EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovani gospod minister in ostali, kolegice in kolegi! Seveda tega amandmaja stranke <PARTY> ne bom podprl, pa ne zaradi tega, ker ga ne bi podprl kar tako, razloge je zdaj navedla kolegica Majda Potrata, zato jih ne bom še enkrat ponavljal. Rešitve že obstajajo v zakonu in zaradi tega ne bo prišlo do napak, pomot, še manj pa do prizadetosti določenih skupin. Je pa ob tem zakonu treba povedati, da je, če lahko tako rečem, razveseljivo, da je zakon zelo dober, da ga večina poslancev ali pa skoraj vsi podpiramo. Še posebej me pa veseli, da smo se poenotili pri predlogih Zveze Sožitje, ki je z zelo težkim srcem spremljala razprave in prejšnji epilog zakona, kjer so bili tudi sami uvrščeni v kategorijo, po kateri bi se njihove nepremičnine morale znajti na seznamu odplačil dolga do države. Ker pa smo v parlamentu, sem prepričan, socialno čuteči ljudje, še posebej v Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide, se je pokazalo, da smo vsi skupaj to podprli in da ni bilo pravzaprav nikogar, ki bi dvomil, da je to prava rešitev. Prava rešitev je tudi zato, ker so tisti, ki vodijo to društvo, vztrajni in so se zavzeli za to, da ta svoj problem rešijo in da svojim otrokom, ki so prizadeti, omogočijo dostojno življenje. Tako ali tako so jim že vse, kar so imeli, dali, bilo bi res krivično, da bi morali na koncu žrtvovati še tisto malega premoženja, kar ga imajo. Zato bom, če lahko izrabim to priložnost, ta zakon z veseljem podprl, ker ne samo, da rešuje problem tega društva, ki je v Sloveniji zelo številčno – mislim, da ima celo 52 svojih ekspozitur po državi –, ampak tudi zaradi vsega drugega. In na koncu je to še en pameten premislek, da se stvari ne delajo na hitrico, da se stvari ne delajo z velikansko hitrostjo in misleč: "Zelo smo učinkoviti, ker hitro delamo, delamo na tone zakonov in zato smo v tem Državnem zboru dobri." Ne! Tudi o tem zakonu je bil potreben temeljit premislek, premislek se je opravil; danes zaključujemo
Spoštovani predsedujoči! Kolegice poslanke, kolegi poslanci, spoštovani gospod minister! V svoji obrazložitvi, zakaj ne bom podprla interpelacije, ne bom polemizirala s sedmimi navedbami, ki so temelj te interpelacije. Moram pa povedati, da bom glasovala proti interpelaciji, ker se mi zdi stanje v zdravstvu zadovoljivo in vodenje ministrstva zadovoljivo. V primerjavi s prejšnjimi leti in prejšnjim stanjem v javnem zdravstvu se mi zdi dobro, glede na moja pričakovanja in na pričakovanja bolnikov in bolnic, kakor je bilo rečeno s strani predlagateljice, zaradi tega namena je bila tudi interpelacija vložena, pa zadovoljiva. Vsak si gradi svoje mnenje na primerjavah in izkušnjah, ki jih ima, in na pričakovanjih. Če hočem svoje mnenje utemeljiti, se moramo vrniti v sistem javnega zdravstva leta nazaj. Žal ne vem, kdaj ste se vi, kolegice in kolegi, srečali s sistemom zdravstva. Sama sem se žal srečala že leta nazaj. 28, 26 let nazaj. Pred 28-imi leti sem se srečala z Onkološkim institutom kot otrok, ko mi je umirala mati. S sistemom zdravstva, verjetno je bilo takrat zadovoljivo, dobro, se je ukvarjal oče. Sama se spomnim samo razpadajočih sob in stavbe, v kateri so umirali bolniki, tudi moja mati. Pa 26 let nazaj. In zakaj pravim - na račun tega in na račun bolnikov, da je sedanji sistem zdravstva dober glede na tisto, kar se je zgodilo. Konec februarja sem se vrnila s fakultete in dobila očeta polzavestnega. . Predsedujoči, ali lahko prosim? Ker sem tudi povedala, zakaj samoizpoved. Napol nezavestnega, zakaj? Danes razpravljate o prevozih. Takrat prevoza ni bilo moč dobiti, reševalca ni bilo moč priklicati. To je storila soseda, zdravnica. Potem se je kalvarija nadaljevala naprej. Zdravnik, žal se z njim srečujem še leta in leta, kajti zajadral je v politiko in naredil kar dobro politično kariero, je 15 minut, preden je pregledal očeta, ki je bil po medicinski terminologiji krajevno in časovno neorientiran, tako so pač rekli, da ne uporabim pač drugega izraza, je pred
Hvala, predsedujoči. Preiskovalna komisija o slabi banki oziroma Družbi za upravljanje terjatev bank je logična posledica preiskovalne komisije o zlorabah v slovenskem bančnem sistemu. Kot so moji predhodniki že opisali, najprej se je kriminal dogajal v podjetjih, potem se je kriminal dogajal v bankah, zdaj pa zelo upravičeno domnevamo, da se je od leta 2013 oziroma 2014 kriminal dogajal tudi v tako imenovani slabi banki. Naj opomnim, da je bila po prvotnem zakonu slaba banka predvidena za obdobje 5 let, kar pomeni, da bi konec leta 2017 morala prenehati s svojim delovanjem, vlada Alenke Bratušek je obdobje delovanja slabe banke podaljšala za nadaljnjih 5 let, kar pomeni, da se bo doba te institucije iztekla hkrati z iztekom mandata tega sklica parlamenta, v kolikor bo do konca opravljal svoje delo. Mogoče samo za osvežitev, kaj piše v strategiji DUTB. Na 1. strani, citiram: »Vse aktivnosti DUTB so usmerjene v dodajanje vrednosti za Republiko Slovenijo in njene davkoplačevalce. Tako dodajanje vrednosti ne vključuje le doseganja finančnih ciljev, kot so določila ZUKSB in Smernic za delovanje DUTB, temveč tudi posredne pozitivne vplive krepitve ekonomskega stanja v Sloveniji z uspešnimi prestrukturiranji in izboljšavami v vodenju podjetij ter krepitev baze znanja o upravljanju slabih terjatev.« Skratka, sami pozitivni cilji, nekako se pa to ne usklajuje s tem, da danes v Državnem zboru ustanavljamo preiskovalno komisijo o delovanju v slabi banki. Skratka, vizija je eno, namen je eno, izvedba očitno nekaj drugega. Prej sem slišal, da je slaba banka prevzela vse slabe terjatve, ki so nastale v slovenskem bančnem sistemu, ponavljam, veliko njih zaradi kriminalnih dejanj bančnikov in tistih, ki so bili z njimi povezani. Ne drži. Če bi bilo to res, potem bi bil marsikakšen posel drugače izpeljan, kot je bil tudi na slabi banki. Recimo, konkreten primer, družba KB1909 je izpolnjevala vse pogoje za prenos z Nove Ljubljanske banke na slabo banko, pa ne meni ne članom preiskov
Lep pozdrav še enkrat vsem v dvorani! Poslušati o tem, da preko 200 tisoč upokojencev prejema pokojnino manj kot 600 evrov, je grozljivo. Če ob tem dodamo, da je za pokritje minimalnih življenjskih stroškov, potrebnih vsaj 613,41 evra, je ideja o tem, da bi se zagotovila sredstva za dvig le-teh zelo všečna, žal pa je zgolj to samo to. Zdaj ne vem, ali je res krivo, da smo že globoko v predvolilni bitki, ali pa se v vsem tem času teh, ljudem všečnih predlogov nismo nič naučili. Ne rabim biti vedeževalec, da napovem, da če bo predlog zakona sprejet, se bo predlagatelj na veliko in na vseh možnih družbenih omrežjih ter intervjujih hvalil, da so oni poskrbeli za dvig pokojnin. Če ne bo sprejet, pa bomo vsi mi, ki so proti ali smo proti, na tnalu in se jih bo križalo, ker nočejo dati in jemljejo najšibkejšim. To smo že videli, ko se je dvigovala minimalna plača. Polna usta so vas bila, kako ste za teh nekaj evrov dvignili minimalno plačo in s tem omogočili – kaj? So si ljudje s temi nekaj evri lahko kupili stanovanje, hišo, avto? Ne. So si lahko končno napolnili hladilnik? Si kupili obleke? Ne, nič od tega! Ker ste pozabili, da se na minimalno plačo vežejo tudi socialni transferji in bančni krediti, ste dosegli le to, da so ljudje imeli manj. Za tistih nekaj evrov več pri plači so ljudje zaslužili premalo za kakšen kredit. Ker se cenzusi za socialne transferje niso uskladili, so dobili manjše otroške dodatke, nižje subvencije za najemnine, kosila, malice in tako naprej. Kot kaže, to ni pomembno in se o tem ne bomo pogovarjali, ker ne ustreza pravljici, ki jo prodajate. Ja, se pa strinjam, demografska slika Slovenije je katastrofalna. Razlogov za to je pa veliko. A iskanje krivca ne reši zagato, da se razmere med upokojenimi in aktivno zaposlenimi porušilo. Naravni prirastek je že nekaj časa negativen, torej upati, da bo kmalu več aktivno zaposlenih, ne bo prineslo sadov. Ideja o tem, da bi podaljševali neupokojitev je tudi norija. Ne vem, če si predstavljate, da bi na gr
Hvala za besedo, gospod predsednik. Državljani pričakujejo od nas, da bomo stanje na področju podjetništva, kreditov, tajkunizacije, rešili v nekem doglednem času, ki bo sprejemljiv tako za tiste, od katerih država črpa denar, da napolni državno blagajno, kot za tiste, ki pošteno živijo in so odvisni le od lastnega dela, in da zagotovi enakost pred zakonom, ne glede na to, iz katere stranke prihajaš in komu se bojiš zameriti, ker je pač nekdo bogat, bogastvo pa si je pridobil v zelo kratkem času. Večinoma imajo vsi ti ljudje pod svojim okriljem zelo velik kapital in ljudi, ki so tam zaposleni. Izsiljevanja in pomisleki, da bodo ljudje ostali brez dela, če tajkune na nek način prizemljimo, je nesmiselno. Kajti v razvitem svetu je zamenjava lastnikov stalnica in delavci večinoma teh zamenjav ne čutijo. Kdo je ustvari te tajkune? Ustvarili ste jih vsi vi, ki ste bili do sedaj na vladi, vsi vi, ki ste kakorkoli odločali o gospodarstvu, omogočali menedžerske odkupe. Danes pa se taisti ljudje ne morete zmeniti, kako naprej. Sprašujem se, zakaj se prepirate okrog tega, kar ste sami ustvarili in bi zadeve lahko tekle kot v pravljici! Ne vem, zakaj tolikšna nasprotja in dokazovanja kdo ima prav. Eno je gotovo - cilj, ki je bil dosežen, je imel več interesov in se je "sfižil". To ja pač tisto, kar je "podžgalo" leve in desne. <PARTY> pri tem ni sodelovala in pri tem nima nič, je le aktivna in konstruktivna razpravljavka in opozarja na nepravilnosti tistih, ki lezejo s svojimi dejanji še v globlje brezno brez izhoda. Hvala lepa.
Gospa podpredsednica, oba državna sekretarja, vsi prisotni v dvorani, lep pozdrav! Sprejetje Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini je potrebno samo zato, da se ustavi finančna uprava. Ta bi namreč obdavčila vse, kar se obdavčiti da. Tako so se spravili celo na dohodke, ki so jih prejemali člani volilnih odborov. Tokrat so šli enostavno predaleč, saj ogrožajo celo izvedbo volitev in referendumov. Vsa ta tragikomična zgodba se je začela, ko je služba Državne volilne komisije ob tesnem sodelovanju z Ministrstvom za finance ukinila plačevanje nadomestil članom volilnih odborov v gotovini. Morda je ta poteza res prispevala k preglednosti javnih sredstev in pravilnosti izplačil članom volilnih odborov, toda dovolite dvom v to, da je ta odločitev prispevala k racionalizaciji stroškov volitev. V predlogu zakona ni nikjer podatka o tem, kolikšen je prihranek na ta račun. Torej gre zopet samo za neke pavšalne ocene. Člani volilnih odborov so bili veliko bolj zadovoljni, ko so prejeli gotovino že v soboto, dan pred volitvami ali referendumom. Sedaj pa čakajo na plačilo tudi cel mesec po volitvah. Druga, še slabša novost pa je, da se jim ta dohodek, ki ga dobi na transakcijski račun, šteje med dohodke pri uveljavljanju socialnih transferjev. Slovenke in Slovenci pomagajo državi pri izvedbi volitev, potem pa jih ta ista država prikrajša za socialne transferje zaradi njihove pomoči državi. Nerazumljivo. Še dobro, da jih bo država oprostila vsaj plačila dohodnine ob dohodku, ki ga prejemajo za volilna opravila, v nasprotnem primeru sploh nihče več ne bi želel delati v volilnih odborih. Plačevanje članov volilnih odborov je 27 let potekalo brezhibno, nato pa z eno nespametno potezo, kot je bila ukinitev plačevanja članov volilnih odborov z gotovino, povzročiš več problemov kot koristi. V praksi se pojavlja še en problem, in sicer glede prostora za izvedbo volitev ali referenduma. Prvič, ne razumem, zakaj javnopravni subjekti, šole, vrtci, občine, krajevne s
Spoštovana ministrica, spoštovani predsednik! Predlagatelj pojasnjuje, da novela zakona odpravlja neskladja z Ustavo Republike Slovenije in določneje opredeljuje Vlado Republike Slovenije, enako kot druge organizatorje referendumske kampanje. Predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o referendumski kampanji odpravljajo z odločbo Ustavnega sodišča ugotovljene neskladnosti v šestem odstavku 4. člena. Gre predvsem za to, da se lahko med subjekte referendumske kampanje kot organizatorje kampanje uvršča tudi Vlada Republike Slovenije ali pristojna služba, ki bo v njenem imenu organizator volilne kampanje ter se na tak način Vladi omogoči aktivno sodelovanje v referendumski kampanji. Temeljni cilj, ki ga želi Vlada s spremembo zakona doseči, je tudi odprava neskladnosti zakona pri zagotavljanju ustreznih proračunskih sredstev tudi Državnemu svetu za referendumsko kampanjo. Gre le za primere, ko bo Državni svet zahteval referendum in bo organizator volilne kampanje. Vlada bo morala ta sredstva Državnemu svetu nameniti, če bo Državni svet sredstva zahteval, seveda se bodo pa sredstva dodelila v okviru zakonsko določenih omejitev. Enaka zgodba velja za Vlado, o kateri zakon pravi, da Vlada lahko nameni sredstva za referendumsko kampanjo tudi pristojni službi Vlade. Ocena finančnih posledic predloga zakona tako ni ravno najbolj jasna in ne prepriča, da zakon ne bo imel dodatnih finančnih posledic za državni proračun in druga javnofinančna sredstva, saj zakon spreminja, ne le zaradi večje jasnosti in zaradi odločbe Ustavnega sodišča, ki predvsem zahteva odpravo presoje Vlade pri določanju sredstev Državnemu svetu, ampak tudi v tistem delu, ko gre za večjo porabo proračunskih sredstev. Kot ugotavlja Ustavno sodišče, je za referendumsko kampanjo bistvenega pomena zagotovitev primernih sredstev za vse predlagatelje referenduma, ne glede na to, ali gre za predlog Državnega sveta, Državnega zbora, 40 tisoč volivcev ali tretjino poslancev. Vendar se s stališčem Ustavnega sodišča ra
Hvala lepa, gospa predsedujoča. <PARTY> podpira in bo podprla zakon, ki smo ga poslanci vložili. To je zakon o spremembi in dopolnitvi zakona o policiji. Dejstvo je, da je ustavno sodišče že pred časom naložilo parlamentu, da mora te zadeve urediti. Bistveno je pa to, da parlament mora imeti možnost nadzora nad vsemi obveščevalnimi službami. To, kar je potem storila vlada, ko je hotela s svojim amandmajem preprečiti kontrolo nad dejavnostjo obveščevalnih služb, je pravzaprav grozljiva stvar. To pomeni, da bi se parlament in njegova komisija pravzaprav spustila na nivo tistega, ki bi pregledoval samo statistične podatke. Za pregled statističnih podatkov imamo v Sloveniji specializirane ustanove in za to ne potrebujemo parlamenta. Parlament pa potrebujemo zato, da si določene obveščevalne službe oziroma službe nasploh ne bi lastile pravice, kot so si jo že lastile in kot jo zopet želijo imeti. Če ne bo sprejet zakon, kakršen je, in če ne bo sprejet amandma odbora za notranjo politiko, obenem pa bo sprejet amandma vlade, potem smo v istem položaju, kot je bila v bivši Jugoslaviji vsa javnost pravzaprav do leta 1974 oziroma še kasneje do leta 1990, ko je bilo potrebno dokazovati, da si nedolžen, ne pa da je veljala tista premisa, ki jo pozna že rimsko pravo, da je vsakdo nedolžen, dokler mu ne dokažejo krivde. Vrnili se bomo k stalinistični metodi, ko bodo ljudje morali na vrat na nostekati naokrog in iskati dokazila o nedolžnosti, medtem ko si bodo vse obveščevalne službe lahko privoščile pravzaprav čisto vse; kontrole nad njimi ne bo nobene. Čudim se, da se javnost, da se mediji niso obrnili na to zadevo, da je niso vzeli v pretres. Pogrešal sem tudi učinke slovenske strokovne demokratične javnosti; morda niso razumeli, morda mislijo, da njih ne bodo preiskovali, morda mislijo, da jih bodo pustili pri miru in da bodo oni zaradi tega, ker so zdaj tiho, pač izvzeti iz raznih postopkov, ki jih ne bomo mogli kontrolirati. Amandma vlade govori, da naj bi se dovoljeval samo
Hvala za besedo, podpredsednik, lep pozdrav, državni sekretar, kolegice in kolegi, tudi vam prav lep pozdrav. S predlogom spremembe in dopolnitve Zakona o orožju se še bolj podrobno opredeljujejo pogoji za nakup, posedovanje in promet z orožjem, dopolnjuje se opredelitev posameznih izrazov in opredeljuje pojem bistvenih sestavnih delov orožja ter se natančno kategorizira orožje v štiri kategorije. Določajo se pogoji za izkazovanje upravičenega razloga za izdajo orožne listine za varnostno orožje za posameznike, ki zaradi narave njihovega dela potrebujejo varnostno orožje, tudi zunaj delovnega časa ali po prenehanju delovnega razmerja in številne druge rešitve. Posebno je pa potrebno omeniti oziroma poudariti, da v zvezi z dušilci Slovenija v tem primeru sledi zgledu številnih drugih evropskih držav. Napredek predstavlja že dejstvo, da ta del opreme ne bo več potreben oziroma dovoljen bo izključno za specialno orožje v uporabi enot vojske in policije, kar bo prineslo nemalo ugodnosti za športne strelce, lovce in okolje. O predlogu zakona je bila opravljena kvalitetna predstavitev mnenj, kjer je bilo prisluhnjeno številnim deležnikom, civilnim strelskim društvom in Olimpijskemu komiteju Slovenije. Na pobudo slednjega predlog zakona tudi širi nabor strelskih organizacij, katerih član bo lahko izkazal upravičen razlog za nabavo orožja in pridobitev orožnega lista za določena orožja iz razloga športa. Prav tako pa se tudi natančneje opredeljujejo upravičeni razlogi za izdajo orožne listine za orožje določenih kategorij izključno za namen športa. Koalicijska dopolnila ustrezno urejajo pomanjkljivosti v predlogu zakona kot tudi nudijo kompromis med tem, kar zahteva direktiva, ob tem pa pušča dovolj manevrskega prostora športnim strelcem, lovcem in ostalim. Slovenija ima področje športnega streljanja zelo dobro urejeno. Predlog zakona bo zagotovil, da bo slovensko športno streljanje še naprej uspešno delovalo in se tudi krepilo. Hkrati pa ne smemo pozabiti, da ključnega pom
Hvala, gospod predsedujoči. Kolegice, kolegi! Na začetku bi rada samo obrazložila amandma koalicije. Amandma koalicijskih partnerjev črta besedilo prvega in drugega odstavka 6. člena Predloga zakona o spremembah Zakona o podpornem okolju za podjetništvo; in sicer se pač prvi odstavek 6. člena ponavlja, ker je že določeno v 4. členu Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju razvoja turizma. Drugi odstavek istega člena pa je oblikovan kot izjema 49. člena Zakona o javnih agencijah, vendar ne gre za položaj iz 49. člena omenjenega zakona, zato se s predmetno določbo v zakon vnaša nejasnost. Iz omenjenega razloga smo v koaliciji predlagali amandma, ki ga podpiram. Pomembno se mi zdi, da podpremo tudi celoten paket zakonodaje, ki izloča Slovensko turistično agencijo iz SPIRIT. Zakaj? Kot je bilo že omenjeno v prejšnjih razpravah, ima turizem potencial v dodatnih desetih tisočih delovnih mest v roku 4 let, ker strokovnjaki ocenjujemo, da lahko pridemo do dodatne milijarde evrov prihodkov iz tujega turizma na leto, kar pomeni 50 % več kot zdaj. Strinjam pa se tudi z dejstvom, da izključitev STO iz SPIRIT ni edini mehanizem za izboljšanje položaja turizma; je pa en ključnih in prvih. Ker minister prihaja iz turizma, tudi državni sekretar, ki je tukaj prisoten, verjamem, da bo tukaj ogromno narejenega, ker je ogromno znanja, ima lastne izkušnje. Verjamem, da je to tisti prvi korak, ki bo naredil veliko več za naš turizem. Turizem je panoga, ki je visoko multiplikativna, ne nazadnje predstavlja 13 % BDP, zaposluje 45 tisoč ljudi. Največ ustvarjamo v odnosu s tujino, in sicer na letnem nivoju ustvarimo približno 2 milijardi evrov. Kot že omenjeno, je tukaj še velik potencial. Drži pa dejstvo, da bo poleg te potrebne osamosvojitve nacionalne turistične organizacije, o čemer danes razpravljamo, treba rešiti še problem slabe letalske dostopnosti Slovenije, kot je že omenil gospod Jani Möderndorfer. Treba bo naprej urediti tudi potovanja po sami Sloveniji, k
Hvala za besedo. Gospod minister s sodelavcem, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Geodetska dejavnost je ena izmed tistih, ki ni najbolj na očeh javnosti. Geodeti namreč merijo različna zemljišča in se ukvarjajo s prikazovanjem zemljiškega površja na načrtih in kartah, poleg tega se ukvarjajo še z vrsto drugih geodetskih del in nalog, kot javna služba pa skrbijo za osnovne podatke o prostoru in nepremičninah v zbirkah podatkov ter zagotavljajo storitve, povezane z evidentiranjem sprememb v prostoru in na nepremičninah, izvajajo koordinacijsko vlogo na področju nepremičninskega sistema in prostorske podatkovne infrastrukture. Omeniti velja še naloge v zvezi z zagotavljanjem pogojev za izvajanje geodetskih meritev in za skladnost državnega koordinatnega sistema z evropskim koordinatnim sistemom. Zato se kot državljani, če nismo ravno v vlogi investitorjev, s to dejavnostjo ne srečujemo prav pogosto. Z eno veliko izjemo, ki jo predstavlja projekt množičnega vrednotenja nepremičnin, na osnovi katerega bomo tudi v Sloveniji uvedli objektivno in celovito obdavčevanje nepremičnin. Lastniki nepremičnin naj bi v teh dneh končno dobili obvestilo o poskusni vrednosti njihove nepremičnine oziroma o njeni posplošeni tržni vrednosti. Po 10 letih torej sprejemamo nov zakon, ki ureja geodetsko dejavnost. Strinjamo se s predlagatelji, da predlog zakona ni povsem nov ter da je predvsem nekakšen čistopis sprememb in dopolnitev obstoječega zakona. Predlog v veliki meri ohranja institute sedanjega zakona, ki pa jih dodatno razčlenjujejo in dopolnjujejo. Novosti so predvsem pogojene z direktivami, katerih rešitve moramo prenesti v zakonodajo, ki ureja geodetsko dejavnost v Sloveniji. Omogočile bodo prosto ustanavljanje in prosto opravljanje geodetskih storitev oziroma nediskriminatorno obravnavanje domačih in tujih pravnih in fizičnih oseb, ki želijo opravljati to dejavnost v Sloveniji. Nadalje so se pri izvajanju veljavnega zakona v praksi pokazale potrebe po natančnejši določitvi p
Hvala lepa. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovana gospa ministrica, gospod predsedujoči! Res je, današnjo razpravo bi človek lahko poslušal s perspektive današnjega datuma in se ob številnih izrečenih nebulozah, potvarjanjih, na trenutkih že konfubolacijah, morda celo prisrčno nasmejal. Bi se lahko, če v ozadju vsega tega ne bi bile resnične zgodbe in tragedije resničnih ljudi! Tistih resničnih ljudi, ki so bili in so še nekateri naši sosedje, znanci, sodelavci, morda celo sošolci, ljudje, ki so se v vrtincu zgodovine, zgodovinskih, političnih sprememb, ki so za nas bile seveda dobre in za našo svobodno državo tako zelo pomembne, oni znašli na nepravi strani. Morda so bili v svojih reakcijah nespretni, so se rodili v napačnem kraju ali zgolj niso znali slediti nekim rigidnim, birokratskim postopkom. Seveda, da se razumemo, verjamem, da je nekaj posameznikov izmed teh bilo tudi takšnih, kot jih opisujete vi, vendar velika večina je bila takšnih. Posledice so bile za različne od njih seveda zelo različne. Nekateri niso mogli nadaljevati šole, drugi so ostali brez poklica, tretji pa so imeli hude posledice, drastične, dokončne, kot je primer Celjana s kraticami D.P., ki je bil v Sloveniji izbrisan; sicer je od leta 1979 živel v Celju, potem šel na začasno delo v Avstrijo in ko se je vrnil, da bi podaljšal svoj osebni dokument, ga je ustavila prometna policija. In ko so ga ustavili, so mu odvzeli dokumente. Drugi dan naj bi se zglasil na policijski postaji, bil je odveden do meje, preko Hrvaške meje v Bosno, kjer je potekala vojna in pred kratkim so našli njegove posmrtne ostanke v nekem skupinskem grobišču v Jajcu. Posledice so bile dokončne. In to zaradi nekih birokratskih postopkov! Tako bi sam vseeno stopil korak nazaj in se poskušal izogniti nekemu čustvenemu naboju, in poglejmo čisto gola dejstva. Slovenija je in želi biti pravna, pravična evropska država. Predpogoj za to je seveda, da se držimo zakonskih, moralnih, etičnih, če hočete, ali še kakšnih drugih no