneni postupak. A lex specialis Zakon o kaznenom postupku on precizira znači sve ove situacije koje su različite kada je kazneni postupak pokrenut. Nomotehnički je moguće i ovako, kao što je to rekla kolegica Antičević, ali mislim da je nama bilo puno primjerenije ići na ovakvu jednu nomotehničku metodu gdje znači prepuštamo lex specialis da on odredi pokretanje kaznenog postupka, koji je to precizno trenutak. Hvala lijepo.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Ja razumijem zašto danas ovaj zakon mijenjamo jer odgovor je jasan on nije naprosto polučio rezultate, oni su u najmanju ruku porazni i unatoč 69 javnih prezentacija u 2009. imali smo mizeran broj zahtjeva i odobren je iznos manji od 50 tisuća kuna. Jasni su mi razlozi što je tu bilo pogrešno, jasni su mi razlozi zašto se treba mijenjati od pitanja minimalne plaće preko zabrane dvostrukog financiranja do za pravo dugovatelja dravi, ali nikako mi nije jasno i nikako ne mogu razumjeti da unatoč ovim promjenama kada će sada poduzetnici koji duguju prema javnim prihodima moći dobiti potporu, nije mi jasno ovaj iznos koji stoji u zakonu. Ovdje kao što su kolege upozorili stoji brojka od 5 milijuna kuna. Gdje je nestala priča o 200 milijuna kuna? Gdje je nestala priča od 300 milijuna kuna? 5 milijuna kuna. Ja sam iskreno prvo mislio da krivo čitam, da možda jedne ili dvije nule su naprosto nestale. Ali ovaj iznos je zaista u najmanju ruku neću reći bezobrazan ali neozbiljan, licemjeran i pljuska zdravom razumu. 5 milijuna kuna. Zakon koji nosi naziv Zakon o očuvanju radnih mjesta. Kako je dobro kolega rekao bombastičan naziv, moćan naziv, kiki riki iznos, zaista kiki riki novci. 5 milijuna kuna je manje nego što je nekakav menadžer upropastio nekakvu javnu tvrtku dobije kao otpremninu. Da smo osnovali fond za očuvanje radnih mjesta i stavili u njega 5 milijardi kuna, e to bi već imalo naravno smisla. Ovako se postavlja pitanje, zašto 5 i kako smo uopće do toga došli? Ja ću ponovno ponoviti ono što često kažem. Do ove situacije bez obzira na svjetsku krizu nije moralo doći da se slušao glas razuma i glas struke. Ja ću ponovno ponoviti od razbacivanja državnim proračunom u korist predizborne kampanje, od 2008. kada smo mi otvoreno govorili ljudi kriza je, nemojte se razbacivati novcima koji su se nastavili do lokalnih izbora. Pa kada je Ivo Sanader govorio da mi obmanjujemo javnost d
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče <PARTY>, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, odmah na početku da kažem da će, naravno, Klub <PARTY>-a podržati ovaj provedbeni plan za 2019.g., kao što smo podržali i zapravo program statističkih aktivnosti RH u 2018. do 2020., koji smo donijeli ovdje u <PARTY>, a on je zapravo slijed toga odnosno druga godina tih aktivnosti koja se provodi. Sam program se temelji na potrebama korisnika podataka službene statistike, ali i zahtjevima EU. Odmah da velim da smo često kao obveznici nekog statističkog izvještavanja često iziritirani razno raznim podacima koje moramo popunjavati, vremenom koje za to trošimo, ali moram pohvaliti Državni zavod za statistiku da je u zadnjih 5 godina se stvarno mnogo toga promijenilo na bolje od svih onih aplikacija da nemamo više plahte koje smo ispunjavali, da nemamo više toliko nepotrebnih podataka koji se mogu dobiti iz drugih izvora, tako da je to dobro i zavređuje i pohvalu. Vjerujem, ovim godišnjim planom provedbenih aktivnosti za 2019. od ukupno 284 statističke aktivnosti, 164 još uvijek su temeljene na neposrednom prikupljanju podataka, a 82 na temelju administrativnih izvora ili metoda promatranja i praćenja i 38 još razvojnih aktivnosti. Da će ovaj omjer u planu za iduću godinu biti još više u korist statističkih istraživanja na temelju administrativnih izvora i metoda promatranja, dakle, da će se smanjiti onaj dio neposrednog prikupljanja koji direktno tereti i naše gospodarstvenike, da ne govorim o poljoprivrednicima, naročito onim malim, jer evo, u poglavlju 4 imamo istraživanje statistike poljoprivrede, šumarstva i ribarstva gdje je neposrednim prikupljanjem planirano 13, kroz administrativne izvore 20. Vjerujem da će i taj omjer se poboljšati jer kod njih to naročito predstavlja veliki problem kad oni moraju sjesti da li za računalo, da li još uvijek u papirnatom obliku i popunjavati određene tablice i određene podatke unositi. Ja znam da su nam ti podaci potrebni d
Poštovani kolega Hajduković. Iz vaše rasprave doista zaključujem odnosno vidimo da stalo govorite o nedovoljnoj dorečenosti zakona, ne preciznosti, da je potrebno dodatno normirati nešto, da se puno toga ostavlja za rješavanje u pravilnicima itd., očito smatrate da bi bilo potrebito svaku situaciju sve predvidjeti zakonom. Ja ću vas podsjetit da je to radio pokojni car Franjo Josip u Austro-Ugarskoj, na kraju se izgubio u toj hrpi zakona i znamo kako je ta država prošla, pa evo da povučemo neku pouku. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani kolega. Jako ste me zainteresirali i dobro razmišljam o tome postoji li koji saborski zastupnik koji spojio svoju općinu sa nekom drugom, posebno jer oko moje općine su Općina Petrijanec, Općina Cestica, Općina Maruševec koje imaju odličan standard u svemu, koje imaju prekrasne škole i dvorane, koje imaju dobro uređene putove. Neke od njih imaju i poštanske brojeve, a moja općina to nema, ali ipak ja ću se radije boriti za svoju općinu da i onda to sve ima i da u mojoj općini bude bolje.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine glavni državni odvjetniče. I Klub Hrvatske seljačke stranke će podržati ovo Izvješće. Smatramo da je ovo doista jednu uzorno Izvješće i da je prvi puta dan jedan sveobuhvatni prikaz svih onih podataka koje glavni državni odvjetnik mora na temelju Zakona o državnom odvjetništvu dostavljati Hrvatskom saboru. Uz nekoliko sugestija o stvarima koje pišu u ovom Izvješću, ali i o stvarima koje ne pišu. Naime, bilo bi dobro, obzirom da jedno ministarstvo, Državno odvjetništvo i sudbena vlast prave ovakva izvješća na temelju tri različite metodologije. Ministarstvo unutarnjih poslova kad piše ovakva izvješća primjenjuje metodologiju kaznenih djela, Državno odvjetništvo primjenjuje metodologiju počinitelja, a sudovi metodologiju predmeta. I vrlo je teško sistematizirati ili sistematizirano gledati na 3 izvješća koja se prave sasvim različitim metodologijama. Nije to vaša krivnja, ali to je jedna sugestija po kojoj bi, čini mi se, trebalo ubuduće raditi. Ono što veseli u ovom Izvješću je to, mislim da se glavni državni odvjetnik može pohvaliti, su dvije osnovne stvari na temelju kojih mjeri uspješnost rada Državnog odvjetništva, a to je prije svega brzina rješavanja predmeta i broj oslobađajućih, odnosno odbijajućih presuda, a čini mi se da ih prema ovom Izvješću ima doista vrlo, vrlo malo. Naime, još jedna mala sugestija što se tiče samih uvjetnih osuda. Nije dobro u ovakvom Izvješću pisati da li ima ovakav ili onakav broj uvjetnih osuda. To je dio sudbene vlasti i dio kaznene politike koju mora ujednačavati Vrhovni sud, na temelju zakona i državni odvjetnik može biti zadovoljan ili nezadovoljan brojem uvjetnih osuda, ali on je takav kakav jest i to je problem sudbene vlasti. Ono što je zabrinjavajuće, to je još uvijek neravnomjerna opterećenost Državnih odvjetništva, prije svega, općinskih državnih odvjetništva, bez obzira na preraspodjelu predmeta i mislim da bi možda u nekoj doglednoj budućnosti bilo potrebno intervenirati u Zakonu i vi
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. I klub <PARTY>-<PARTY>-a podržava proglašenje 16. svibnja nacionalnim danom osoba s intelektualnim teškoćama. Već smo danas tu i čuli i svi mi znamo da intelektualne poteškoće nisu bolest i to nije neko stanje koje se može liječiti nego je jednostavno jedno jedinstveno, teško je jedinstveno odrediti to stanje zbog raznih medicinskih, psiholoških, pedagoških i socijalnih odrednica koje ih određuju. Ono što me poprilično žalosti je što su najčešće ta djeca prisiljena ići u specijalne škole u kojima uče zanimanja koja nažalost u današnje doba više uopće nisu konkurentna, uopće nema potrebe za njima i što ih se prisiljava da na neki način moraju ići u te škole. Ono što definitivno u današnje doba smatram da ih treba uključiti u redovne škole sa možda djelomično prilagođenim programom. I sami znamo da imamo osobne asistente koje djeci mogu pomoći i sama djeca će se osjećati puno bolje i puno korisnije u društvu svojih vršnjaka sa kojima su rasli od svojega rođenja. Smatram da osobe s intelektualnim poteškoćama moraju imati pravo na rad jer znate i vi sami da nam rad donosi neki osjećaj vrijednosti, osjećaj poštovanja samoga sebe i doprinosi boljem osjećaju u zajednici samih tih osoba. Nažalost kao što je već i ranije spomenuto kada osobe s intelektualnim poteškoćama uspiju pronaći posao tada imaju probleme ponekad sa svojim obiteljima odnosno skrbnicima koji im odbijaju potpisati ugovore jer se boje da će ostati bez raznih socijalnih naknada i drugih pomoći. A smatram da definitivno centri za socijalnu skrb trebaju više voditi brige o tome, trebaju više voditi brige na koji način se o tim osobama brine i eventualno intervenirati ukoliko dođu do zaključka da se nešto tako dešava sa tim osobama odnosno sa tim obiteljima u kojima se njihove obitelji trude im oduzeti njihovu radnu sposobnost. Definitivno smatram da uz kvalitetnu podršku ostatka društva i poslodavca svaka osoba s intelektualnim teškoćama mogla bi obavl
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Dakle, Ministarstvo pravosuđa i uprave u okviru Nacionalnog programa otpornosti i oporavka provodit će određene mjere u okviru komponente javna uprava, pravosuđe, državna imovina. Što se tiče samih aktivnosti dakle imamo daljnje unapređenje učinkovitosti javne uprave, moderno pravosuđe i spremnost za buduće izazove i sprječavanje i suzbijanje korupcije. Kada govorimo o učinkovitosti javne uprave, drago mi je da ste tu pohvalili uvažena zastupnice Nađ određene projekte koji su planirani u okviru ove komponente. Kada govorimo pojedinačno o tim projektima dakle postupak planiranja prijema i provedbe natječaja i testiranje kandidata za sva tijela državne uprave bi se provodilo na jedan transparentniji, i objektivniji, i jeftiniji ali i brži način. Dakle, uveli bi se standardizirani selekcijski testovi, a postupak polaganja državnog stručnog ispita bi se u potpunosti digitalizirao. I zaista taj projekt državnog stručnoga ispita je predviđen bio prošle godine. No međutim, zbog epidemije Covid-19 dakle to smo prebacili u nacionalni plan otpornosti i oporavka i smatramo ga držimo da je izrazito važan u ovom dijelu dakle transparentnijeg, objektivnijeg, bržeg načina edukacije cjeloživotnog usavršavanja državnih službenika i u konačnici njihovog testiranja prilikom ulaska u državnu službu. Što se tiče Zakona o plaćama tu smo zajedno sa Ministarstvom rada pripremili određenu reformsku mjeru koja se odnosi na uređenje novog Zakona o plaćama u državnoj službi, ali i u javnim službama kroz uvođenje sustava platnih razreda. Ali isto tako i novog sustava vrednovanja rada u državnoj službi i javnim službama. Ono što nam je pokazala ova epidemija Covid-19 jest potreba za uređenjem rada od kuće u dijelu dakle tehnološkom, pa smo i u planu oporavka i otpornosti predvidjeli dakle uvođenje hibridnog pristupa radnom mjestu tzv. smart working, dakle stvaranjem preduvjeta za rad od kuć
Gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče državnog tajnika Središnjeg ureda državne uprave, kolegice i kolege. Pa evo, ja bih mogao svoju raspravu vrlo brzo završiti jer je dosta toga rečeno. Vlada je rekla svoje da nije suglasna dakle, Odbor za zakonodavstvo isto, kolega predlagatelj je elaborirao pravnu stranu ovog dijela. Kolega Stazić je rekao da treba prihvatiti odluku Vlade. Dakle, otprilike sve je rečeno. Ali dozvolite meni da i ja malo kao dobar poznavatelj lokalnih prilika lokalne samouprave u našoj županiji i odakle dolaze ove tri općine, da malo ja kažem zbog čega nema potrebe da dolazi do ovoga izdvajanja. Dakle, ova pravna strana u to ne bih se više upuštao, zbog čega nema potrebe. A evo svoje temeljim na tome da sam evo i ja čelnik jedne jedinice općine budući se spominju imena općine Gola eto u trećem mandatu. Imao sam neku neformalnu čast da sam bio i glasnogovornik općinskih načelnika. Pa gotovo sam za ovih 12 godina nema sredine i općine, sve tri ove općine u kojoj nisam prisustvovao obilježavanju dana općine gdje se čulo sve što se napravilo u tim općinama i što se namjerava napraviti. To sam u svakom slučaju sudjelovao, to su prilike i prigode da se takve stvari čuju i vide. I ja sam u svakom slučaju dobro upućen a želim sa zadovoljstvom reći da u našoj Koprivničko-križevačkoj županiji na dobrim temeljima evo što je i naš časni potpredsjednik Sabora dok je on bio župan isto tako postavio da se ravnomjeran razvoj županija i općina razvija naravno uz maksimalnu potporu Hrvatskih voda, dakle Ministarstva poljoprivrede, ruralnog razvoja, regionalnog razvoja da se u svakoj općini učinilo puno toga za potrebe te, a radi se o sljedećem da je svrha lokalne samouprave ostvarivati interese građana da im napravi kvalitetu života boljom. I dakle u svakoj općini u kojoj je bilo, ja sam uvijek u svojim istupima rekao, uvijek sam rekao jednu stvar koja je vrlo bitna. Domaći igrači imaju najbolji pregled terena. I domaći igrači najbolje grizu. To je bit pri
Poštovana državna tajnice kakva nam je reforma u mirovinskom sustavu ako mi skoro 50% za mirovine izdvajamo iz poreza? Znači mi da bi privukli investitora, da bi imali nova radna mjesta, da bi se uplaćivalo u mirovinske stupove mi moramo smanjit poreze. A mi ako sad smanjimo poreze mi nemamo više za pokrivanje mirovinskog sustava. Znači nije dobra ta reforma. Nama fali, imamo vakum. Kako to mislite napraviti? Hvala. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice sa suradnicom. Već prije smo istaknuli kako se slažemo s ovim izmjenama zakona koji donosi svojevrsnu pozitivnu diskriminaciju osoba s invaliditetom tako što će prava iz zakona te osobe ubuduće moći ostvariti ne samo u slučajevima koji se isključivo vezu uz radni odnos već i u drugim oblicima mirovinskog osiguranja poput vrhunskih sportaša, samostalnih djelatnosti, obrtnika, vjerskih službenika itd. Ovo je ujedno i usklađenje s pravnom stečevinom EU, a za provedbu su potrebna nezanemariva sredstva od po 400.000 kuna godišnje. Međutim, nećemo se umoriti ponavljati kako su ovo kozmetičke promjene za stvaranje privida rješavanja širih problema s kojima se suočava naš mirovinski sustav. Samo 54% potrebnih sredstava za isplatu mirovina iz prvog stupa prikupi se iz doprinosa namijenjenih za ovu svrhu, a ostatak se pokriva iz ostalih proračunskih prihoda. Ovo … niz loših posljedica, prvo nema sredstava za značajnije povećanje mirovina pa je vladajuća koalicija velikodušno obećala povećanje od desetak posto tokom mandata. To je ono državna tajnice što ste mi odgovorili, ali to je u novcu 60 kuna godišnje u prosjeku što nije dovoljno ni za praćenje rasta troškova, a ne povećanje. Drugo, s obzirom da se pola i onako malih mirovina financira iz drugih proračunskih prihoda tj. poreza, nema prostora za značajnije smanjenje poreznog pritiska. Zbog toga smo nekonkurentni poduzetnicima i investitorima pa nema povećanja ukupnog broja radnih mjesta odnosno platitelja doprinosa. I tako se vrt
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Ova tema je previše ozbiljna da bi karikirali i banalizirali jer siva ekonomija je jedno zlo koje nismo i nikada ga nećemo do kraj iskorijeniti ali koje pokazuje da je ipak previsoko i zato ga treba suzbiti. Vjerujem da su predlagači imali dobru namjeru upravo kako smanjiti tu sivu ekonomiju tim više što se prema podacima evo i Svjetske banke ona kreće u Hrvatskoj negdje oko 35%. Neki se ekonomisti i neke institucije slažu manje ili više oko tog postotka, no u svakom slučaju on je veći ako je GDP manji i obrnuto ako je presija porezna i ina presija veća onda je i postotak sive ekonomije veći. Dakako da su razlozi svakako u prvom redu u visokim porezima i doprinosima, dakako i onim drugim davanjima i to onda rezultirala bijegom u sferu sive ekonomije. Jedan drugi razlog je nemogućnost realizacije i otvaranja registriranih djelatnosti iz razno raznih razloga od birokratskih pa do onog sporovoznog HITROA od kojeg smo puno očekivali. Dakako jedan od razloga je i pad i niska razina poduzetničke klime pa sve do neadekvatnog nadzora koji se sigurno neće popraviti donošenjem ovog i ovakvih zakona jer za kvalitetan i učinkovit nadzor mi ipak nad provedbom recimo ja bih rekao rigoroznih zakona trebaju kvalitetni, sposobni i na korupciju otporni nadzor. Evo ja sam ovdje imao prilike pročitati u samom dijelu ovog obrazloženja kako bismo išli sa prijedlogom za donošenje Zakona o zabrani sprečavanja obavljanja neregistriranih djelatnosti. To je samo jedan segment sive ekonomije. Mi imamo i ilegalnu i neprijavljenu i neformalnu i neke su daleko teže i opasnije nego ove neregistrirane djelatnosti. Osobno s tim sam se problemom sreo još prije 40 i nešto godina i 25 godina sam radio i sa legalnim i ilegalnima u samom nadzoru. Znam ozbiljnost problema, znam težinu problema i situaciju koja ona nosi. Iz tog kuta dobro je što smo ušli u drugo čitanje. Bilo bi možda bolje da smo sve ovo na neki način o
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa neću nastaviti svoju repliku u ovom duhu a mislila sam, ali mi je kolega Bućan to preduhitrio me je. Ali ću se nastavit na njega, pa ću reći, kolega Kovačević je rekao da je to jedan mali korak ali dobar korak u području ovog obrazovanja, ali ja bih rekla da je veliki zato što se temelj i koncept ovoga zakona mijenja način. Zašto? Do sada smo ipak u obrazovanje odraslih podrazumijevali ono što ste i vi rekli, da je to obrazovanje za prekvalifikaciju, dokvalifikaciju. Sada je ovo cjeloživotno obrazovanje. Dakle, i obrazovanje na radnom mjestu na kojem radite radi usavršavanja, radi novih saznanja, radi razvoja tehnologije. No međutim, mislim da će nam u ovome pomoći još jedan zakon i ona odredba Vlade da se produljuje obvezno obrazovanje, a to znači da srednjoškolsko obrazovanje postaje obvezno. Da li će ono završit sa 11 ili 12 godina zavisi od zanimanja za koje se dijete upiše. Pa mislim da tu moramo posebnu pozornost posvetiti prilikom upisa. Da nam se ne događa da obrazujemo mlade ljude za zanimanja u kojima se neće moći zaposliti. Danas na Zavodima za zapošljavanje upravo imate previše i frizera i trgovaca a nemate nekih određenih zanimanja. I onda dolazi polaznik, sad ga nazivamo polaznik, učenik, završi srednju školu sa 17 godina i upisuje se u ovom trenutku, govorim o sadašnjoj situaciji u obrazovanje odraslih i radi prekvalifikaciju. Mislim da će ovaj koncept koji se temelji na cjeloživotnom učenju i ovom odlukom da se produlji a time i popravi plan upisa u srednje škole, jer prije svega mi trebamo promijeniti plan upisa, to je vezano i za mrežu škola. Dakle, to je bit onoga što znači obrazovati za gospodarstvo, za tržište rada.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, članovi Vlade, kolegice i kolege, dobro jutro. Ja ću nastojati po preporuci predsjednika Sabora gospodina Šeksa biti što kraća jer je u ovoj dugočasnoj raspravi gotovo sve već rečeno. Nitko zdravog razuma u ovoj dvorani ne osporava pravo Vladi da sačini prijedlog proračuna onako kako to želi u skladu sa programom s kojim je osvojila izbore i sa svojom vizijom razvoja. To je u redu, kao što je jednako tako i u redu disciplinirano izražavanje oduševljenja zastupnika iz redova koalicije koja je na vlasti. Ali dozvolit ćete u tom slučaju da je jednako tako u redu i prirodno da mi zastupnici iz oporbe koji imamo posve drugačije programe i vizija razvoja ne budemo jednako tako oduševljeni osim ako se i od nas ne očekuje da provodimo program <PARTY>-a kao ravnatelji nekih zdravstvenih ustanova. Vjerujući da tomu nije tako ja izražavam kao i sve moje kolege i kao i predsjednik Račan u ime kluba mišljenje da ovaj proračun u svojoj suštini nije razvojni i da je to razlog zbog kojega ga nećemo podržati. Isto tako, moram se osvrnuti i na neka izlaganja kolega zastupnika iz Slavonije. Živa istina jest da smo mi podnijeli teret rata krvav i težak i izdržali smo. Jednako tako su nas poharali i pretvorbeni junaci. Od toga se još uvijek oporavljamo. Ali izdržat ćemo i to. Došlo je vrijeme kada smo mada usporeni i mirni, inertni kako je rekao kolega Gavran zaključili ukoliko ne budemo tražili da nećemo niti dobiti jer dijete koje ne plaće nitko neće uzeti na ruke. Pa je tako sasvim normalno i u redu da bismo mi htjeli i ceste, i pruge, i koridor 5C i sustav navodnjavanja, i sustav obrane od tuče i dobru voduopskrbu pitkom vodom. Naši ljudi to zaslužuju. Mislim da ne bi bilo normalno niti prirodno kada mi to ne bismo tražili. Koliko će se našim zahtjevima izaći u susret to je sasvim drugo pitanje. O tome na žalost ne odlučujemo mi. Moram reći kao i kolega Gavran da smo zaista očekivali s obzirom na sva data obečanja da će se povesti računa i o ovom di
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine … Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razmotrio je na 24. sjednici 2. lipnja Izvješće o radu Nacionalne naklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske za 2005. godinu. Odbor je pitanja raspravio kao matično radno tijelo, a uvodno obrazloženje podnio je jasno predstavnik predlagatelja. Uspoređujući izvješće s izvješćima iz ranijih godina odbor je konstatirao, što smatram vrlo bitnim, da je Nacionalna, gospodine predsjedniče mogu li malo tiše. Dakle, uspoređujući predmetno izvješće s izvješćima iz ranijih godina odbor je ustvrdio da je Nacionalna zaklada za znanost osnovana Zakonom iz 2001. godine, tek u protekloj 2005. godini dovoljno organizacijski, programski i financijski oblikovana da bi mogla operativno izvršavati povjerene joj ciljeve. Tijela Zaklade su i sama utvrdila prioritete u financiranju programa i projekata. Osposobila se organizacijske oblike za njihovu provedbu, raspisala i provela prve natječaje za odobravanje sredstava. Uz to pokrenula su oblike međunarodne suradnje, što posebice podcrtavam, dakle međunarodne suradnje u svrhu ugrađivanja u vlastite strukture nekih od najboljih europskih iskustava. Dapače, Zaklada je pridobila na suradnju i sudjelovanje u vlastitim oblicima djelovanja nekoliko veoma istaknutih svjetskih profesora, znanstvenika i eksperata za potporu znanosti i znanstvenicima putem zaklada i sličnih organizacijskih oblika. Prihvaćena je informacije predstavnika izvješća da su na taj način za sada raspoređena odnosno rezervirana sredstva za natječaj koji su u tijeku, to su zapravo sva raspoloživa sredstva, s time što će sredstva za praćenje programa Zaklade povećavati se u skladu sa njezinom glavnicom i onim dijelom financijskog kapaciteta koji se smije trošiti u svrhe financiranja tekućih projekata. Podupiru se i svi oni oblici putem kojih Zaklada umnožava vlastite učinke u suradnju s gospodarskim subjektima zainteresiranim za projekte koji se
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Za razliku od prethodnog prijedloga zakona ovaj je prijedlog zakona barem na dobrom tragu uz nekoliko evidentnih nedostataka o kojima su govorili i moji prethodnici i državni tajnik je spomenuo još uvijek neriješena pitanja u pregovorima i razgovorima sa sindikatom. Mi dakako se slažemo sa vama da bi tu trebalo nastaviti te razgovore i pokušati naći zajedničku soluciju barem vezano uz ta pitanja. No ja bih evo najprije počeo od onih dobrih prijedloga. U klubu <PARTY>, <PARTY> slažemo se da treba povećati mobilnost državnih službenika nedvojbeno. Slažemo se da treba omogućiti korištenje vanjskih pružatelja usluga kad su u pitanju pomoćno-tehničke poslove. Slažemo se da treba bolje upravljati ljudskim potencijalima. Slažemo se da treba osigurati veći stupanj decentralizacije odlučivanja i veću individualnu odgovornost državnih službenika. Nadalje, slažemo se da treba osigurati objektivne i mjerljive kriterije za ocjenjivanje rezultata i kvalitete rada. Slažemo se da treba uvesti sustav nagrađivanja natprosječnih rezultata rada, ali i suprotno od toga, pa sve do otkaza. Dakako, tu treba biti vrlo oprezan. I slažemo se sa primjedbama mojih prethodnika da tu zaista se mora vidjeti sa sindikatom na koji način osigurati da se oni koji ne ispunjavaju ni minimalne standarde moraju ili mogu otpustiti, ali da jasno ne bude kasnije tragova koji će se godinama i godinama vući po sudovima. Slažemo se da treba uz javni natječaj omogućiti premještanje službenika i namještenika, da treba kroz napredovanje i interne oglase rješavati i popunjavati određena radna mjesta. To su dobra rješenja. Naime, u praksi se rijetko koristi institut premještaja po potrebi službe, a mislimo da je to dobro. Na taj se način može bez novog zapošljavanja osigurati stručno, kvalitetno i pravovremeno obavljanje poslova. Nadalje, slažemo se da treba uvesti metode za bolju procjenu potreba izobrazbe, da treba uvesti studijski do
Hvala. Poštovana gospođa Opačić, cijelo vrijeme je samo ponavljala riječi, ništa ova Vlada nije napravila, ništa ova Vlada nije napravila a ja bih mogla sada suprotno da je ova Vlada mnogo napravila, da je ova Vlada napravila. Zato što osobno znam jer sam i uključena u to. A vi da ste voljni raditi i da ste voljni nešto napraviti onda biste se barem udostojili pa došli na Odbor za obitelj, mladež i šport i tu se zalagali i nešto radili. Vama je iz poniženja i na Odbor doći a kamo li nešto napraviti.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, štovani kolega zastupniče slažem se s vama da je Hrvatska prekomjerni uvoznik hrane i to ću probati ilustrirati sa samo par primjera. Hrvatska pokriva uvoz izvozom negdje na bazi 60%. U 2011. godini uvezli smo gotovo milijardu i 100 milijuna kuna više hrane i prehrambenih proizvoda nego što smo ih izvezli. Podaci za 2012. su nešto malo bolji, nešto malo više ohrabruju. Povećali smo izvoz poljoprivrednih proizvoda negdje za 5%, smanjili smo uvoz za 4% odnosno smanjili smo deficit za nekih 135 milijuna kuna. Mali pomak ali nedostatan još uvijek je taj deficit 739 milijuna dolara, pardon rekao sam kuna, dolara u odnosu na vanjsko-trgovinsku razmjenu poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. Hrvatska je veliki uvoznik. To je rezultat i strukturnih slabosti, ali i pogrešne poljoprivredne politike dugi niz godina. Probat ću to ilustrirat samo sa par stvari. Zakon o poljoprivrednom zemljištu po postojećem zakonu stavili smo samo 29% zemljišta u funkciju. Od 890000 ha poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države samo je 262000 u 10 godina se obrađuje. Male rascjepkane usitnjene parcele. Prosječna površina našeg obiteljskog gospodarstva je 5,6 ha. Nedostatno navodnjavanje, nelegalizirani poljoprivredni objekti, nesređene zemljišne knjige, loši izvori financiranja za poljoprivrednu proizvodnju sve ove godine, nedostatak strateških dokumenata kako na državnoj, tako i na regionalnoj razini. Ako tome pridodamo i priličnu needuciranost naših proizvođača, nekonkurentnosti, nesukladnost njihove proizvodnje sa onim što imaju proizvođači zemalja iz kojih uvozimo onda dolazimo zapravo do razloga nedostatka menadžmenta, zapravo poslovnog menadžmenta u dijelu našeg poljoprivrednih proizvođača i njihovu neorganiziranost dolazimo do razloga zašto su tako negativni trendovi u samoj primarnoj proizvodnji hrane. Tome treba također dodati i prerađivačku industriju, prehrambenu industriju koja se u takvim okolnostima orijentirala zadnjih godina na uvoz sirovin