EuroBench/eurobench-parlamint-power-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine predsjedniče. Pa kolega Hajduković je rekao veći dio od onog što sam ja namjeravao, obzirom da su nas predstavnici civilnog društva u nekoliko navrata kontaktirali i zamolili da pokušamo prije konačnog usvajanja ovog teksta ipak bolje regulirati dio koji se odnosi na kriminalizaciju pomaganja strancima. I predstavnici civilnog društva se slažu da ste tekst koji sada imamo unaprijedili u odnosu na prve varijante ali i dalje ostaje mogućnost interpretacije koja nije dobra. Dakle zaista, moramo osigurati da se svima kojima pomoć potrebna, ta pomoć može pružiti bez da oni koji je pružaju budu dovedeni u situaciju da se to kriminalizira. Tim prije što posebno želim naglasiti, molim da se očitujete o tome, državni tajniče, dakle između ostalog naveli ste da ovaj zakon donosimo iz razloga što ga moramo uskladiti sa europskim direktivama, međutim, europska direktiva koja se odnosi na ovaj dio oko pomoći strancima, dakle nije obvezujuća. Ona je pustila mogućnost svim zemljama članicama EU-a da tu direktivu usvoje na način da je učine blažom, učine strožom, odnosno da je prilagode svojim uvjetima. Tim prije treba uvažavati i ono što se događa u Europi jer nedavno smo imali situaciju u Italiji gdje je jednom talijanskom pastiru u noći na njegovu kolibu banulo dvadesetak ljudi, koji jednostavno da im on nije pružio pomoć, pitanje što bi bilo sa njima i drugi dan su njemu na vrata zakucali karabinjeri, i protiv njega se vodi jedna postupak sada. Taj primjer pokazuje koliko je ta direktiva pogrešna, nepotrebna i zbog toga apeliram da zaista mi obzirom da ona nije obvezujuća, donesemo rješenje koje će biti najprihvatljivije i neće dovesti u poziciju kriminalizacije ljudi koji samo pružaju pomoć onima kojima je ta pomoć potrebna.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ovako veliki broj amandmana s područja vodnoga gospodarstva svakako pokazuje koliki je zaostatak u zadovoljavanju potreba građana za vodoopskrbom i odvodnjom, a to sve skupa se zbilja, ovakva traženja se ne čine zbog toga što bi to proizlazilo iz obijesti ili obilja, radi se zbilja o nasušnim potrebama. U ovom kontekstu vode, kada pričamo vode, ovdje je zbilja nasušna potreba. Međutim pravo je Vlade odbiti amandman kojim se traži sudjelovanje države u zadovoljavanju infrastrukturnih ekoloških potreba svojih građana. Pravo je Vlade ne ispuniti očekivanja svojih građana, ali ustavna je obveza Vlade osigurati uvjete za zdrav okoliš. Ustavna je obveza Vlade osigurati, odnosno posvetiti osobitu skrb zaštiti zdravlja ljudi, prirode, ljudskog okoliša, a kod ovog amandmana radi se upravo o tome. Radi se o prijedlogu da se sufinanciranjem dovršetka kanalizacije i pročišćavanja otpadnih voda otklone ekološke prepreke daljnjeg razvitka turizma u naseljima u priobalju grada Omiša kojem je turizam praktički jedina održiva razvojna perspektiva. Još jedna izgubljena turistička sezona zbog onečišćenog mora bila bi još jedna propuštena prigoda da se Hrvatsku pokrene malim i konkretnim koracima tamo gdje je to najpotrebnije. Zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Kolega Jureković, pitali ste se jeste li možda nešto mogli učiniti, trebali i morali učiniti a da niste. Pa podsjetio bih vas na travanja 2012.godine kad je Vlada odobrila HEP-u jednokratno povećanje cijene električne energije za 30% bez ikakva opravdanja. Nije postojao niti jedan razuman niti racionalan niti ekonomski opravdan razlog za takvo stravično povećanje a vi ste šutnjom, odnosno prešutno odobrili financijski udar na cijeli hrvatski narod. Biste li vi šutjeli i da je 100% dignuta tada povećana cijena električne energije? Biste li kao regulatorno tijelo reagirali da su možda 200% podigli cijenu električne energije? Biste li ostali mirni na sve to, gledali mirno? Pa vi ste regulatorno tijelo, vi ste agencija i nema nikakvog opravdanja da ste to samo šutke promatrali. Šta se događa u jednom danu cijelom hrvatskom narodu 30% veća cijena, električne energije a da nema opravdanja. Opravdanje je jedino povećati dobit HEP-a. Pa onda smo mogli povećati cijenu za 200% pa bismo imali još dvostruko veću dobit HEP-a a vi biste i dalje postojali a ne biste ništa poduzimali. Zato samo u ovom slučaju da ne širim dalje, vi ste mogli, trebali i morali reagirati a niste reagirali i to je vaš neoprostiv propust. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajnici, predstavnici Vlade, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Na početku svoga izlaganja u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice napominjem da ćemo podržati donošenje ovoga zakona. Pred nama se nalazi Prijedlog zakona o područjima posebne državne skrbi. Naime, postojeći Zakon o PPDS-u potrebno je uskladiti sa stečevinom Europske unije u dijelu koji se odnosi na porezne olakšice, poduzetnicima na ovim područjima. Zakon o PPDS-u donesen je 1996. godine, a nakon toga uslijedilo je deset izmjena. Iako se područja posebne državne skrbi znatno razlikuju po svojim zemljopisnim obilježjima, svima njima zajedničko je demografsko, socijalno i gospodarsko zaostajanje za ostalim dijelovima Hrvatske. Na područjima posebne državne skrbi u sve tri skupine živi nešto manje od 680 tisuća stanovnika. Prosječna starost stanovništva na ovim područjima je 40,4 godine što je za 1,1 godinu više od prosjeka Republike Hrvatske. Što se tiče obrazovanja stanovništva na ovim područjima ono izgleda ovako. Čak 56,3% stanovništava sa 15 ili više godina ili ima samo završenu osnovnu školu ili je bez škole. 5,3% stanovništva ima završen fakultet. Socijalnu sliku ovih područja opterećuje još uvijek nedovršen proces povratka stanovništva, nepovoljna dobna struktura stanovništva te velika nezaposlenost i niska zaposlenost. Uz posljedice ratnih stradavanja na gospodarskim i infrastrukturnim objektima na ovim područjima ono što posebno više nego u drugim područjima pogađa gospodarstvo na tim područjima je nedostatak sredstava te prekinute gospodarske veze i spone, odnosno nepostojanje novih mreža i veza. Nedostatak stručnih i obrazovnih ljudi također je daljnji razlog neoporavka i zaostajanja u razvoju. Prihodi općina i gradova na PPDS-u su dvostruko niži nego u ostatku Hrvatske što je još jedan razlog zašto jedinice lokalne samouprave na ovim područjima ne mogu same pokrenuti vlastiti razvitak. Sve je više jedinica lokalne sa
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin, kada ste govorili o odnosu vlasti prema braniteljima, zar se taj odnos najbolje ne vidi po činjenici da o izvješću o izvršenju Zakona o pravima hrvatskih branitelja za 2013. godinu raspravljamo u 2015. godini. Zar to nije sramota? To je prvi puta otkad je Hrvatske države, Zakona o pravima hrvatskih branitelja da se ovako kasno raspravlja o Zakonu o pravima hrvatskih branitelja. I nije to slučajno da se željelo razgovarati o problemima koji su prisutni u braniteljskoj populaciji, ova tema ne bi došla tek u 1. mjesecu na raspravu. Vlada je uputila ovo izvješće u 7. mjesecu u Hrvatska. 6 mjeseci izvješće stoji u ladicama i čeka se rasprava. I ne bi bilo rasprave da nije bilo sjednice Odbora za ratne veterane i kada smo tražili da se prioritetno stavi ova točka dnevnog reda na sjednicu Sabora. Zar to nije marginalizacija hrvatskih branitelja, zar se na ovaj način ne pokazuje kako aktualna vlast gleda na hrvatske branitelje i sve ono što se događa oko hrvatskih branitelja.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, državni tajniče. Dopustite prije svega nekoliko opservacija koje bi mogli nazvati načelne naravi. Ovaj Zakon o prijedlogu, o preuzimanju dioničkih društava kao i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima pa i zakon koji smo otvorili mogućnost koncentracije europskih društava koje smo donijeli do sada zapravo imaju za cilj pokušati stvoriti uvjete za okrupnjavanje kapitala i vlasnosti nad dionicama i dioničkim kapitalom u trgovačkim društvima kod nas i u Europi odnosno Europskoj uniji. S druge strane, a sve pod firmom kako to kaže ova uredba da se zapravo pojača konkurentska moć, moć tih društava odnosno tih poduzeća. Ja bih rekao i čini mi se da je tome kriva zapravo jedna velika zabluda koja polazi od toga da vlasništvo rješava sve. U suvremenom gospodarstvu ne rješava pitanje vlasništva nego upravljanja. Vlasništvo je pretpostavka da netko će upravljati nečim ili će ovlastiti nekoga da nečim upravlja vezano za poslovni odnos. I u tom pogledu treba ju rasvijetliti iz jednog drugog razloga. Što u isto vrijeme ovakva pravna rješenja otvaraju mogućnost zapravo preuzimanja slabijeg kapitala ili otvara mogućnost da jači guta malog. Za nas u tranzicijskim zemljama je ovo iznimno važno bez obzira što se moramo usklađivati s Europskom unijom jer mi s jedne strane vodimo u praksi ekonomsku i političku politiku daljnje privatizacije na način da jačamo tzv. građansko i radničko dioničarstvo kroz mogućnost da se javnom ponudom od HT-a otkupe dionice. Od strane građana do određenog iznosa sa povlaštenim cijenama. Od INA-e i tako dalje. I u tom, u tom pogledu se čini da je to vrlo zgodno jer se zapravo veliki broj građana uključuje u kupovinu, u kupovinu dioničkog kapitala u takvim poduzećima. U isto vrijeme donosimo zakon po kojem će nositelji krupnog portfelja ili velikog portfelje ne moći preuzeti dionice tih nego imaju pravo preuzeti i ovi se ne mogu buniti osim što im pod zakonskim uvjetima moraju isplati
Ovo je dakle bio amandman na članak 20. jel' tako koliko se sjećam? Ako sam ja izgubila … A članak 18. Je, ispričavam se. Na članak 18. Dakle, u prijedlogu izmjene članka predlagatelj mogućnost napredovanja odgojitelja stručnih suradnika i ravnatelja iz nejasnih razloga ograničava na položaj zvanja mentora i savjetnika zanemarujući mogućnost da će netko od radnika moguće iskazati afinitet prema višem napredovanju i zvanju koje je propisano pravilnikom. Dakle, ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje. Hvala.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, bojim se da će i pet prijava biti premalo da ispravimo sve ovo što je kolegica Jelaš rekla. Kao prvo, ispravljam navod kolegice Jelaš da nismo dobili cjeloviti proračun. Dobili smo cjelovit proračun u skladu sa Zakonom o proračunu. Iako su neki željeli, predlagali da ministarstvo i Vlada idu sa privremenim financiranjem na tri mjeseca sa privremenim proračunom mislim da je odrađen dobar posao, hrabar posao i da je napravljen jedan cjelovit dokument za 2009. godinu, dokument koji se tijekom godine naravno može i mijenjati kroz rebalanse i prilagođavati situacijama. Želim još reći da nije dobro da plašimo građane sa nekim silnim poskupljenjima jer neki ovdje na drugoj strani plašili su ih i sa poskupljenjima nafte, prognozirali da će nafta otići i na 200 dolara. Evo, vidimo što se danas događa sa cijenama nafte koju troše znači i naši građani između ostalog. Ja mislim da mi naše građane trebamo pozvati i smijemo pozvati ovdje javno da kupuju i troše hrvatske proizvode, hrvatsku hranu, da na takav način najbolje pomažu svim zaposlenicima u Hrvatskoj i državnom proračunu Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana gospođo saborska zastupnice nije t očno da Vlada ne želi rješavati niti kada su u pitanju prava radnika niti umirovljenika to je ona pokazala puno puta u ovih tri godine. Vaše pitanje odnosi se konkretno na sušionicu koja je u resoru drugog ministarstva i mog kolege ministra Čobankovića. Ono što vam ja mogu reći problem će se riješiti, Ministarstvo poljoprivrede zajedno sa županijom formiralo je i povjerenstvo, o tome imam toliko informacija, a za sve druge detalje što i u kojoj fazi je to rad tog povjerenstva i na koji način će se problem ove sušionice riješiti, vjerujem da će povjerenstvo i resorno ministarstvo vas izvijestiti. Hvala lijepa.
Gospodine dopredsjedniče, uvijek ... /Govornica se ne razmije/ ... svomu. Ja sam iz krša, iz kamena. Moj glas je ovakav kakav je i šta ću? Ja se ne mogu mijenjati, a pogotovo u mojim godinama što mi je rekao gospodin kolega Lučin, pogledajte me u mojim godinama. Bolje izgledam nego on koji je mlađi od mene. To bi bila prva replika. Druga replika, draga kolegice, 2003. na rukometnom prvenstvu u Portugalu cijelu delegaciju sa više članova je predvodio tada premijer hrvatske Vlade gospodin Ivica Račan, ali je njihov put nešto bio kraći jer nisu išli u obilazak Fatime. Drugo, vaša osjetljivost danas što pokazujete se puni duha i vjere pa zar vam nije bilo ogledalo ovdje 500 dana što su hrvatski policajci bili u kapelici Svetoga Marka. Je li tada bila vaša situacija, jesu tada vaše duše i srca plakali za njima? Nemojte govoriti o nečemu što ne osjećate i za što ne možete odgovarati. Imali ste šansu biti odgovorniji 4 godine. Niste se pokazali hrvatskom narodu kao socijalna stranka i oni su vas smijenili. Ako vi budete imati sreću možda za 40 godina bit ćete na vlasti pa će se nešto od vas dogoditi. Gospodine dopredsjedniče, pozivam se na članak 209., stavak 2. Kolegica nije ispravila niti jedan moj navod. Govorila je i razmišljala o nečemu, dozvolite mi, to ima, ... Molim vas, nije ispravila niti moju repliku, niti moj navod. Niti moju repliku, govorila je o nečemu. Molim vas, hrvatski policajci hrvatski policajci samo ću se osvrnuti na to, koji su bili 500 dana sjedilo skoro pa bili zatvoreni u kapeli Sv. Marka su bili žrtva <PARTY>a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, čisto doprinos da napravimo ovaj zakon što boljim i što kvalitetnijim. Rekli ste da su sume, da je novac, koji je potrebit da bi ovaj zakon saživio, predviđen je itd. Ja ću morati se malo priupitati u tom smjeru. Naime čl.190. koji do sada nije bio u ovom kontekstu uopće u Zakonu o braniteljima, kaže RH, se s ovim zakonom odriče se svih prava koja su proizašla ili bi se mogla proizaći iz događanja u svezu obrane, suvereniteta RH, prema hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata, te se svi postupci koji su u tijeku obustavljaju, a svaka stranka snosi svoje troškove. Znači taj je zakon doslovno ovakav kakav je je nejasan i jednostavno, da se tako izrazim, svu štetu prenosi na RH, to znači da može doslovno biti riječ i o ratnom zločinu, a može biti riječ i o običnom građanskom poslu sukladno Zakonu o obveznim odnosima. Npr. investicijski ugovori, cesija, Zakon o obaveznim odnosima, poznaje znači ustup potraživanja duga na više načina. Znači vrlo je bitno ovdje obratiti pažnju da se ne optereti RH, bespotrebnim. Moram također skrenuti pozornost i na čl.6 stavka pod E. Pazite ovo, smrtno stradali hrvatski branitelji, status, smrtno stradalog hrvatskog branitelja, pod E kaže i definira ga kao onaj koji je izvršio samoubojstvo kao posljedicu psihičke bolesti uzrokovane sudjelovanje obrani i suvereniteta RH do dana stupanja na snagu ovog zakona. Znači dan poslije, tog dana, stupanja na snagu ovoga zakona, to nije smrtno stradali hrvatski branitelj. Znači doslovno Bože mi oprosti, može na neki način sugerirati da se ubije do tada, ako će riješiti probleme u obitelji. Znači to bi jednostavno trebalo promijeniti. Hvala.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo ja bih se vama i naravno hrvatskoj javnosti obratio vezano na temu gospodarenja otpadom. Naime, evo mogli smo čitati u medijima ovih dana kako su se građani Rijeke suočili sa vrlo neugodnim iznenađenjem. Naime, tamo je usluga odvoza i zbrinjavanja otpada porasla za 108%. Dakle, više nego dvostruki iznos. Koji su razlozi, dakle, čelnici grada kažu novi način gospodarenja otpadom, treba pokriti troškove rada Centra za gospodarenje otpadom koji je na Marinščini izgrađen. No šta nisu rekli ti isti čelnici? Prvo, nisu rekli da je to ustvari prvo poskupljenje jer će uslijediti vjerojatno još poneko jer sadašnjih 470 kuna operativnog troška, odnosno ulazne naknade, neće biti dovoljno da pokrije troškove rada centra. Šta još nisu rekli? Drugo, taj skupo plaćeni CGO Marinščina ustvari uopće ne omogućuje postizanje ciljeva odnosno obaveza koje je Hrvatska zapisala i u svojem Zakon o održivom gospodarenju otpadom. Dakle, to su eu ciljevi, 50% recikliranja do 2020. Ovaj cilj je obavezan, dakle i postoji opasnost plaćanja penala dakle u nekom razdoblju nakon 2020., međutim taj cilj je ustvari nama poželjan. Zašto je poželjan? Pa evo npr. u Marinščine, tamo imamo materijala, dakle 60 tisuća tona se dovozi, ima najmanje 30 tisuća tona godišnje papira i plastike, taj materijal vrijedi na tržištu barem 10 milijuna kuna a i više, a u Marinščini kad se doveze pomiješan sa svime, dakle u formi smeća, on će koštati 20 i više milijuna kuna. Dakle, šta je ovdje još zanimljivo? Dakle u Rijeci čelnici grada su se, to vam mogu posvjedočiti iz prve ruke imali prilike upoznati sa ovim stvarima. Naime, još 2013. su na razmatranje dobili studiju, dakle ekološki zasnovan sustav gospodarenja otpadom za grad Rijeku. Dakle, 2013. u ožujku mjesecu. Naravno da je taj sustav orijentiran odvojenom prikupljanju i recikliranju. Da su oni poslušali tada vjerojatno bi danas donosili sasvim drugačije vijesti, dakle građanima Rijeke.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Postavlja se pitanje da li treba propustiti ovaj prijedlog Strategije na Saboru i u biti ju prihvatiti i potvrditi. Osobno držim da ne bi trebalo dati glas za ovakav prijedlog strategije. Republika Hrvatska ima Strategiju do 2012. koja ima svoje projekcije do 20. pa čak i do 2030. godine. Vrlo jasno je u tim strategijama zaista rečeno o svim energetskim izvorima u Republici Hrvatskoj i zahvaćena kompletna energetika. Prema tome, ne samo elektroenergetika, nego nafta i plin i transporti, daleko šire nego što je to predložena nova Strategija. Pokušajmo se prisjetiti kako smo počeli raspravu o ovoj Strategiji. 2008. godine, zašto, imali smo veliku krizu također u opskrbi plina tada je bilo neophodno predložiti raspravu o ovoj strategiji. U dvije godine rasprava ove strategije, struka nema zajedničko mišljenje, bitna su razilaženja u stručnom razmišljanju vezano za ovu strategiju, ne samo da se struka razilazi nego i dio civilnog društva, građanske udruge kojima je itekako stalo do odnosa eksploatacije i ja bih rekao proizvodnje energije sa zaštitom okoliša i korištenja resursa budućnosti naše djece, također nema zajedničkog dogovora, zajedničkog pristupa. Kada gledamo jedan uski, mali dio javnosti koji je radio na strategiji predlaže ovu Strategiju u isto vrijeme dobar dio stručne javnosti, dobar dio civilnog društva je protiv ove strategije. Prema tome, pitamo se kako je moguće da se 2008. pojavljuje ova Strategija, i onda shvaćamo da je ova Strategija trebala služiti da na neki način umanji odgovornost Hrvatske vlade zato što postojeću Strategiju nije pokušala ostvariti i realizirati. Nije se ulagalo ni u naftu, nije se ulagalo u plin, nije se ulagalo u eksploataciju nafte i plina, nije se ulagalo u preradu nafte u transporte, u skladišta a bolje da ne govorimo o HEP-u i elektroenergiji koji je također potpuno zaustavio značajna ulaganja u sustave elektroenergetske sustave koji su trebali j
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Tireli. U načelu ću se odmah složiti da se nikad nije dovoljno dobro upravljalo ali da ništa nije bilo do 2011., to nikako ne mogu prihvatiti. Pravilno, država je svašta vlasnik i poduzeća i dionica i svega i ja bih se ograničio na ono što mi je malo bliže a to je upravljanje prostornim podacima. Bili su konkretno u državnom poljoprivrednom zemljištu različiti oblici zakona su tretirali državno poljoprivredno zemljište od onoga kad su njime upravljale županije, pa gradovi, pa ponovo država. Odgovorno tvrdim da bi se nešto upravljalo da treba napraviti prvi korak, a to je inventarizacija sukladno zakonu što sve eventualno može biti poljoprivredno zemljište bez obzira na status u gruntovnici. Grad Novska je tako 2000. godine jedini u Hrvatskoj napravio kvalitetni program, dakle web aplikaciju koja je tretirala svaku parcelu koja može biti poljoprivredna bez obzira što piše u gruntovnici. Svaki građanin je mogao vidjeti i pokazati svoju zainteresiranost i za najam i za sve. Da ne govorim da je kad je lokalna samouprava tretirala prvo zemljište da je morala napraviti plan raspolaganja što će dat na koncesiju, što će dat na prodaju, što će bit na godišnjem uživanju. Ispada da prije 2011. se nije upravljalo državnom imovinom. Upravljalo se i odgovorno tvrdim, ponavljam ovaj veliki sustav da država upravlja svom državnom imovinom nije prihvatljiv. Trebali bi promijenit razine na način kako se upravlja prostorom, a to su geografski, informacijski sustavi što treba se napraviti prije svega u ministarstvu, a onda onim spajanjem kojim ćemo napraviti kad spojimo gruntovnicu i katastar. To ne znači da ćemo time išta riješiti. Za to je potrebno i vrijeme i ljudi i znanje. Hvala lijepo.
Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege, poštovani ministre. Ovu zastupničku raspravu počet ću samo jedan put, da smatramo da Nacionalni odbor treba mu se proširiti njegova nadležnost na tri područja o kojima sam pričao kada sam govorio u ime kluba i to na davanje mišljenja o potrebnim reformama i prilagodbama na nadzor i poticanje provedbe zakonodavstva. O tome sam ja pričao u ime kluba kada me na žalost kolega Zubović nije razumio o čemu sam ja to konkretno govorio i na uključivanje u komunikaciju Europe građanima. Ovu svoju raspravu ću definitivno sada, zadržat ću se u njoj na ovoj trećoj temi, komuniciranje Europe građanima. Nije sporno ovdje u Saboru da želimo i hoćemo biti članica Europske unije. To sve stranke žele. Nije sporno da to želi 150 zastupnika ovdje i preko puta Vlade Republike Hrvatske, ali u Europsku uniju u njezino članstvo ne idemo radi nas 150, nego idemo radi 4,5 milijuna građana koji trebaju i zaslužuju znati puno više o Europskoj uniji nego što znaju upravo sada. Činjenica je da nam govori da u ovom trenutku imamo po nekim anketama 50% podrške Europskoj uniji sa određenim oscilacijama i da imamo jednu relativnu slabu kampanju komuniciranja Europe građanima. Ne moramo mi tu mudrovati, treba samo vidjeti primjere u Europskoj uniji, nakon kao što znate propasti referenduma u Nizozemskoj i Francuskoj, Europska komisija počela je sa planom D 2005. godine, jer istraživanja javnog mijenja u Europskoj uniji pokazuje da građani smatraju institucije Unije vrlo birokratizirane, daleke i ne razumljive. I tada je počeo taj tzv. plan D sa ciljem jačanja socijalne kohezije, političke vizije i solidarnosti, jer Unija je zajednički projekt svih njezinih građana. Sam plan D pozivao je na taj tzv. period razmišljanja u kojem su se slušali stavovi građana o problemima Europske unije, strukturirani oko tri teme Europski gospodarski i socijalni razvoj, stavovi prema EU i granice Europske unije. Krajem 2007. završili su prvi projekti koje je Europska komisija
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ovako, ispred nas je jedan od najčešće mijenjanih zakona, 4 pokušaja. Naravno, bilo je tu pomaka. Međutim, ne možemo se opredijeliti za konačnu verziju ovakvog zakona. To navode i nastavnici i nakladnici, a isto tako i roditelji. Sjetimo se isto tako da kad se govorilo o izmjenama da se više govorilo o komercijali, o novcu, o troškovima, o proizvodnji, a manje o važnosti osiguranja kvalitete udžbenika kao nastavnog sredstva koji treba pomoći učenicima da bolje i lakše savladavaju nastavno gradivo. Kaže se da ste riješili probleme nasljeđivanja udžbenika. Međutim, najavljivate isto tako donošenje kurikuluma vrlo brzo. Ali po ovome ispada da se neće donijeti sljedeće četiri godine ili da će se donositi na bazi već odabranih udžbenika ili pak, ako se donese kurikulum ubrzo hoće li se ponovno mijenjati udžbenici. Jer dok nema kurikuluma, odnosno pedagoških standarda do tada se mogu i mijenjati udžbenici. Isto tako i vijeće roditelja, odnosno da će roditelji plaćati, kako plaćaju da imaju pravo i birati. Međutim, roditelji naše djece sigurno žele odgovorne i kompetentne ljude koji će znati ... ... udžbenike za svoju djecu. Nije li ovo podilaženje roditeljima. Da li su roditelji kompetentni da mogu sudjelovati u tome? To je isto tako uplitanje i u stručnu, nastavničku kompetenciju. Isto tako znamo kad se biraju vijeća roditelja, pa se pitamo kako će oni utjecati u prvim razredima osnovne škole, odnosno u prvim razredima srednje škole kad nema vijeća roditelja. Danas smo čuli dosta o kvaliteti, odnosno primjere nekvalitetnih udžbenika. Ponovit ću isto tako da, isto tako jedan problem o kojem nismo razmišljali, a to je da se može dogoditi, da tijekom školske godine učenik promijeni školu, da se može dogoditi isto tako da učenik promijeni grad. Može se dogoditi znači da mora dva, tri puta kupovati nove udžbenike. Tko od toga ima profit? Jedino izdavači i autori. Ponovit ću još jedan put da kvaliteta udžbenika ne ovisi o količini gradiv
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče Šiljeg. U ime Kluba zastupnika <PARTY>-a <PARTY>h lista želim istaknuti prije svega značaj donošenja ovog zakona, a potom i vrlo veliku važnost tematike zaštite zraka neophodnog za život, a isto tako i naše zdravlje. Ovaj zakon donosi nekoliko važnih izmjena. Ono što se mijenja za pravne osobe koje se bave praćenjem kvalitete zraka su uvjeti za pravne osobe, ispitne laboratorije koji obavljaju djelatnosti praćenja kvalitete zraka, djelatnosti praćenja emisija i onečišćenja tvari u zraku, nepokretnih izvora ili djelatnosti provjere ispravnosti mjernog sustava za kontinuirano mjerenje emisija onečišćujućih tvari u zraku i nepokretnih izvora u dijelu koji se odnosi na osposobljenost radnika, odnosno ukida se dostavljanje potvrde o položenom stručnom ispitu iz područja zaštite zraka prema posebnom propisu kojim se uređuje polaganje stručnih ispita za obavljanje stručnih poslova zaštite okoliša. Smatramo pozitivnim i to što se imenuje Državni zavod za mjeriteljstvo kao tijelo za prihvaćanje izvješća o ispitivanju opreme prema zahtjevima učinkovitosti, referentnih metoda izdanih u drugim državama članicama pod uvjetom da su ispitivanja izvršili ispitni laboratoriji akreditirani u skladu sa mjerodavnom usklađenom normom za ispitne i umjerne laboratorije kojem pravne osobe dostavljaju isto na potvrđivanje. Ono što se ovim zakonom mijenja u pogledu procjenjivanja kvalitete zraka je to što se definira Državni hidrometeorološki zavod kao nadležno tijelo za procjenu kvalitete. Modeliranje za potrebe procjene dok ministarstvo osigurava isto u cilju obveze ispunjenja obveza prema Europskoj komisiji. Treba svakako istaknuti i to da se ovim izmjenama osigurava obavljanje mjerenja u državnoj mreži u slučajevima neispunjavanja obaveza koje moraju ispuniti referentni laboratoriji, a koji obavljaju mjerenje ili nekih vanrednih situacija. Državni hid
Hvala lijepo zastupniku KOlmanu, Roksandić i Lugarić na doprinosu ovoj raspravi. Ovo je jedan mali zakon ali zakon koji će sigurno bitno unaprijediti kvalitetu našeg sustava obrazovanja u osnovnim i srednjim školama i mi ćemo dio amandmana prihvatiti, dio nećemo, dio nije utemeljen posebno ovaj koji se tiče prijedloga Obrtničke komore npr. Ono što na kraju ovog današnjeg napornog dana želim svima vama koji ste ovdje zahvaliti se. Vi ste danas vidjeli zapravo na neki način sažetak cjelokupnog rada ministarstva u proteklih godinu i pol dana. Donošenjem nacrta strategije mi ćemo zaključiti našu prvu polovicu mandata, a druga polovica mandata biti će fina dorada svega ovog što smo započeli i nadam se ćemo u drugom mandatu imati napokon potpuno novu školu, školu za 21.stoljeće u kojoj će djeca učiti znanje sa razumijevanjem, u kojem će usvajati vještine i sposobnosti, iz kojih će proizlaziti vrijednosti i stavovi i temeljem čega će imati bolje radno mjesto, bolju kvalitetu života u Hrvatskoj jer je to ključni zadatak svih nas koji smo u politici. Hvala lijepo na cjelokupnom doprinosu današnjeg dana u radu Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Amandman br. 1. gospođe Lugarić se prihvaća. Amandman br. 2. Kluba zastupnika <PARTY>-a na članak 3. se ne prihvaća budući predložena izmjena Zakona nije utemeljena. Ovaj amandman se također ne prihvaća jer se ne može na ovaj način riješiti cjelovito uvođenje eksperimentalnog programa koji znači uključivanje cijelih razrednih odjela i škola u pripremu i ocjenu određenog eksperimentalnog programa. Amandman Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora se prihvaća. Ako dozvolite gospodine predsjedniče, imamo dva amandmana koji se odnose na isti, isti članak. Predlažemo da se prihvate u izmijenjenom obliku. Naime, Klub <PARTY>-a predlaže rok od 60 dana, gospodin uvaženi Salapić 90 dana a mi nemamo ništa protiv da bude rok što kraći jer obzirom na proceduru ocjenjujemo da nije moguće donijeti u 90 dana. Prvi prijedlog je bio 6 mjesec
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Naravno ograničit ću se samo na meritum to je prijedlog našeg saborskog odbora, Povjerenstva. Radi se naprosto o dva pitanja, pitanja imuniteta za kazneni progon i imuniteta za pritvaranje. Ne treba ni podsjećati da je ovaj Sabor o tome već odlučivao i mnogi su mišljenja da nije ni trebalo ponovo o tome odlučivati, ali evo nadležni sud je to zatražio i mi naprosto po odluci suda moramo i postupiti. Ovo nije pitanje da li gospodina Glavaša treba suditi, da li ga treba pritvoriti ili da li ga treba kazniti, mi se time ovdje ne bavimo niti se smijemo baviti nego je jedino pitanje da li ovaj Sabor hoće, treba, može iskoristiti onu mogućnost koju mu daje Ustav i Poslovnik da imunitetom ograniči ili spriječi kazneni progon neke osobe konkretno u ovom slučaju generala Glavaša. U pogledu prvog dijela, dakle onog temeljnog da li treba nastaviti, zapravo ne poduzeti nego nastaviti kazneni progon Klub zastupnika <PARTY>-a podržava prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva upravo zato polazeći od svrhe imuniteta, svrha imuniteta nije to da se nekoga štiti od kaznenog progona nego je elementarna izvorna svrha ta da se spriječi šikanozno postupanje protiv nekoga tko je okrivljen za kazneno djelo. Što se tiče drugog dijela koje se odnosi na moguće pritvaranje još jednom ponavljam klub <PARTY> i nitko od nas pojedinačno se ne zalaže ni za pritvor ni protiv pritvora to nisu naša posla, to su poslovi suda. Međutim, tu ne podržavamo prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva posebno ne sa obrazloženjem koje jest ovakvo kakvo je i koje je meritorno, koje izrijekom govori da, kaže obrazloženje smatrajući, dakle predlaže se održavanje imuniteta protiv pritvaranja, smatrajući da treba optuženiku omogućiti obranu sa slobode jer to ne može utjecati na ishod kaznenog postupka. To je meritorna odluka koju samo može donijeti sud ovakvim izričajem i mi smatramo da to prelazi okvire odlučivanja Sabora. Naša odluka može biti samo politička,
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Pa kolega Lesar rekli ste kakve će koristi biti od toga da izvješća se rade do kraja rujna, a ne do kraja kolovoza jer to je jedina stvar koja se mijenja u ovome popisu? Međutim, mislim da je pitanje uistinu bitno kakva korist će biti od toga, ali mislim da bi puno bitnije bilo, jer vjerojatno neće nikakva posebna korist biti jer će se stvari dešavati kao što se dešavaju bilo to izvješće u kolovozu ili rujnu, međutim ono što se dešava u ovom momentu, a to je da ta državna poduzeća, odnosno poduzeća koja su pod direktnim utjecajem države stvaraju jedan enormno veliki dug koji ide prema stvaranju velike nelikvidnosti jer upravo tvrtke koje neplaćanjem državnih poduzeća dolaze u tešku situaciju dolaze do toga da postaju nelikvidna, da poduzeća kojima nisu državne tvrtke isplatile određene poslove koje su za njih radili postaju insolventna poduzeća. Znači, dolaze u situaciju provođenja jedne i stvaranja jedne nelikvidnosti iz koje nelikvidnosti proizlazi normalno i gubitak radnih mjesta ili da ljudi koji rade u tim poduzećima ne dobivaju plaće. Prema tome mislim da je puno bitnije od ovoga da li će to biti kolovoz ili rujan da mi budemo u tijeku događanja i sprečavanja određenih problema koji nastaju zbog toga što ta državna poduzeća ne izvršavaju obveze koje bi trebale. Hvala lijepa.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajnici, kolegice i kolege. Pa iako postoje različita stajališta o spajanju posebnih specijaliziranih pravobranitelja s pučkim pravobraniteljem smatram da će se tako postići s jedne strane snažnije naglašena ustavna pozicija, tj. društvena težina institucije pravobranitelja, a s druge strane postići će se veća racionalizacija. Spajanjem posebnih pravobraniteljstva osnažiti će se njihova koordinacija, ali i dostupnost tehničkih i logističkih resursa svim pripadnicima osjetljivih posebnih društvenih skupina. Razmišljanja da će predloženi zakon oduzeti postojeću autonomiju posebnih pravobraniteljstva zbog toga što prema prijedlogu zakona pučki pravobranitelj daje smjernice i upute za rad svojim zamjenicima smatram da su ishitrena. Jer nema razloga plašiti se pučkog pravobranitelja koji za svoj rad odgovara Hrvatskom saboru, a i onako svake godine podnosi izvješće o svom radu. Znači i o radu pravobraniteljstva. Predloženim zakonom sadašnji pravobranitelji biti će imenovani zamjenicima pučkog pravobranitelja, a sve će ih na kraju birati ovaj Hrvatski sabor. Sadašnji pravobranitelji, a budući zamjenici pučkog pravobranitelja i dalje će ostati samostalni u svom radu i takvo zakonsko rješenje neće smanjiti njihovu funkcionalnost, a dosadašnji zamjenici pravobranitelja i dalje ostaju u funkciji pravobraniteljstva. Državni službenici i namještenici zatečeni u Uredima pravobraniteljica rasporediti će se na odgovarajuća radna mjesta. Znači, nitko neće ostati bez posla, nitko neće na ulicu što je vrlo važno za ljude koji u ovom trenutku rade u pravobraniteljstvima. Na kraju i ne mogu se složiti sa onim razmišljanjima koja prognoziraju da će se donošenjem ovog Zakona znatno smanjiti autonomija i djelovanje posebnih pravobraniteljstava. Vjerujem da to nije cilj ovog zakona već obrnuto, da se sve raspoložive potencijale racionalnije stavi u funkciju građana koji pripadaju osjetljivim posebnim društvenim skupinama. I za sam kraj bi u svakom slučaju
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Hrg, dobro ste u svojoj raspravi ustanovili da je potrebna nekakva ravnoteža u financiranju štete od divljači koja nastaje ne krivnjom lovačkih udruga ni samih lovaca, nego tu postoje stvari koje su suštinski problemi u lovištima koja su vezana uz državne ceste, koja su vezane uz županijske ceste. Sve su to stvari koje bi trebale sustavno biti planirane i u cestovnom prometu i u Zakonu o cestovnom prometu da migracija divljači koja je ustanovljena na određenim područjima bi trebala imati određene prijelaze preko cesta kako bi divljač nesmetano mogla migrirat. To vjerojatno treba ugraditi da i ceste moraju imati taj svoj plan kako bi na tim najvećim dijelovima kao što postoje crne točke, tako postoje i migracijska područja i staze kojima divljač prolazi. No da je šteta ogromna i da su osiguravajuća društva premije povisila do te mjere da lovačka društva odustaju ne mogu plaćati, da su same članarine dvije, tri tisuće kuna godišnje ogromne za lovačka društva koja moraju uz to što plaćaju članarinu imati obvezne radove na lovogospodarskim objektima, moraju graditi hranilišta, solišta, obnavljati čeke, unositi novu divljač deficitarnu u lovišta, sve to kada sagledate onda su ti lovci stvarno ljudi koji ogromne izdatke imaju kako bi bili u prirodi kako bi bili opće korisni. Nadam se da ćemo u novom zakonu naći puno bolja rješenja kako bi tu problematiku sustavno riješili i kako ne bi bila samo na teret oni koji se bave uzgojem, čuvanjem, a onda tek ostalom divljači.
Zahvaljujem. Evo, kolega Grubišiću, uporno dakle pokušavate žene okriviti za to što nema žena na visokim pozicijama, u sudstvu što ih nema na visokim pozicijama, u školama, dakle nije to baš tako, znate. Ne biraju samo žene žene. Inače ne glasaju samo žene za žene. Pa ima žena u Hrvatskoj politici za koje ja ne bih glasala kao što ni neke druge žene ne bi glasale za mene, dakle, ne glasamo samo po ovoj rodnoj pripadnosti, nego glasamo ipak i po tome, po kojem ideološkom ili … taboru pripadamo, mislim, to je potpuno jasno. U odnosu na ono što je govorio kolega Marić, to ipak morate s njim raspraviti, ali ja bih voljela, dakle vidjeti u praksi kako bi doista to izgledalo da je situacija bila drugačija, a inače ne spadam, dakle u one koji misle da bi žene idealnije ili bolje od muškaraca obavljale neki posao, a priori. Ali također ne podržavam one koji misle da one to ne bi mogle raditi samo zbog toga što su žene. Evo, toliko. Evo kada smo govorila mi … nisam mislila samo na ovu stranu sabornice nego na sve kolegice i kolege koji su danas raspravljali u ovom smjeru podržavanja rodnih kvota u tom smislu sam govorila. A kada govorimo o toj ženskoj solidarnosti, općenito se o njoj doista mnogo priča i to na raznim razinama i u raznim prigodama i pokušava se imputirati ženama da su same nedovoljno solidarne među sobom i da su one solidarnije da bi onda stvari bile bolje. Ali mislim da je to također jedna od vrlo perfidnih podvala. Dakle nas se opet pokušava na neki način okriviti za to što nismo uvijek na svim pitanjima solidarne. Mislim da treba postojati određena razina solidarnosti i u ovome Saboru i među muškarcima i među ženama kada je riječ o tome kako se raspravlja recimo o ženskim pravima i uopće o rodnoj ravnopravnosti, ali i o mnogim drugim pravima koje se odnose na žene. Ali ne bih voljela da uvijek jedan od najvećih problema kada govorimo o ženama u politici ili općenito statusu žena bude pozivanje na nedostatak ženske solidarnosti jer nam to neće pomoći i samo
Hvala lijepo. Ja dosta dobro poznam ministra vanjskih poslova iz tog vremena i kategorički tvrdim da je podnio ostavku, a da nije smijenjen, ali slažem se sa dijelom izlaganja gospodina Stazića iako ste ga vi u tome zaustavili. Uistinu se treba pozabaviti kako je moguće da jedan bivši ministar i aktivni član ovoga Parlamenta sasvim otvoreno lobira u jednom slučaju da po svemu sudeći radi to u dogovoru sa svojom strankom očekujući materijalnu dobit ako ne za sebe, onda za svoju stranku. Međutim, taj ne sjedi s ove strane, nije iz <PARTY>-a i svi lako mogu prepoznati pa vjerojatno i gospodin Stazić o kome se radi.
Zahvaljujem predsjedniče. Kolega vaša rasprava me uistinu potakla na jedno razmišljanje. Sigurno nam je svima skupa u interesu da stvorimo što bolju prometnu infrastrukturu jer zasigurno je prometna infrastruktura temelj svakoga razvoja, temelj gospodarstva. To je ono što Hrvatskoj neophodno treba i za što je Hrvatska vjerojatno propustila puno vremena. Ali danas otvarate ovdje pitanje odnosa autoceste, odnosa brze ceste, odnosa cijena koštanja izgradnje autoceste ili sa druge strane ceste i korištenja tih istih cesta. Danas kada se zapravo ne bi uopće smjeli vraćati na to koliko su hrvatske autoceste u kom periodu koštale, njihova izgradnja i njihov razvoj jer kada bismo imali jedinstvenu tablicu koštanja izgradnje autocesta u periodu ovih zadnjih 10 godina i usporedili koliko je izgradnja autoceste koštala 2001., 2002., 2003., 2005., 2006. ili 2007. godine onda bismo sigurno mogli imati i jednu matematiku koliko smo više autocesta u ovom zadnjem periodu mogli izgraditi i da su ove sve koje danas spominjemo ceste, brze ceste ili autoceste mogle biti gotove. Otvaramo pitanja ravnomjernoga razvoja RH koji mora imati potencijal u gospodarstvu. Pa onda evo i polazeći sa perspektive Zagrebačke županije kao prstena Grada Zagreba postavljam pitanje tog dualizma. Jednoga dijela koji je vezan na autocestu i koji jednako tako ima gospodarske zone koje se žele razvijati i koje imaju perspektivu i drugoga dijela županije koji je orijentiran na brze ceste koje nemaju autocestu i sigurno imaju startno bolju poziciju. Mislim da je vrijeme da počnemo strateški promišljati i da nađemo model po kojem ćemo stvoriti jednake preduvjete za razvoj cijele Hrvatske, za razvoj gospodarstva i otvaranje novoga radnoga mjesta. Ako je to brza cesta, ako je struka rekla da je brza cesta nešto što otvara više mogućnosti u odnosu na autocestu onda neka to bude brza cesta. Ali budimo spremni donijeti odluke i ići u tom smjeru.
Hvala vam lijepa predsjedniče <PARTY>. Hvala vama gđo. zastupnice na postavljenom pitanju. Pa prvo bih istaknuo kako zaista ova Vlada u ovom mandatu je, na poseban način izražava brigu prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Dakle, zaista evo bio sam i 3 mandata načelnik općine Nerezišće na otoku Braču, sudjelovao sam 2 mandata u radu županijske skupštine i mogu kazati da ovakav pristup prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave nije postojao do ove Vlade. Tome rezultira i činjenica upravo da smo samo prošle godine preko dvije milijarde i 100 milijuna kuna je više poreza na dohodak prebačeno iz državnog proračuna upravo u proračun jedinica lokalne i regionalne samouprave, preko 350 milijuna kuna poreza, kamata na štednju, broj projekata, broj europskih projekata, dakle, jedna suradnja na zavidnoj razini. I evo, svi ti čelnici lokalne i regionalne samouprave upravo imaju i dužnost, zakonsku dužnost, ponašati se u skladu sa zakonom, ispunjavati obveze koji im zakon nalaže, ispunjavati, dakle, one prohtjeve svojih sugrađana, poduzetnika i obrtnika na svom području. Dakle, to ih obvezuje zakon, moral, pa na kraju i svečana prisega koju polažu u općinskom odnosno gradskom vijeću. Što se tiče konkretnog primjera, evo gradonačelnice Siska, ja sam izvadio podatke vezano za to, točno je da je odluku donijelo Gradsko vijeće, evo vi kažete <PARTY> i <PARTY>, mislim da je tako, nemam podatke, al nema razloga da sumnjam da su upravo <PARTY> i <PARTY> glasovali za takvu odluku i Ured državne uprave je tu odluku kojom se povisio taj limit proglasio kao nezakonitom i uputio Ministarstvu uprave. Ministarstvo uprave je potvrdilo da je tu povrijeđen zakon i napravili smo ono što nama i zakon nalaže, a to smo uputili Visokom upravnom sudu koji je jedini ovlašten ocjenjivati zakonitost općih akata predstavničkog tijela jedinice lokalnih i područne samouprave. Evo, očekujemo da će Upravi sud ubrzo riješiti, a ovim putem apeliram i na sve gradonačelnike i načelnike ima ovd
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa poštovani zamjeniče ja bih vam uputio jedno pitanje koje je klub <PARTY>-a imao početkom godine, praktički možemo reći da smo bili bombardirani od strane umirovljenika sa nekih otoka. Naime, radi se o tome da se početkom godine nisu mogle dobiti otočne iskaznice, oni umirovljenici koji su svoju mirovinu ostvarili u inozemstvu i nema ih u evidencijama Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, a procedura je sada takva bila da se za svakog korisnika provjerava OIB u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje, a naravno njih nema u tim evidencijama i imali su problema oko izdavanja otočnih iskaznica. Pa vas molim ako nam možete nešto reći o tome da li je to sad sređeno, da li tih više problema nema? Jer ti umirovljenici su ranije redovito prema svojim osobnim dokumentima to mogli ostvariti. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega, pa ovdje sam zato što mi je vrlo interesantno i vrlo zabavno slušati ovo sve što govorite i govorite neargumentirano. Dakle, sve ovo što govorite i kolega Bačić i kolegica i ja apsolutno sve smo mu kazali da je potpuno drugačije. I uopće se cijelo vrijeme ne držite teme. Dakle, tema je zaključak od pola stranice. Vi govorite o nekim stvarima koja uopće nije tema. Dakle, vi ste ovdje prošli cijelu dnevno-političku scenu u zadnjih 9 mjeseci, to uopće nije tema. Izvješće ćete dobiti upravo zato jer je zaključak izglasan prošloga petka. Dobit ćete ga i to u roku u kojem ste vi tražili svojim zaključkom, ali ste tražili samo jedanput, a sad ćete imati tri puta godišnje.
Draga i mlada kolegice Banić ja mislim da vam je još uvijek vrijeme, misleći na vašu mladost, da se izvučete iz te stranačke mašinerije koja vas na određeni način prisiljava da kao mantru ponavljate nešto što nema zaista veze s onim što se, s ovim prijedlogom želi pretvoriti u zakon. Zaista nitko pametan se ne zalaže da se bilo kakvi oblici droge učine legalnim itd. Pa vama je jasno da je <PARTY> u svom zakonu imao ista ova rješenja do 1997. godine. Što ste onda valjda bili protiv sami sebe? I za divno čudo kada ste prebacili u Kazneni zakon onda se povećao broj, a ne smanjio konzumenata. Pa očita je namjera da se udari tamo gdje treba udariti, a to je ono koji su na bijelome da koji proizvode itd. oni su veoma bogati. A nekome ćete upropastiti život što je jedan džoint zapalio šta neće moći raditi šta je ministar jako dobro objasnio, niz poslova, neka je možda odličan student itd. Pa šta je nama namjera, da pomognemo mladim ljudima da kaznimo zločince ili da radimo obrnuto? Dakle, zaista ne vidim razloga toj vašoj upornosti jednog orkestra zastupnika iz <PARTY>-a i još poneke stranke koja se napinje, upire da dokaže ono što i slijepac pretpostavlja da nije istina.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče dakle svrha važećeg zakona koji je donesen ono 2015. je bilo smanjiti rizik i povećati zaštitu osoba u novčarskim institucijama putem njihove neposredne zaštite i posredno zaštite njihove imovine. Međutim, konačnim prijedlogom zakona koji danas proizlazi iz činjenice da tada trenutna zaštita propisana tim važećim zakonom iz 2015. ipak nije pružala odgovarajući stupanj sigurnosti za osobe i imovinu, a u današnjem vremenu to se posebice odnosi na prijedlog novog suvremenog načina zaštite bankomata, dnevno-noćnih trezora i sigurnosno-depozitnih spremnika. Bankomati su postali zaista najrašireniji izvor gotovog novca u RH. Čuli smo da ih ima negdje oko 6000. Njihov broj stalno je u porastu. Internih bankomata smještenih u poslovnici je nekih oko 1250, a eksternih koji su izvan poslovnica ima oko 4600. Bankomati su u pravilu smješteni u stambenim ili poslovnim objektima, te na otvorenim prostorima gdje se okuplja i veći broj ljudi a posljednjih godina zaista svjedočimo sve većem broju kaznenih djela teških krađa upravo provaljivanjem u bankomate. Tako smo čuli da je i od uvaženog državnog tajnika u uvodnom dijelu da je počinjeno i 36 kaznenih djela teške krađe, odnosno pokušaja teške krađe provaljivanjem bankomata od čega je 34 eksplozijom plina i eksploziva i svakodnevno na naslovnicama dnevnih tiskova i portala sve češće možemo pročitati upravo da su se razvalili bankomati, lopovi pobjegli s novcem i da su razneseni bankomati. Dakle, svakako takvi napadi su najopasniji za ljudske živote i svakako sve veći trend tih napada ukazuje na veliku potencijalnu ugrozu, za sigurnost ljudi, života i imovine. A evo kao što sam i rekla trenutačni zakon koji je iz 2015. nije pružao odgovarajući stupanj sigurnosti. Dakle, ovim konačnim zakonom valja pohvaliti ovaj suvremeni način zaštite bankomata koji je usmjeren na zaštitu i novca. Dakle, jedan je od najefikasnijih načina smanjenja rizika od fizičkih
Gospodine predsjedavajući, samo kratko. Replika kolegi Puliću, ne u negativnom nego u pozitivnom smislu, zato što je otvorio jednu temu koju se dosad nije tako spominjalo. To je pitanje pomorskog dobra. Pomorsko dobro je svakako jedna kategorija izuzetno važna u definiciji ovoga i mislim da je Zakon o pomorskom dobru i korištenju objekata na pomorskom dobru izuzetno važan da bi i ovaj zakon mogao funkcionirati. Dakle kao jedan prateći zakon i predlažem da se poradi čim prije da takav zakon bude donesen. Hvala.