EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa. Evo moram gospodinu ministru pojasniti zašto je referentna godina bila 2011. godina. Pa iz prostog razloga jer nismo imali vremena, iz prostog razloga što se 2011. je morala biti referentna, 2012. kompletna primjena SPS regionalnog modela, testiranje kompletnog sustava i 2013. godina prelazimo na financiranje iz sredstava EU i to je sva mudrost. Možete vi pričati šta hoćete. Al druga stvar, nemojte govoriti ono što nisam rekao, nisam rekao ni da ste nepošteni, nisam rekao ni da ste nikako nisam spomenuo vaše intelektualne sposobnosti, ali ja sam rekao da se samo ne može prevariti Europsku komisiju, to se pokazalo i na ovome slučaju. Imali ste naznake i imali ste informacije da ovo neće proći, ovaj zakon koji smo donijeli, a onda nas jeste dezinformirali, znate. A druga stvar mogao bih puno toga odgovoriti ali kazat ću samo za zemljište, to često pričate, govorite koliko je u ovih osam godina zemljišta državnog riješeno, ali nažalost dragi kolega u 2012. nije gotovo ništa riješeno zemljišta. Jako brzo će proć i ove četiri godine. Rezultate i na zemljišnoj politici ćemo vidjeti i za četiri godine pa ih možemo komparirati. Ja sam uvjerenja da će rezultati u periodu od 2004. do 2012. biti daleko veći, al' nažalost to nije dobro, nego rezultati koji će biti u periodu 2012. -2015.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnice. Od 1990. pa do danas imamo jedan društveno-socijalni fenomen pretežno na području Istarske županije i Kvarnera, a on se zove badanti. Badanti su žene koje su zbog malih mirovina ili malih primanja bile primorane otići u Italiju i tamo biti njegovateljice, čistačice i raditi niz drugih poslova. To su žene koje su stvarno svojim zalaganjem i svojim trudom pridonijele da njihove obitelji mogu donekle normalno živjeti, a pitanje je šta su time učinile sebi. Mi ovim izmjenama i dopunama i ovim zakonima koje donosimo do sada nismo riješili taj fenomen, te žene su primorane raditi. Mi danas nudimo mogućnost umirovljenicima da dodatno zarađuju, ali nismo riješili problem zbog čega oni nažalost te badanti danas moraju tako raditi.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine tajniče. Kolege zastupnici. Nekoliko riječi o ovim izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske. Znači, ovim izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, sa konačnim prijedlogom, eto već nekoliko puta do sada, pet puta smo mijenjali i dopunjavali ovaj zakon, Ministarstvo obrane planira uštediti rekli smo oko 15 milijuna kuna na djelatnim vojnim osobama, službenicima, namještenicima koji rade u Hrvatskom vojnom učilištu, Glavnom stožeru Hrvatske vojske, Ministarstvu obrane na taj način što misle ukinuti topli obrok koji je do sada bio plaćen od strane Ministarstva obrane. Ja ću reći da je to dobro i lijepo što Ministarstvo obrane planira uštediti određena sredstva dok se nalazimo u ovoj … gospodarskoj krizi i kako kažu u Ministarstvu obrane, ove izmjene su jedna od mjera uštede u sklopu provedbe antirecesijskih mjera Vlade Republike Hrvatske. Ali u situaciji kada nam nestaju stotine milijuna u Podravci, HEP-u, kad imamo aferu Kamioni, ovi ljudi koji ostaju bez besplatnog obroka sigurno se osjećaju jadno. To mi dobro znamo i ja sam pričao sa nekim ljudima. Jedan obrok košta oko 33 kune. Procjene su otprilike, to smo ovdje slušali sa lijeve i desne strane, potpuno svejedno, da se na javnoj nabavi samo Republici Hrvatskoj negdje uzme oko 7, 8 milijardi kuna. Ja znam da je praksa u zemljama NATO-a da nam ovim razinama isti ljudi sami si snose troškove prehrane na ovakav način i to je kažem potpuno u redu, ali bojim se da će ovo biti destimulativno za one časnike koji misle napredovati prema Ministarstvu obrane i Glavnom stožeru. Besplatan obrok jedan je od načina privlačenja kvalitetnog osoblja u službi, a mi znamo dobro svi skupa da imamo problema sa kvalitetnim kadrom. Neću puno govoriti o plaćama vojnika, dočasnika, časnika, mislim da smo to više puta govorili, samo ću napomenuti da vojnik profesionalac ima oko 4 tisuće kuna mjesečno, da je to stvarno nedovoljno ia
Poštovane kolegice i kolege, jasno nam je da ovim zakonskim prijedlogom se usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Postojećom Uredbom se nastojalo pojednostaviti i uskladiti administrativne odredbe o kliničkim ispitivanjima lijekova u EU, međutim iskustvo je pokazalo da je usklađeni pristup o uređivanju kliničkih ispitivanja samo djelomično postignut. stoga su donesene odredbe kojima će se pojednostaviti postupci za podnošenje dokumentacije u vezi sa zahtjevom za odobrenjem kliničkog ispitivanja putem jedinstvenog portala čime će se izbjeći višestruko podnošenje, uglavnom identičnih informacija o kliničkom ispitivanju i zamijeniti ga sa podnošenjem jednog dosjea s dokumentacijom u vezi sa zahtjevom svih dotičnih država članica kojih se to tiče. Naravno da pozdravljam ovakav prijedlog zakona koji uvodi reda u jednom segmentu zdravstvene zaštite koji je svakako koristan i dobrodošao zdravstvenom sustavu RH. Poznato je da su klinička ispitivanja u zemljama EU daleko više iskoristiva, a siguran sam da na tragu toga i sve uprave naših zdravstvenih ustanova žele povećati količinu ispitivanja u svojim sredinama. Klinički bolnički centar Osijek, čiji sam ja djelatnik, je isto tako jedna od takvih subjekata koja mnogim kliničkim studijima dobiva sigurno najnovije inovativne lijekove, da dobiva isto tako preparate u sustavu javnog zdravstva i to besplatno za naše bolesnike te time stavljamo naše zdravstvo na još višu razinu, nego što su nam prilike za to dopuštale prije. Moram reći da se i određena financijska sredstva dobivaju u ovom postupku kojim se mogu poboljšati postojeći uvjeti liječenja u kojima radimo. Zahvaljujući upravo tim našim vrijednim i prije svega stručnim, kompetentnim djelatnicima koji su imali dovoljno znanja i hrabrosti upustiti se u ovakve poslove, stojimo uz bok kolegicama i kolegama koji rade na prestižnim europskim i svjetskim medicinskim centrima. Ovim jedinstvenim unificiranim načinom prijave svih kliničkih studija koji će se u budućnosti o
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolege iz ministarstva i HANFA-e, kolegice i kolege zastupnici. Htio bih samo evo vidim da su dosta kratke rasprave pa ću ja se tome pridružiti. Ne treba svih deset minuta možda da ono što kažeš, što želiš reći da i kažeš pa ću ja na tri stvari se obratiti. Prvo, smatram da je izuzetno važno djelovanje ove agencije i smatram da ima puno prostora za napredak rada ove agencije. Konkretno, i kroz donošenje novog zakona će postojati vjerojatno i jači mehanizmi s kojim ćemo to moći postići mada mi iskreno nije bilo jasno zašto smo taj zakon donosili tako na brzinu pa prolongirali njegovu primjenu na šest mjeseci do 1.1.2009. godine. I zbog čega te neke stvari već ranije nismo i sankcionirali koje su sada novim zakonom sankcionirane. Što se tiče samog tržišta 115 milijardi zbilja je puno, 42% BDP i agencija zaslužuje da joj se da puna podrška i da bude još prisutnija na tom tržištu kako bi hrvatski građani bili zaštićeniji. Ono šta mislim da je negativan primjer kako se ne bi trebalo raditi na tim tržištima je definitivno IPO-i koji su bili u prošloj godini. Konkretno mislim na IPO HT-a gdje se po mom mišljenju navelo ljude da uđu u jedan posao za koji mnogi od njih nisu bili spremni. Država je odnosno konkretno Vlada i tada tko je bio u poziciji je promovirao dioničarstvo kao obećanu zemlju, kao nešto što ćete sutra, danas ćete uložiti 100 sutra ćete dobiti 200 kao da se tako bez toga može, bez rada da se može živjeti i da je to jednostavno samo tako. Evo danas ćete nešto dati, sutra ćete zaraditi. Meni je žao i mislim da tu agencija nije položila test što nije bila aktivnija u tome da objasni ljudima da to nije tako. 400 tisuća ljudi je ušlo u IPO, mnogi od njih su uložili svoj novac. Mnogi od njih nisu uložili svoj novac nego su uložili novac koji su posudili od banaka i sada situacija godinu dana nakon toga kada su dobili dodatne dionice i kada su vratili te kredite koje su posudili saldo im je negativan. Mnogi hrvatski građani
Zahvaljujem predsjedniče. Pa uvaženi kolega je ustvrdio da Vladu pošto nema predstavnike Vlade ovdje, ne zanima donošenje ovog zakona što je dakako netočno jer ovo je prva Vlada koja želi donijeti zakon da ministri i dužnosnici ne sjede u nadzornim odborima nego da tamo sjede stručnjaci. Ovo što nitko ovdje nije napomenuo u ovom Saboru samo jedna stranka je dosljedna i samo u jednoj stranci načelnici i gradonačelnici nisu i zastupnici. To je <PARTY>. I zato mislim da je ovaj zakon ako budemo u prilici mi ćemo ga i donijeti i ovo je vjerodostojnost Hrvatske demokratske zajednice. Siguran sam da će ministri i državni dužnosnici neće više sjediti u nadzornim odborima nego stručnjaci. Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Naime, uvažena zastupnica rekla je da ministar, točno je da ministar hvali rad Vlade. Ja mogu reći da je ovo netočno, pozorno sam slušao gospodina ministra i svega onoga što je rekao u smislu i makroekonomskih pokazatelja i gospodarske aktivnosti našeg gospodarstva, rekao je točno, a iz toga se može izvući da je i Vlada svojim radom i učešćem potpomogla ovim dobrim pokazateljima i u gospodarstvu i u makroekonomskim pokazateljima, a i u trošenju i skupljanju financijskih sredstava koje je imao proračun u protekloj 2006. godini.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Vukšić, gospodin Grbin je rekao da se ovaj model u velikom dijelu oslanja na slovenski model a Slovenski ustavni sud je donio odluku da je ekonomska stabilnost Slovenije važnija od narodnog odlučivanja. Tako da ako je ovo temelj slovenski model onda je ovo isto jedna dobra volja da se narod spriječi u odlučivanju, da se narodna volja stavi na minimum. Ponovit ću nešto što je jako važno u ovom prijedlogu zakona, a to je da se članak 3. ovog prijedloga miješa u ustavne ovlasti odnosno u Ustav Republike Hrvatske i pokušava se zakonom nametnuti ono što se nije uspjelo na tako željenim promjenama Ustava koje su propale navodnom krivicom <PARTY>-a. Prava istina o tim ustavnim promjenama je da smo mi podržali smanjenje broja potpisa za referendum, ali nismo podržali onaj dio gdje se kod promjene Ustava željelo ograničiti građane da postavljaju pitanja koja po našim procjenama nisu ona pitanja koja bi trebala ograničena. Svi oni ostali predloženi prijedlozi za promjenu Ustava nisu prošli zbog njima poznatih razloga, a ne zato što <PARTY> nije za regulaciju ovog pitanja referenduma. Mi se zalažemo da građani mogu lakše prikupiti potpise i ono što je najvažnije, da se spriječi bilo kakvo političko natezanje treba dati ovlast Ustavnom sudu da može odlučivati je li pitanje u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske i prije početka prikupljanja inicijative za referendum ili kada se prikupi određeni minimalni broj potpisa da se odmah uključi Ustavni sud da se ne ide do kraja. Jer imao apsurd da je na jednoj inicijativi prikupljeno 380 000 potpisa, da je Ustavni sud rekao da treba 404 000, Ministarstvo uprave 450 000, a prema popisima za izbore za predsjednika Republike Hrvatske bilo je registrirano 3,8 milijuna birača što je 10% 380 000. Pa onda tko je tu lud?
Sukladno članku 223.a Poslovnika Hrvatskoga sabora javio sam se za riječ da bih tražio pauzu u ime kluba. ¾ članova moga kluba zastupnika na prethodnoj točci ste izbacili iz Hrvatskog sabora što mislim da je nezapamćeno u povijesti ovoga visokog tijela, najvišeg u Republici Hrvatskoj. Ja mislim da je razlog što ne bi smio nikako biti, ne Poslovnik Hrvatskoga sabora već iz sjednice u sjednicu razlog je, jer i vi gospodine predsjedavajući kao i vaše kolege iz vladajuće koalicije koji imaju priliku predsjedavati ovim Visokim domom koriste i zlorabe Poslovnik i tu predsjedavajuću fotelju da bi spriječili moj klub da iznese ono što želi za ovim mikrofonom i za ovom govornicom. Ja bih vas molio da odredite pauzu od 10 minuta da bi moj klub mogao zauzeti stav kako dalje nastaviti raditi u ovom Visokom domu s obzirom da smo cijelo vrijeme ometani i pokušava nas se na jedan demokratski, nedemokratski način spriječiti da bi iznijeli svoje mišljenje, svoj program na ovome mjestu za što smo birani od naših birača iz Slavonije i Baranje. Ja sam tražio pauzu od 10 minuta, a ovu palicu povreda Poslovnika sam podigao da biste me primijetili jer sam pet puta dizao ruku, pa niste reagirali nitko od vas trojice. Vi morate meni dati stanku sukladno Poslovniku... Pa članak 223. ... Pa mislim kakvo je ovo ponašanje? Ma može vas bit sramota! Ubili ste Đuru Brodarca i to ne želite čut ni vi, ni premijerka, svi oni koji me podržavaju u ovom Saboru i kršite sustavno Poslovnik. Možete, ali ne zauvijek! Još vrlo kratko. Ma sram vas može biti sve do jednog! Jel' to država? Ma to je ništa. Žali bože onih ljudi koji su poginuli za nju!
Štovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje upućujem prvom potpredsjedniku Vlade, ministru gospodarstva gospodinu Radimiru Čačiću. Građani Virovitičko-podravske županije, jednoj od najsiromašnijih županija u RH u posljednje vrijeme izrazito brinu zbivanja oko sudbine dva donedavno proizvodno prerađivačka diva. Radi se o "KIO Orahovica" i "Slatinski Gaj". Pitanje je što Vlada RH i Ministarstvo gospodarstva planiraju poduzeti u cilju rješavanja ovog problema koje je od neizmjernog značaja za sudbinu i živote brojnih radnika i članova njihovih obitelji? Zahvaljujem se na odgovoru i zadovoljan sam, ali apeliram na Vladu i na Ministarstvo gospodarstva da što žurnije učini sve kako bi se radnička potraživanja u slučaju Kio … i Slatina isplatili radnicima, dakle od te svote novca koju ste spomenuli, 46 milijuna kuna. Znamo da je na diobenom ročištu dogovoreno da radnici dobiju samo 2,5% iznosa, a zna se da je najveći vjerovnik država pa vas molim, apeliram da se što hitnije i radnicima isplate njihova potraživanja.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je danas u prvom čitanju paket zakona koji uređuje sustav turističkih zajednica, turističku pristojbu, članarinu u turističkim zajednicama koje je zasigurno potrebno modernizirati i prilagoditi tržištu kakvo danas imamo u ovom turističkom sektoru, no jednako tako smatram kako ima dosta prostora i za raspravu i poboljšanje ovoga paketa zakona i s obzirom da smo u prvom čitanju i s obzirom da smo već dugo u raspravi, ne bi isticao ove pozitivne dijelove već bi se bazirao više na prijedloge koje imam. Pa bi tako krenuo o prvom Zakonu o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma. Apsolutno je pozitivan cilj ovoga zakona, odnosno usmjeravanje prema destinacijskom menadžmentu, no kao osoba koja dolazi sa kontinenta, iz Slavonije i Baranje, moram iskazati zabrinutost za kontinent jer imam osjećaj kako ovaj zakon zasigurno rješava probleme i izazove u priobalju, ali ne rješava, barem ne u onoj potrebnoj mjeri probleme i izazove koje danas imamo na kontinentu. Tako, primjerice ograničavanje bruto iznosa plaće na djelatnike na ukupno 30% prihoda i ukidanje TZ-a nakon prelaska tih 30% stavljaju u jedan nezgodan položaj same turističke zajednice u Slavoniji poglavito kada gledamo podatke omjera zaposlenika i udjela plaće. Tako primjerice TZ Baranje koja ima tri zaposlenika ima udio od 41,96% dok TZ Osijek ima osam zaposlenih i udio od 34,23% i u biti ovakvim prijedlogom zakona su nedostatne dok primjerice TZ u Dubrovniku ima 21 zaposlenika i udio u plaćama od 15,62% i ovo je jedan zaista jasan primjer da s obzirom na prihode ovakvim prijedlogom zakona nemoguće je ispunjavanje svih ovih silnih zadaća koje se predlažu zakonom i koje se stavljaju pred TZ. Stoga sam mišljenja da ovu odredbu treba ili brisati ili je prilagoditi kontinentu te je staviti eventualno na 50 i više posto jer u biti djelatnici na terenu i financijska održivost jesu preduvjet dj
da velim kolegici da je postavila pitanje gdje se troši spomenička renta? Pa mislim da evo, imam zakon pred sobom i pripremao sam se za ovu današnju raspravu gdje točno veli. Izričito se propisuje u članku 114. zakonom da se prihod od spomeničke rente može koristiti isključivo za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara. Znači zakonom je propisano u članku 114. A što se tiče spomeničke rente, isto tako kolegice, zakon omogućava da jedinica lokalne samouprave može djelomično ili potpuno osloboditi znači plaćanja spomeničke rente, ali mora osigurati znači od nekih drugih izvora tu naknadu od 40%. Znači, ona može biti 3 do 10 kuna po metru četvornom, a možete i čak za neke invalide, branitelje, deficitarna zanimanja itd. možete čak u potpunosti osloboditi. Stoga velim znači mogućnosti ima samo ako ima dobre volje u općinama i gradovima. A što se tiče, rečeni su tu opet nameti, zadirivanje u prihode. Točno je da se to ovim prijedlozima za, evo ulazi se u prihode jedinice lokalnih samouprave, da ponovno ne ponavljam jer prema Zakonu o komunalnom gospodarstvo kojega svi znamo koji smo u jedinicama lokalne samouprave, znamo što se točno tim zakonom utvrdilo i koje se djelatnosti mogu obavljati u jedinicama lokalne samouprave. Znači ne može se ništa drugo financirati iz komunalnog doprinosa ili iz komunalne naknade, nego ono što je propisano točno zakonom. Hvala.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje pitanje odnosi se na pregovaračke procese i upućeno je Ministarstvu pravosuđa odnosno prisutnom državnom tajniku Draženu Bošnjakoviću. S obzirom da je pred neko vrijeme ta tema dosta uzbuđivala javnosti iznošene su različite tvrdnje vezane za to koliko mi zaostajemo na tom području, na području pravosuđa u odnosu na uvjete koje moramo ispuniti za Europsku uniju. Pitanje bi bilo gdje smo danas, kraj je 6. mjeseca, 23. poglavlje je presudno poglavlje u tim pregovorima, pa bi me zanimali detalji oko toga gdje smo, što nas još čeka i što možemo očekivati od samih pregovora. Hvala. Hvala državnom tajniku i vjerujem da će se i ovo ostvariti.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ja ću na samom početku reći da se članice i članovi kluba <PARTY>-a u potpunosti slažu sa uvodnim izlaganje državnog tajnika. Mi tu nemamo što ni dodati ni oduzeti, ali dopustite da još jednom ponovimo što je najbitnije u ovom prijedlogu izmjena i dopuna, a govori se o Direktivi 2009/107 Europskog parlamenta i vijeća koja mijenja i dopunjuje Direktivu 98 iz 1998. godine koja između ostalog govori o stavljanju na tržište biocidnih proizvoda u pogledu produženja nekih rokova. Odredbe predmetne direktive dalje govore da će se u prijelaznom razdoblju u kojem će se do završetka postupka revizije biocidnih pripravaka na razini Europske unije primjenjivati nacionalni postupak. Prijenosom navedene direktive u nacionalno zakonodavstvo omogućava se daljnja primjena prijelaznog nacionalnog postupka koji je propisan člankom 65. važećeg zakona o biocidnim pripravcima sve do završetka postupka ispitivanja aktivnih tvari u biocidnim pripravcima na razini Europske unije, odnosno do 14. svibnja 2014. godine.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, znam da je jako kasno i ne bih htio trošiti vrijeme. A najmanje bih htio ispravljati gospodina Kolara koji je iznimno pošten međutim, neke stvari su stvarno prevršile mjeru pa moram ispraviti sljedeće. Prvo, njegova izjava i tvrdnja da je veli mi, dakle <PARTY> i njihov dio odgovornosti u okviru poljoprivredne politike u proteklom mandatu nije dio nego je potpuna odgovornost. Dakle, u protekle 4 godina je potpuna i apsolutna odgovornost <PARTY>-a za stanje u poljoprivredi koje je nota bene danas gospodin Kolar kaže da je selo na koljenima. Ali oprostite selo nije na koljenima od prije dva mjeseca od kada je premijer Sanader i <PARTY> nego je to unatrag ne znam koliko godina. I nadalje nije fer, još nisu ministri sjeli u svoje fotelje već se poziva narod doista a to nitko nije demantirao, to je izašlo u novinama molim vas lijepo, pa nismo mala djeca. Nitko nije demantirao, prema tome, budimo realni znate a velike fraze koje slušamo iz godine u godinu ne vode nikuda. Hvala.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Čitajući izvješće s rasprave o prijedlogu zakona koje je Saboru dostavio Odbor za informiranje, informatizaciju i medije onda a u svezi sa ovim što je govorio kolega Vinković doslovno piše kako je važno da bi se poboljšalo funkcioniranje HRT-a raditi i vanjski nadzor nad provedbom zakona i ugovora i to putem regulatornog tijela Vijeća za elektronske medije. Ovom prigodom bih podsjetio ponovo na onu nelogičnost koju smo bili govorili i prilikom evo prošlotjednog imenovanja tog istog Vijeća, jer ispada da samo građani Zagreba i Rijeke plaćaju pristojbu Hrvatskoj radiotelevizije, a građani cijele Slavonije i Baranje i cijele Dalmacije nemaju nikakve veze s time niti onda smiju sudjelovati u tom nadzoru programa Hrvatske radiotelevizije. Podsjetit ću vas da su četiri člana od prošlog tjedna iz Zagreba, a tri člana tog regulatornog tijela iz Rijeke. Ni jedan iz cijele Slavonije i Baranje i niti jedan iz Dalmacije niti iz bilo kojih drugih dijelova Hrvatske. I ovim prijedlogom zakona kaže se da se pokušava napraviti preustroj upravljanja Hrvatskom radiotelevizijom izborom glavnog ravnatelja, Programskog vijeća, Nadzornog odbora itd. problem je u postupku upravo u tome i jest problem. To cijelo vrijeme naglašavamo. Postupak izbora je problem. Vladajuća većina bira, vladajućoj većini daješ izvješće, vladajuća većina te može razriješiti ako nije zadovoljna izvješćem i onim što si radio Moraš biti malouman da ne provodiš politiku vladajuće većine.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Razlozi zašto je ovo Izvješće za razdoblje od 8 godina, dakle 1997. – 2005. navedeni su u uvodu ovog Izvješća. U tom razdoblju osnovana je Agencija za zaštitu okoliša 2002. godine. 2003. godine osnovan je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. U pregovorima za članstvo u Europskoj uniji pitanje okoliša, pitanja okoliša su jedan od prioriteta. Pa i da nisu niti uvjet niti prioritet stanje okoliša je više nego naš interes, odnosno tako bi trebalo biti. U krajnjoj liniji to je pitanje opstanka nas samih. Kako se radi o izuzetno velikom broju područja, velikom broju pitanja, još većem podataka po svakom pitanju ili području što je zbog rascjepkanosti stvaralo probleme te tražilo standardne i sustavne, standardna i sustavna mjerenja, a ne obratno, što je bio čest slučaj, što je tražilo usklađivanje metodologija cijeli obavljeni posao može se smatrati uvodom za jedan sljedeći korak, a to je informacijski sustav zaštite okoliša koji dugoročno rješava ta pitanja. U komentaru ovoga Izvješća zadržao bih se na jednom dijelu, i to onom koji se odnosi na vode. I odmah bi citirao jednu rečenicu iz Izvješća, čista voda nije neiscrpno prirodno dobro pa je stoga trebamo zaštiti od onečišćenja i racionalno koristit. Jednostavno, kratko i jasno za reći, izgovoriti, napisati da. Ali provesti svakako to je već nešto drugo, nažalost teže. Republika Hrvatska je bogata vodama, odnosno vodom uz ogradu uvjetovanu možda nepovoljnim prostornim i sezonskim rasporedom. Godišnje zahvaćenje vode za stanovništvo i gospodarstvo bez hidroenergetike iznosi 1,04 milijardi prostornih metara. To je oko 4% vlastitih voda, što znači da količina nije ograničavajući čimbenik korištenja voda. Iz javnih vodoopskrbnih sustava opskrbu ima, odnosno imalo je u 2002. godini prema Izvješću 76% stanovništva. Veliki dio odnosi se na vodoopskrbu iz malih sustava koji su uglavnom va
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, poštovane kolegice, kolege zastupnici, poštovane ministrice i ministri. Dakle, kako dolazim iz Slavonije, gorde ponosne Slavonije koja je nažalost toliko ponižena, toliko iskorištena unazad 10-tak godina sve s ciljem zadovoljavanja nekih interesa, nekih interesa koje ja ne razumijem. Logično moje pitanje je danas upućeno poštovanom ministru poljoprivrede gospodinu Davoru Romiću. Dakle, ministre, tržište poljoprivrednih proizvoda u najgorem je stanju u Hrvatskoj u zadnjih deset godina. Otkupne cijene primarnih proizvoda su najniže do sada. Cijene gotovih proizvoda u trgovinama su zapravo još i niže od onih otkupnih cijena. Da li nudite nekakvo konkretno rješenje kako bi pomogli ovom sektoru u izumiranju. Hvala vam lijepa. Međutim, držim da je pred vama izuzetno ozbiljan posao, velik posao kojeg nećete moći sami odraditi pa se evo stavljamo svi, nadam se i ostale kolege zastupnici, na raspolaganje jer će i njihova pomoć itekako biti dobrodošla. Činjenica je da se u ovu situaciju nismo niti sami doveli niti se u njoj slučajno našli, dakle pasivnost bivših vlada i nepoštivanje te proizvodnje je zapravo dovelo nas do situacije da smo ostali bez mladih ljudi, bez radno aktivnih ljudi, a to se nije smjelo dogoditi. Evo iskreno se nadam da kroz ove mjere ćemo zaustaviti taj egzodus, zaustaviti ćemo propadanje obiteljskih gospodarstava, vratiti život na selo a na taj način ćemo vratiti i nadu u bolju budućnost, a isto tako i pomoći izlasku iz ove gospodarske krize cijeloj državi Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre evo ja najrpije želim čestitati Vladi na ovom amandmanu njihovom gdje su ovu stavku platili tiskanice ostale usluge, smanjili sa 110 miliona na 21 i pol milion od prilike. Ja sam predložio smanjenje sa 110 na 96 kako bi se ta sredstva usmjerila u program provedbe posebnih mjera zaštite pod požara. I ako dozvolite samo dvije riječi, ovaj program je donjela Vlad aRH 12. veljače ove godine. Mi smo ga kao zastupnici dobili kao inforamciju. U njemu jasno piše da su sredstva potrebna za njegovu provedbu 28 miliona 875 tisuća kuna. Ja sam ovaj amandman dao, kako bi pomoga Vladi da provede vlastiti program. Ja mislim da je to potpuno logčno i ispravno. I da bi ovakav Amandman vlada trebala uvažiti. Tim više što ste i sami smanjili ovu stavku plativih tiskanica. Prema tome mislim da je najbolje što ste mogli napraviti da prihvatite ovaj amandman i da ta sredstva idu u zaštitu od požara pogotovo znamo kakav problem imamo u tijeku turističke sezone, protupožarne sezone. Ja vas stvarno pozivam da razmislite još jedan puta i da osigurate sredstva za vlastit program ništa drugo. A mislim da taj program su prihvatili to govorim sad ai kao zamjenik predsjednika Hrvatske vatrogasne zajednice, svi vatrogasci u Hrvatskoj mislim da bi stvarno trebali uvažiti ovaj amandman. A vas gospodine predsjedniče molim s obzirom da tražim glasanje, da se glasovi broje da ne kažete samo nema dovoljno glasova. Hvala lijepo. Prihvaćam.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja bih pokušao govoriti iz jedne sasvim drugačije dimenzije koja gotovo da malo ima veze s ovim o čemu smo ovdje pričali uz napomenu da je vrlo dobro da se priča u Saboru o stručnim problemima, ali je vrlo loše ako se u Saboru o stručnim problemima priča duže nego unutar same struke o stručnim problemima. Kako mi se čini da je ovdje bilo mnogo priloga takve vrste, nekako mi je teško da započnem bez ovoga komentara. Prvo, da se svi razumijemo u jednoj stvari. Nemaju svi zakone o kazalištima. Dapače. Zakon o kazalištima koliko ja znam zapadno od Hrvatske ima jedino Slovenija i Norveška. Što to znači? To znači da time odmah padaju u vodu neki argumenti da Zakon o kazalištima može riješiti ono što se inače u kazališnom životu ne može riješiti, tj. ono što ljudi ne mogu riješiti, ono što odgovorni ljudi sa nekom odgovornom politikom ne mogu riješiti to ne može riješiti ni zakon. Da je tome tako to ćemo lako pokazati sada redom jedno za drugim. Prvo, kada se javila potreba da se donese novi zakon, a o je bilo još dakle i u ranijem mandatu onda je ona glasila ovako, postoji problem što kazališta ne mogu funkcionirati zato što imaju 5 stotina ukupno zaposleni, ne smiju imati 501 ili zato što neko drugo ima 30 ne smije imati 31. I dakle nama treba mogućnost da umjetnički ansambli, glumci, pjevači itd. cirkuliraju, kruže, fluktuiraju da bi kazališta mogla funkcionirati iz širega umjetničkoga resursa. To je smisao Zakona o kazalištima. A u izvedbi je toga smisla trebalo osigurati svoje stvari. Jedno je protočnost, kako je jučer lijepo rečeno, te strukture o kojoj sam govorio. I drugo je zaštita tih ljudi da ukoliko ne rade u stalnom odnosu također imaju određena socijalna i druga prava koja proistječu ili koja su blizu onim pravima iz radnog odnosa. I to se pokušalo riješiti sa nekim drugim zakonima, jer to čak i ne može biti riješeno u Kazališnom zakonu. To se mora rješavati u Zakonu o obveznim odnosima, o obaveznim doprinosima. To se mora
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Predloženi zakon donosi koncept Instituta komasacije omogućujući da evo nakon tri desetljeća se započnu novi postupci komasacije, smanjenje administrativnih zapreka, jednostavnija procedura i jasnije razgraničenje postupka nadležnosti omogućit će provedljivost, te ubrzati postupke komasacije. Potporu smo za to dobili od EU, Europske komisije za provođenje ovog zakona iduće 4 godine iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti osigurano je 263 milijuna kuna, iz Nacionalnih sredstava 50 milijuna i mislim da tih 313 milijuna kuna nam je jedno dobro jamstvo da ćemo komasirati ovih 18000 ha za koje je izvršeno i prije volja da se ide u komasaciju. Naravno da tu ne smijemo stati, sredstva trebamo nastaviti planirati i osigurati i daljnje komasacije. Komasacija poljoprivrednog zemljišta predstavlja kompleksnu interdisciplinarnu agrotehničku mjeru. Za svoj cilj ima ne samo okrupnjivanje poljoprivrednog zemljišta nego i sređivanje stvarno-pravnih i drugih odnosa, te stavljanje u funkciju zapuštenih poljoprivrednih površina. Naši problemi su velika rascjepkanost parcela, te neobrađena zemljišta uz naravno slabu infrastrukturu oko tih zemljišta. Komasacijskim postupkom istodobno će se urediti imovinsko-pravni odnosi jer jedan od glavnih problema su neriješeni vlasnički odnosi, neusklađenost zemljišnih knjiga. Uz to je potrebno ostvariti da se sudionicima komasacije dodijeli novo zemljište jednake vrijednosti u što manjem broju katastarskih čestica. Uzimajući u obzir navedeno nesporno je riječ o iznimno složenom i opsežnom, ali istodobno prijeko potrebnim postupcima koji zahtijevaju određena stručna i specijalizirana znanja onih koji vode predmetni postupak, te znatne administrativno-tehničke kapacitete. Najvažnije da shvatimo da je naša poljoprivreda, poljoprivredno zemljište istovjetno našim važnim resursima vodama, moru, obali našoj, otocima naročito u svijetu nadolazećih ozbil
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Kad već ne može kontrolirati cijene ostalih prehrambenih proizvoda npr. kruha, mlijeka, brašna, šećera, dječje hrane, zdravstvenih usluga ili korupciju, nepotizam, pa npr. pogodovanje kod javne nabave, tada naša Vlada se odlučuje da putem Sabora kao najvišeg zakonodavnog i predstavničkog tijela kontrolira cijene odvjetničkih usluga. Razlog tomu vjerojatno leži u činjenici da sve veći broj naših građana kopa po kantama za smeće valjda tražeći pravcu pa im eto Vlada pomaže da u traženju pravde ne plaćaju preskupe odvjetnike. Bit će to veliki doprinos Vlade skromnih mogućnosti mizernom standardu naših građana. U obrazloženju Prijedloga izmjena i dopuna Zakona o odvjetništvu navodi se između ostalog, da je praksa europskih zemalja različita kada je u pitanju odvjetnička tarifa. Tako se navodi primjeri jednog broja zemalja, međutim interesantno je za primijetiti da se u ni jednoj od tih zemalja koje se navode, ne prakticira rješenje koje predviđa prijedlog zakona, tj. da najviše zakonodavno tijelo daje suglasnost na tarifu. Štoviše navodi se da se prema izvješću Europske unije u većini država naknada za profesionalne usluge ugovaraju slobodno između njihovih pružatelja i stranaka. Stoga je ponuđeno rješenje protivnosti sa obrazloženjem zakona, ali i sa ustavnim položajem odvjetništva koje ga definira kao samostalnu i neovisnu djelatnost. Propisivanje suglasnosti Sabora na odvjetničku tarifu taj se ustavni položaj derogira. Ako se već išlo na suglasnost zašto se onda da budemo malo cinični, nije išlo korak dalje pa da Sabor izravno propisuje cijene odvjetničkih usluga jer u praktičnom smislu to će biti isto. Naime, između davanja suglasnosti i propisivanja nema nikakve razlike. U obrazloženju se ne daje nikakav valjani razlog za predloženo rješenje. Ne daje se obrazloženje zašto se odvjetničke usluge odvajaju od drugih profesionalnih usluga npr. liječnika, arhitekata, revizora. Da l
Gospodine potpredsjedniče u ime kluba tražim stanku od 5 minuta da ukažem na probleme splitskih vozača koji djeluju u Gradskom komunalnom poduzeću "Promet". Stoga eto osjetio sam potrebu da ukažem na te probleme, oni će danas imati prosvjed jer učestalo zaista doživljavaju razne probleme pa mislim da je red da se ukaže na tako nešto. Nedavno smo imali Kazneni zakon i predlagao sam amandman koji upravo upućuje na taj jedan problem, nažalost nije prošao. Stoga smatram i mislim da zaista ima razloga za tako nešto.
Hvala lijepo podpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre. Kad je riječ o Zakonu odnosno Izmjeni zakona o zaštiti okoliša, tu ste se odlučili za jednu odredbu koja je vezana za fizičke osobe koje više se ne mogu baviti tom djelatnošću. Opravdanje koje smo dobili na Odborima je bilo to da ste imali samo jedan zahtjev. No međutim, ja ne vidim nijedan razlog obzirom da su i Komora, dakle HGK je odnosno ukazivala na činjenicu da bi bilo dobro da ostane to. Prema tome, bez obzira što ste imali jedan zahtjev, ja ne vidim razloga zašto to i dalje niste ostavili, pa omogućili da i fizičke osobe se bave takvom djelatnošću bez obzira što je bio jedan zahtjev. Dakle, uvijek trebate otvoriti lepezu mogućnosti, a ne zato što nije bilo interesa brisati to iz Zakona jer samo ste uveli pomutnju, uveli ste raspravu, svi smo dobili dopise zapravo nezadovoljnika, ne vidim razloga zašto to budući da je u dva čitanja, ne možete vratiti u izmjene i dopune Zakona o zaštiti okoliša.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 161, rasprava o zakonu je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Hvala lijepo. Utvrđujem jednoglasno sa 110 glasova za donesen Zakon o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Hvala. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ja u ovom Prijedlogu zakona o sigurnosti prometa na cestama vidim nekoliko važnih momenata na koje želim svratiti pozornosti i istaknuti ih u ovih nekoliko minuta koje su ispred mene. Prvo su razlozi za donošenje zakona. Vjerojatno ispred svih razloga je činjenica da gotovo bez iznimke svi mi na ovaj ili onaj način sudjelujemo u prometu pa zbog toga ne čudi ovako veliki interes javnosti. Također je činjenica da ljudi koji sudjeluju na bilo koji način u prometu, stradavaju. Prema statistikama koje su nam podastrte izvjesno je da u Hrvatskoj ljudi u prometu stradavaju nešto više nego li je to uobičajeno za zemlje europske orijentacije. Imamo i primjere zemalja koje uvelike zaostaju za europskim standardima, u kvaliteti prometnica ili stanju voznog parka poput naših istočnih susjeda Srbije i Crne Gore gdje je stopa smrtnosti u prometu na 100 tisuća stanovnika gotovo za trećinu manja nego u Hrvatskoj. Znači da kod nas nešto po pitanju sigurnosti u prometu na cestama ne štima. Naša zastupnička dužnost, a ne samo stručna, kako su pripremali ovaj Prijedlog zakona, da se s tim problemom pozabavimo, pokušamo dokučiti uzroke i stvoriti uvjete za poboljšanje sigurnosti na cestama. Jer svi građani ove zemlje, neovisno o političkoj, vjerskoj i bilo kojoj orijentaciji jednako sudjeluju u prometu. Nadalje, u preambuli Prijedloga zakona nisu predstavljeni rezultati Nacionalnog programa sigurnosti cestovnog prometa u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 94. do 2000. godine, pa ću iznijeti samo nekoliko podataka radi ilustracije koje je taj program polučivao. 90. godine je u Hrvatskoj zabilježeno rekordno stradanje u prometu, tisuću 360 poginulih ljudi. Nadalje, Republika Hrvatska je 93. godine bila među prometno najnesigurnijim europskim zemljama sa oko čak 20 poginulih osoba u prometnim nezgodama na 100 tisuća stanovnika. Pogibalo je oko 900 osoba godišnje. Nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa donesen je i počeo se primjenj
Hvala vam lijepo. Izvinite, ovaj laptop je na neki način kumovao da sam zaboravio na taj detalj. Dakle prije svega želim i osobno i Klub će podržati ovo izvješće i sasvim sigurno je da ova današnja rasprava za novinare, medije koji prate tijek ove rasprave bit će nezanimljiva jer jednostavno ovdje postoji jedno tako izraženo suglasje između svih nas jer jednostavno znamo da suvremeni šport pogotovo olimpizam puno, puno znače za afirmaciju svih nas, za razvoj svih nas i na neki način upravo od onog trenutka kada je Piere Cuberten na neki način svoju ideju obnove olimpizma realizirao u stvarnost tog trenutka doista mi možemo govoriti o modernoj povijesti. Tog trenutka mi doista možemo kazati: «Svijet je postao jedno veliko selo.» Ono što ovdje najvjerojatnije u ovom izvješću se neće moći izravno vidjeti, ali svi oni koji bolje poznaju impulse, impulse koje neki događaji stvaraju u javnosti među ljudima mi praktički možemo kazati da onog trenutka kada je Kina, Peking određena da bude domaćin ovih ljetnih igara tog trenutka žiža svijeta je krenula upravo u tom smjeru. I zbog toga i određena politička događanja, politička događanja koja se odigravaju unutar same Kine jer Kina je jedna složena zemlja sa brojnim nacionalnim manjinama, sa brojnim manjinama koje imaju poteškoća u komunikaciji sa onom vlašću. I možda upravo ove Olimpijske igre u Pekingu su otvorile neke teme da se o njima itekako raspravlja. Ono što sam ja želio danas spomenuti jeste da šport, olimpijske igre i politika idu u velikoj mjeri zajedno. Ali opet s druge strane mi nastojimo da politiku praktički ako, koliko god je mogućno izbrišemo iz djelovanja na šport i ono što nazivljemo olimpizmom. I u tom smislu ja bih upravo našem Hrvatskom olimpijskom odboru čestitao jer doista vi se držite, barem ja imam takav osjećaj, onih klasičnih postulata olimpizma premda znamo da je olimpizam tijekom vremena mijenjao određene svoje norme ponašanja. Sjećamo se, pa bilo je to ne tako davno, da su na olimpijskim igrama
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče, rekli ste da se ovim Zakonom pogoduje. Pogoduje se mladim obiteljima da s 4 godine ide otplata na 5 godina. Ovo je samo nadopuna odnosno izmjene i dopune matičnog Zakona koji smo usvojili prošle godine, po kojem je 2300 obitelji steklo kroz nad glavom, u kojem su rođena nova djela. Spominjali ste emocije. Ja samo želim ovom priliko zahvaliti Vladi RH, ministru koji je donio taj Zakon i koji je izazvao emociju sreće tih mladih obitelji i mladih rođenih beba. Hvala.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Policija RH svojim kodeksom ističe potrebu i namjeru da služeći građanima poštuje temeljna prava čovjeka, a osobito da djeluje zakonito, profesionalno, odano, povjerljivo, pravično i tolerantno. E pa nažalost ovo tolerantno ili profesionalno nismo mogli vidjeti u nedavnim medijskim naslovima kao što su zastrašujući homofobni ispad bjelovarskog policajca ili šokantno svjedočanstvo policajke kolegi policajci štite muškarce koji tuku žene. Ovdje se dakle radi o postojanju određenih predrasuda, radi se očito o diskriminaciji, radi se očito o kršenju ljudskih prava. A upravo policija, kao što je to uvodno rekao i ministar, ima ključnu ulogu u zaštiti vladavine zakona i zaštiti ljudskih prava. I kad god policija radi svoj posao bilo da istražuje zločine, izvršava naloge suda ili kad svakodnevno dolazi u kontakt s građanima način na koji to radi ili kako se pri tome ponaša simbolizira i način na koji se poštuju i štite ljudska prava. I upravo taj način na koji policija izvršava svoje dužnosti pokazuje na kojem je stupnju razvoj demokracije i stupanj poštivanja ljudskih prava. Policajci se zapošljavaju iz širokih slojeva društva i mogu se jako razlikovati po znanju i predrasudama o različitim manjinama ili skupinama. Neke predrasude mogu biti zajedničke i javno izražavane ili skrivene. U bilo kojem obliku bile one mogu utjecati na ponašanje policajca prema određenim grupama ili manjinama. Dakle, uvijek može postojati opasnost da policajci postupaju prema pripadnicima određenih grupa na različite načine bilo na neposredan ili na posredan način osim ako se ne poduzmu aktivne mjere ili preduvjeti za sprečavanje takvog ponašanja. Politika u tom procesu ima ključnu ulogu i mi moramo jano reći da je svaka diskriminacija po bilo kojoj osnovi neprihvatljiva. Država treba osigurati profesionalne standarde koji nalažu ravnopravno postupanje i zabranjuju svaku vrstu diskrimina
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, predstavnici ministarstava. Za pripadnike nacionalnih manjina Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina je krovni i najvažniji pravni okvir u ostvarivanju i primjeni manjinskih prava. U svrhu provedbe Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina kao što smo imali prilike čuti u 2017. utrošeno je 144 milijuna što predstavlja povećanje u odnosu na 2016. i to treba za ovom govornicom jasno i reći. Nije na odmet istaći da je ovo 14.-ti po redu izvještaj koji Vlada podnosi Saboru i to u godini kada se navršavalo 15 godina od primjene ustavnog zakona koja propisuje široki spektar prava ali i dalje izostaje njegova potpuna implementacija. U izvještaju se govori o brojkama i u brojkama na kojim područjima je ostvaren zadovoljavajući napredak, na kojima nije ali moram reći bez mjera i prijedloga za rješenje i poboljšanje stanja. Za razliku od mog uvaženog kolega Ante Babića koji je sumirao ono što je učinjeno ja ću reći o onome što nije učinjeno. Tako da u izvještaju svakako nije dovoljno obrazloženo zašto se u nekim segmentima, zašto u nekim segmentima nema dosljedne primjene Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. I dalje se ističe da su manjine i njihov položaj važni a neki potezi i događaji tokom 2017. ne idu u prilog tome, odnosno nisu išli pošto govorimo od 2017. Pozitivan pomak i iskorak svakako vidimo u donošenju operativnih programa za nacionalne manjine, to je dakle iskorak kao unaprjeđenju implementacije postojećih te podizanju razine zaštite manjinskih prava s predviđenim aktivnostima i rokovima. Prilika je istaći da u 2017. međuetnički odnosi dakle nisu značajno promijenjeni. Zabilježene su manifestacije kojima se prema Srbima dakle i kojima se želi poručiti da oni kao ni njihova kultura, jezik i pismo a ponajmanje njihovo političko djelovanje nisu dobrodošli u RH. Pa je tako evidentiran veći broj slučajeva nasilja oštećenja i uništavanja imovine, sakralnih objekata koje smo pratili u 2017. kroz tablicu nasilja. Pri
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra obrane, uvaženi zastupnice i zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o službi u Oružanim snagama RH s konačnim prijedlogom zakona za koji Vlada RH predlaže da se u skladu sa člankom 204. Poslovnika Hrvatskog sabora donese po hitnom postupku. Predlagatelj u svom obrazloženju navodi kako bi po sadašnjem zakonu službe u Oružanim snagama RH do 31. prosinca 2016. godine iz Oružanih snaga trebalo izdvojiti sve časnike sa srednjom stručnom spremom i djelatne vojnike, odnosno mornare primljene u djelatnu vojnu službu na neodređeno vrijeme, a koji imaju navršenih 20 godina staža osiguranja. Potencijalnom primjenom odredbi važećeg zakona u Oružanim snagama trebalo bi do kraja ove godine izaći više od 22% ukupnog broja vojnika u Oružanim snagama RH. To smo čuli i od našeg zamjenika ministra obrane. Moram priznati da ne poznajem sustav koji bi mogao izdržati toliki odljev u tako kratkom vremenskom periodu. Podržavam uređenje sustava u svakom pogledu, ali smatram neprimjerenim provoditi neizdržive rezove koji mogu samo urušiti sustav. Kada pri tome znamo da govorimo o obrambenom sustavu, kada govorimo o čitavom spektru vojnih specijalnosti neophodnih za nesmetano funkcioniranje obrambenog sustava sasvim su razumljivi razlozi za donošenje predmetnih izmjena zakona. Ne zaboravimo kolegice i kolege zastupnici da ne možemo preko noći stvoriti pirotehničare, tenkiste, mornare, sve one specijalnosti koje inače razvijamo samo u našim Oružanim snagama uz uvažavanje značajne vremenske dimenzije. Ne zaboravimo isto tako da pri razmatranju obrazloženja predlagatelja uvažimo i činjenicu da ovdje govorimo većinom o ljudima koji su primljeni u službi tijekom Domovinskog rata. Dio tih ljudi u slučaju izdvajanja neće ispuniti uvjete za umirovljenje što bi moglo rezultirati time da budu izdvojeni iz sustava bez prava na mirovinu. Govorim o ljudima koje smo u jednom trenutku trebali, a sada ih polako zaboravljamo. No,
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, cijenjene dame i gospodo. Dobro jutro prije svega! Zakon o izmjenama i dopunama Pomorskog zakona osim usklađivanja sa pravnom stečevinom EU donosi i reći ću nekoliko noviteta. Prije svega oni se odnose na zaštitu okoliša gdje se i lučkim kapetanijama i koncesionarima na lučkim područjima zapravo propisuju obveze koje su vrlo rigorozne i koje imaju za konačni cilj ne samo održavanje kvalitete reći ću Jadrana sa aspekta zaštite okoliša već i vrlo visoke ljestvice same zaštite okoliša kroz propisivanje standarda, a isto tako reći ću i uputstva na koji način upravo upravljati otpadom. Sa druge strane diže se i razina sigurnosti i reći ću izbjegavanja šteta u maritimnom prometu koji se naravno veže uz specijalna prava vučenja i time se svim sudionicima u pomorskom prometu zapravo daju i veće odgovornosti, a isto tako i obveze koje kreću prema postulatu sigurnosti putnika. Dakle, osim postulata onečišćivač plaća i postulata da tako kažemo potrošač mora biti zaštićen, Pomorskim zakonikom se zadržavaju sva postojeća prava pomoraca koja su bila i 2007., 2008., 2011. uvedena u Pomorski zakonik, a to je da su potpuno oslobođeni od plaćanja poreza na dohodak ako su plovili više od 183 dana. Dakle, nijedno pravo nije umanjeno što u ovom mom da tako kažemo slojevitom resoru zapravo nije praksa. Nadalje, reći ću da ostavlja se nadležnog Hrvatskog registra brodova u odnosu na brodove u nacionalnoj plovidbi iako se naravno dozvoljava ulazak na tržište tzv. priznatih organizacija tj. drugih osiguravatelja. Mogu napomenuti da po prvi puta također uvodi se jedna kategorija namjernog potapanja određenih plovila koji mogu kasnije služiti za specifične oblike turizma tj. za ronilački turizam. Dakle, uz prethodnu suglasnost HHI-a i naravno lučkih uprava prvi puta moći će se legalno određeni da tako kažem objekt potopiti koji kasnije služi isključivo za turističku valorizaciju. Mogu reći zaključno da također smo pokušali osigurati uvjete za kon
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena kolegice. U svom izlaganju naveli ste da ministarstvo stalno vodi dijalog uključujući i neformalni sektor u rad u radne skupine u daljnjoj zaštiti i očuvanju naših autohtonih sorti upravo čl. 16., 11. i 17. usko su vezani uz certificiranje sjemena danas su izazvali najviše primjedbi, dakle nakon niza primjedbi i na Odboru za poljoprivredu, danas ovdje u Saboru očito je da će taj čl. 16. trebati nešto kasnije nomotehnički napisati da bude svima na jednak način razumljiv koja i kolika mala gospodarstva su u potpunosti izuzeta i obveze certificiranja sjemena i dorade sjemena.