EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala gospa podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci, gospod minister. Ta zakon oziroma veljavni zakon o zunanjih zadevah je po mnenju Nove Slovenije nedvomno potreben sprememb, ne zaradi 10-letnice naše države, ampak zato, ker menimo, da je prav, da v državnem zboru pride do odločitev, ki bodo zakon posodobile, ga naredile bolj primerljivega z ureditvami po svetu. V tem smislu menimo, da gre že za zaporedje treh vlad, ki so si bile glede ključnih vprašanj, ki zadevajo spremembe tega zakona, enotne, tudi kar zadeva vloge parlamenta v procesu odločanja o zunanji politiki. V teh 10-ih letih smo dejansko marsikaj dosegli v okviru zakona, marsikaj pa tudi mimo zakona, ker zakon ni bil vedno spoštovan, zlasti ko je šlo za trajanje mandatov diplomatov, kar ni bilo spoštovano tako rekoč z najvišjih mest. Jasno je, da zakon sam ne zagotavlja zakonitosti, zagotavljajo jo lahko samo tisti, ki ga vzamejo zares. Seveda tudi še tako spremenjen zakon ne pomeni apriornega zagotovila za konec poljubnosti na tem področju. Jaz si želim, ne glede na to, kako bo zakon izgledal na koncu, da bi te poljubnosti seveda ne bilo več, da se ne bi dogajale dve koalicije, ena v vladi, ena v parlamentu, da ne bi padali kot kandidati za veleposlanike tudi ljudje s povsem jasno strokovno preteklostjo, kar se je zgodilo v enem primeru pred nekaj dnevi v tej hiši. Upam pač, da tovrstne prakse ne bo več, ker očitno so se politična kopja lomila, ne pa strokovna mnenja o strokovni osebi, z diplomatsko večletno preteklostjo. Torej, v tem smislu, jaz upam, da bo zakon dejansko pomagal k drugačni praksi in da bo tudi postavljanje diplomatov opredelil dokončno kot zadevo, ki spada pod izvršilno vejo oblasti. V tem smislu bi rad povedal, da bo Nova Slovenija podprla zakon in amandmaje, ki jih je podprl na to temo matični odbor. Hvala.
Hvala. To je res, kar ste povedali. Včeraj sem imel slavnostni nagovor pred začetkom Linhartovega srečanja, to je pred začetkom amaterskih ljubiteljskih gledaliških skupin. Moram reči, da so kar veliko delali o pogojih, v katerih delamo. Bom pa povedal en primer, kjer boste to lahko spoznali. Na prejšnji seji mestnega sveta občine Maribor smo sprejeli sklep, da se mesto odpoveduje ustanoviteljstvu Slovenskega narodnega gledališča in ga predaja državi. Meni se zdi odlično. Veseli me, da bi tudi mi imeli en državni zavod. Takoj zatem je dvignil en kolega roko inje rekel, da poskusimo iz Maribora prenesti na državo še lutkovno gledališče, pokrajinski muzej in ne vem še kaj. Če vam na primeru drugega največjega slovenskega mesta ni dovolj, če vam rečem, da se hoče znebiti čimveč kulture in jo spraviti na državo, da ne bi imel s kulturo stroškov, mogoče to ni najbolj pravi primer. Poznam jih pa tudi še na drugih nivojih. Ko bi institucije, ki jih je treba redno plačevati in dati plače, najraje prenesli. Od tod ni čudno, da ob slovenskem kulturnem prazniku, ko sprašujemo ljudi, kaj mislijo o slovenski kulturi, da sleherni odgovarja tako. Odgovarja: "Država je mačeha kulturi. Država da premalo denarja. Države kultura ne zanima." Nihče še ni rekel: "Občina je mačeha lastni kulturi." Nihče še ni rekel: "Sami smo nekulturni, ker ne kupujemo knjig in ne podpiramo kulture, ampak v bistvu kulturo preložiti na državo." Nimamo dovolj lokalne odgovornosti za to. To hočem reči.
Hvala lepa, gospa podpredsednica oziroma predsedujoča. Najprej hvala gospodu kolegu za to pojasnilo. Zdaj pač razumem to izjavo in jo bom še enkrat citiral: "Sem pač v tem trenutku skromen državni uradnik ali pa, če hočete, nekdo, ki živi od svojega dela." To zdaj razumem veliko bolj kot pred tem. Ampak ko smo že pri tem, bi rad opozoril na dve stvari. Danes je bilo govora o tem, da gre za primerjavo z razrešitvijo gospoda Janše kot obrambnega ministra, in več kot deset let je od takrat, so neke vzporednice pa niso. No, torej, prvič, nobenih demonstracij zunaj ni in končali bomo prej kot takrat. Je pa neka primerjava. Gospod Janša mi je potem še leta očital, češ da sem mu zaril nož v hrbet, in dolgo časa ni razumel, da je bilo mogoče izvoliti ministra samo potem, ko ministra več ni bilo. Ko boste danes razrešeni, gospod minister, ministra ne bo več in prišel bo nekdo drug, zato vas prosim, da se nikoli komu ne zareče, da je Ivo Vajgl storil kaj pregrešnega, ko je pristal na kandidaturo. To se mi zdi, da bi bilo veliko olajšanje za ministrstvo za zunanje zadeve, za našo vlado in za našo zunanjo politiko. Ampak še vedno v zvezi s tem olajšanjem ali pa, če sem prej pravilno razumel gospoda ministra - rekel je, da bo razrešitev rešitev -, še vedno nismo glasovali. In preden glasujemo, ima minister še vedno možnost in priložnost, da si premisli in da sam odstopi, in nam ni treba glasovati, in odkoraka z vsem dostojanstvom ter sprejme voljo predsednika vlade, ki je pač tu javno povedal, da z njim ne more več sodelovati, in je zato sprožil postopek, ki še vedno traja. Torej pričakujem, da se bo minister pred glasovanjem tudido te zadnje možnosti še opredelil. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Sodeč po ugotovitvah klimatologov bo v prihodnosti še več ujm, in samo vprašanje časa je, kdaj nas bo dosegel prvi tornado, ki mu bodo sledili še drugi, ki pa bodo najbrž osvestili prebivalce in državo, da živimo v nekem drugem času in da je narava trenutno naš največji sovražnik. Ne zavedamo se še groženj narave, saj se obnašamo kot pred 10-imi leti in nočemo priznati, da so se razmere na našem ozemlju v kratkem bistveno spremenile. Okoljski minister bo moral dobiti pomembnejšo vlogo v Vladi, pa tudi minister za kmetijstvo bo moral temu problemu slediti in posvetiti več pozornosti. Ujme ne čakajo na konsenz političnih strank, ampak na takojšnje ukrepanje Vlade. Kot je na odboru povedal minister za okolje in prostor, se zavedajo vplivov narave, ki se še poslabšujejo, ampak temu primerno se pa ne obnašajo in ne ukrepajo. Podleže se interesu kapitala in lastnikov zemljišč in ne zastopajo stališč prebivalstva, ki pa se že zaveda prihajajoče nevarnosti narave. Gozdovi so sigurno eden od zaščitnikov pred vetrovi, do katerih se obnašamo mačehovsko, čeprav vemo, da imajo velik pomen, še posebej za zaščito naselij pred vetrovi. Kot je bilo povedano, program do leta 2015 uresničuje možnosti, ki so zastavljene. Neznanka do 2015 so le regije in na novo ustanovljene občine. Potrebna sredstva bodo zagotovljena le za tiste ukrepe, ki bodo izraženi v preventivi Gospod predsednik, če boste prijazni, boste slišali tudi ostalo. Kazalo bi, da se sredstva povečajo za zaščito proti toči, približati sistem, kot ga imajo Avstrijci, saj toča po severovzhodnem delu tolče vsak teden in povzroča milijonske škode. Kaj to pomeni za prebivalstvo teh krajev, vemo, zavarovalnicam pa izplačila milijonskih škod. Ukrepi bi morali delovati že včeraj, dogovoru za jutri pa so že pozni. Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana gospa Vraničarjeva s sodelavko, spoštovani zbor! <PARTY> je edina prava liberalna stranka, ki včasih bolj, včasih manj uspešno zastopa tradicijo liberalizma v Državnem zboru Republike Slovenije. Smo edini, ki zastopamo tako liberalizem na družbenem kot ekonomskem polju posameznikovega življenja. Samo po sebi je umevno, da kot pravi liberalci zagovarjamo koncepte klasičnega ekonomskega liberalizma, ki se v največji možni meri želi izogniti izkrivljanjem trgov preko državnega poseganja vanj. Najsi bodo davki ali subvencije, liberalci s težavo sprejmemo in/ali druge. Pa vendar, politična realnost od nas pogosto zahteva sklepanje kompromisov in zato včasih s škripajočimi zobmi pristanemo na dvig davkov in včasih na subvencijo za določeno podjetje. Za zakon, ki ga imamo pred seboj pa lahko rečemo, da omogoča nadaljevanje shem subvencioniranja, ki jih lahko celo liberalec sprejme brez velikih čustvenih pretresov. Če je treba izvajati sheme subvencioniranja, si želimo, da bi bile le-te takšne, kot so subvencije Eko sklada, usmerjene horizontalno in ne delegirane in iznajdene za vnaprej določenega prejemnika. Subvencije Eko sklada namreč niso, za razliko od mnogih drugih, namenjene ohranjanju zastarelih proizvodnih obratov, pomoči propadlim panogam ali reševanju podjetij v imenu nacionalnega interesa. Te subvencije se podeljuje v skladu z vsemi najsodobnejšimi smernicami, sprejetimi na ravni EU in Združenih narodov. Namenjene so namreč prebivalstvu in gospodarstvu z namenom spodbujanja potrošnje sodobnih energetsko učinkovitih produktov. Eko sklad s tem izvaja politiko, ki temelji na konceptu usmerjanja sredstev v določene panoge, vendar tega ne opravi preko neposrednih državnih nakazil, temveč dopusti, da se o tem, kdo je najboljši ponudnik na trgu, odločijo državljani in podjetja sama. Te subvencije ne delajo razlik med državnimi in zasebnimi podjetji, med tujimi in domačimi podjetji ali med levimi in desnimi prijatelji. Če o
Spoštovani predsedujoči, poslanci! Hvala za to vprašanje. V zadnjem času je precej govora o tej temi. Moram reči, da stvar poznam v smislu kompeticije med tema dvema organizacijama, če tako rečem, že od leta 2000, ko sem bil prvič minister. Gre za zbornico in za društvo fizioterapevtov, ki nikakor ne najdeta skupnega jezika za izvajanje te dejavnosti oziroma za organizacijo nekaterih dejavnosti, ki sodijo na področje društev. Leta 2004 je bilo s spremenjenim zakonom o zdravstveni dejavnosti omogočeno tudi izdajanje javnih pooblastil drugim zbornicam, ne samo zdravniški zbornici zdravstvene nege. Dolgo časa, pravzaprav še v prejšnjem mandatu ministra Kebra niso uspeli nekako pripeljati do tega, da bi opravili ta razpis za eno od dveh zbornic, pa tudi nobena od teh zbornic dejansko ni imela takrat priznanih pogojev za izvajanje te dejavnosti. Letos smo 18. maja izdali sklep o začetku postopka za podelitev javnega pooblastila in oddajo storitev iz javnega pooblastila. Sklep je bil objavljen v Uradnem listu. Ne bom govoril, kakšen je ves postopek. Rok za oddajo ponudb je bil 30. junij. Do takrat sta se prijavila dva kandidata, in sicer Zbornica fizioterapevtov in Društvo fizioterapevtov. Ko smo pregledovali te ponudbe in jih ocenjevali, je bilo s strani službe, ki je opravil ta razpis na ministrstvu, ugotovljeno, da je ponudba zbornice fizioterapevtov pravilna. Zbornica je izkazala, da izpolnjuje predpisane pogoje in ji bilo zato tudi podeljeno to javno pooblastilo, o katerem ste vi sedaj spraševali. Ponudba društva fizioterapevtov Slovenije tega tako imenovanega strokovnega združenja pa je imela dve, vsaj po mojem mnenju oziroma po našem mnenju, napaki, od katerih je ena formalna, druga pa je neizpolnjevanje pogojev. Prva formalna nepravilnost v ponudbi je, da niso podali zahtevanega podatka število vplačil članarine, ki sodi med podatke, ki jih je komisija potrebovala za izbiro ekonomsko najugodnejšega ponudnika, drugo pa, niso izkazali jasnih dokazov, da imajo zaposl
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani vsi prisotni! Vlada gospoda Janše bo zagotovo potrjena in s to vlado bo treba sodelovati. <PARTY> je bila vedno konstruktivna opozicija, ki je podpirala dobre predloge katerekoli vlade in bila proti tistim predlogom, ki so bili v škodo slovenske države in državljanov. Na enak način bo <PARTY> kot konstruktivna opozicija delovala tudi v prihodnje. Ker so bile v preteklosti sprejete marsikatere odločitve, ki so zaradi izseljevanja določenih koalicijskih in kvazikoalicijskih strank povzročile in povzročajo naši domovini veliko škode, smo prepričani, da dela novi vladi ne bo zmanjkalo. Še posebej ne, če bo za korist poštenih, delovnih in normalno razmišljajočih državljanov hotela popraviti nesmisle in napačne odločitve bivših odločevalcev. Upamo oziroma prepričani smo, da takšnih metanj polen pod noge premierju v novi vladi, kakršna so bila v dosedanjem mandatu, pač ne bo. Prepričani smo, da bo ta koalicija delovala bolj trdno, saj so ravno tiste stranke, ki so bile v veliki meri krive za razpad dosedanje koalicije, izvzete iz vodstvenih pozicij. <PARTY> bo v okviru svojega programa novi vladi posredovala tudi predloge za ureditev določenih vprašanj. Prejšnja vlada, predvsem zaradi notranjih razprtij, za te predloge ni imela posluha. Bo pa <PARTY> izredno glasna, kadar bo ocenila, da je kakšna odločitev vladne koalicije v nasprotju s koristmi slovenske države. Sicer so pa določene usmeritve nove koalicije v skladju s programom Slovenske nacionalne stranke, kot na primer uvedba obveznega služenja vojaškega roka, kar ima <PARTY> v svojem programu že ves čas. V zvezi s tem smo v tem mandatu na Vlado tudi poslali pisno poslansko vprašanje. Tudi druge usmeritve so nam blizu, saj v Slovenski nacionalni stranki poznamo in cenimo naša dva pregovora – Brez dela ni jela; Kdo ne dela, naj ne je. Na osnovi teh je slovenski rod preživel do današnjih dni. Tako kot do sedaj bo <PARTY> sledila delovanju prihodnje vlade in bo izrecno kritična do vseh
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Na tokratni redni seji Državni zbor obravnava 4 predloge odlokov o spremembah in dopolnitvah odlokov o ustanovitvi ali preoblikovanju 3 univerz ter 1 visokošolskega zavoda. Ker gre za podobne predloge sprememb, s katerimi se besedilo odlokov usklajuje z že veljavnimi zakonskimi in podzakonskimi akti, bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov predstavili svoje stališče do vseh predlogov pri tej točki dnevnega reda. Naj že na začetku izpostavim, da bomo predloge odlokov pod 11., 12., 13. in 14. točko podprli. Kot že rečeno, gre za uskladitev odlokov z drugimi pravnimi akti in z dejanskim stanjem. Izpostaviti velja uskladitev z novim klasifikacijskim sistemom izobraževanja in usposabljanja, ki je veljaven in v uporabi že od 1. januarja 2018. Prav tako se vnaša jasnejši zapis glede trajanja mandatov upravnih odborov, ki je po novem določeno za odbor kot celoto. Večina drugih sprememb in dopolnitev v odlokih posameznih univerz oziroma visokošolskega zavoda je tehnične ali nomotehnične narave, kakor je na primer zapis članic univerze po abecednem vrstnem redu ali zapis naslova fakultet članic Fakultete za kemijo in kemijsko tehnologijo in Fakultete za računalništvo in informatiko, ki v trenutnem besedilu odloka nista ustrezna. Predlogi sprememb in dopolnitev so bili usklajeni z vsemi relevantnimi deležniki. Ob obravnavi predlogov odlokov na seji matičnega delovnega telesa je bilo največ razprave na temo sprememb odloka o preoblikovanju Univerze v Ljubljani. <PARTY> obžalujemo, da je uskladitev študijskih področij članic Univerze v Ljubljani z novo veljavno klasifikacijo postala polje politične polemike, čeprav gre za avtonomno odločitev Univerze v Ljubljani, da Teološka fakulteta izvaja študijsko področje izobraževalne znanosti in izobraževanje učiteljev, soglasje k njej je dala Vlada s sklepom iz leta 2012. Stališče Socialnih demokratov glede javnega in sekularnega šolstva kot temeljne vrednote je znano in nespremenj
Spoštovani gospod predsednik, poslanke in poslanci! V drugi obravnavi imamo Predlog zakon o zdravilstvu. Vemo, da je v Sloveniji področje zdravilstva zaenkrat prepuščeno trgu, opravlja se kot gospodarska dejavnost in zakonsko ni urejeno. Uporabniki se pri iskanju zdravilskih storitev odločajo po lastni presoji in izbiri zdravilskih sistemov in metod. Po drugi strani pa so tudi zdravilci prepuščeni sami sebi in svoji iznajdljivosti. V takem sistemu se lahko zdravilci, kot vemo, ukvarjajo z dejavnostjo neprofesionalno in se temu primerno včasih tudi izogibajo odgovornosti. Izobraževanje poteka predvsem po sistemu tečajev, ki jih izvajajo različne zasebne institucije in posamezniki. Na vsak način želimo v prihodnje s tem zakonom urediti tudi izobraževanje zdravilcev. Zdravilstvo pač ne temelji na znanstvenih dokazih, zato ga ni mogoče uvrstiti v zdravstveno dejavnost in v zakonodajo, ki ureja zdravstveno dejavnost. Zato smo se odločili pripraviti poseben zakon, ki bo področje zdravilstva v Sloveniji uredil na primeren način, na način, ki bo omogočil tako normalno, dobro izobraževanje zdravilcev, njihovo kontrolirano delovanje in istočasno njihove možnosti za razvoj posameznih dejavnosti v okviru zdravilstva v prihodnje. Predlog zakona je v prvi obravnavi na Odboru za zdravstvo doživel kar precej razprave, predvsem glede vključitve terminov "tradicionalna", "alternativna" in "komplementarna" medicina nekaj problemov pa je bilo tudi glede ustanovitve zbornice. Ministrstvo kot predlagatelj zakona še vedno stoji na stališču, da uporaba izrazov, kot so "tradicionalna", "alternativna" ali "komplementarna" medicina, pomeni zavajanje uporabnikov teh storitev, da gre za medicino. Stega vidika je izraz "zdravilstvo" ustreznejši. Namesto zbornice je bilo predlagano, da se določi nosilca javnih pooblastil, kar pa ni bilo sprejemljivo oziroma ni sprejemljivo, ker gre za množico izvajalcev zdravilskih metod, pri katerih je vprašanje, ali bodo ustanovili zbornico oziroma strokovno zd
Hvala za besedo. Danes skozi to razpravo sem slišal samo jamranje, negodovanje s strani opozicije, kako je v tej državi vse slabo, koliko imamo revežev, kako se nič ne dogaja. Ampak lahko vam rečem, da to ne drži. V naši poslanski skupini smo se v začetku januarja odpravili na teren, obiskali že 11 pokrajin, od predvidenih 14, do konca tega mandata bomo obiskali vse pokrajine in lahko vam zagotovim v svojem imenu, v imenu celotne poslanske skupine, da se v Sloveniji godi dobro. Srečali smo se z nešteto ljudi, obiskali ogromno podjetij, gospodarstvenikov, šol, domov za starejše občane, Slovenija je eno samo gradbišče. Toliko, kot se ta trenutek v Sloveniji gradi, se v Sloveniji še ni gradilo. Gradijo se tako privatne hiše, kot stanovanja, kot šole, bolnišnice, ustanove, skratka v Sloveniji se nekaj dogaja. In očitki opozicije, da je vse tako črno, vse tako kritično, ne držijo. Kolege pozovem, da naj se prepričajo, naj gredo med ljudi. Iz opozicije smo slišali, da se preveč denarja namenja za vojsko. Ja, naj bi spomnil tiste, ki niso sodelovali pri osamosvojitvi Slovenije, kako je bilo, ko nismo imeli svojega orožja. Kolega je omenil, da helikopterjev ne potrebujemo, da ne potrebujemo orožja, da ne potrebujemo oklepnikov. Ja, v mirnem času jih res ne potrebujemo. Ampak potem bi kolega tudi pozval, zakaj potem ima zavarovano hišo, zakaj si plačuje pokojninsko zavarovanje, saj tudi ne ve, če ga bo potreboval, zakaj plačuje avtomobilsko zavarovanje, saj ga tudi ne bo potreboval. Skratka, to so stvari, ki morajo biti. In tudi vojska mora biti. Smo v Evropi in tudi v Evropi še danes imamo nemirna področja, kjer še danes potekajo boji. Pa to ni precej daleč preč od nas. In tako govorjenje mene ne bo prepričalo. In tudi mislim, da ne gledalcev in gledalk širom po Sloveniji. V mirnem času res ne potrebujemo orožja, res ne potrebujemo tega, ampak nikoli ne reci nikoli. Nesreča ne počiva, to je star pregovor. In vsak normalen državljan se tega zaveda. Veliko je bilo govorjenja
Gospod podpredsednik, spoštovani prisotni! Po letu 2002, ko smo sprejeli zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o izvržbi in zavarovanju, je pred nami novela tega zakona, ki je posledica odločbe ustavnega sodišča Republike Slovenije. Ker je potrebno ugotovljeno neskladje z ustavo, ki ga je ustavno sodišče ugotovilo v 116. členu, čim prej odpraviti, se zavzemamo za sprejetje tega zakona. S tem bomo zagotovili kakovostnejše, učinkovitejše in hitrejše opravljanje dejanj v izvršilnem postopku. <PARTY> to pomeni, da je za opravljanje dela izvršitelja potrebno dobro poznavanje pravnih pravil, kar zadevo naredi tudi učinkovitejšo. Učinkovitost in doslednost po črki zakona pa sta pomembna faktorja pri izvajanju koncepta pravne države zapisanega tudi v 2. členu slovenske ustave. Na ta način bomo spremembo, ki predvideva enoletni rok za opravo dodatnega izpita za tiste izvršitelje, ki po obstoječem zakonu ne izpolnjujejo pogojev, podaljšali tako, da bo le-ta pričel teči šele z uveljavitvijo podzakonskega predpisa, to je s 1. marcem letošnjega leta. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije se s takšno predlagano rešitvijo strinjamo. Predlog zakona bomo skupaj s stališčem matičnega delovnega telesa tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala za besedo, predsedujoči. Osnovno izhodišče Predloga zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o Javnem jamstvenem, preživninskem in invalidskem skladu Republike Slovenije, da se izterjava dolžnikov preživninskega sklada namesto izterjave v sodnem izvršilnem postopku opravi preko tako imenovane izterjave po Zakonu o davčnem postopku, je dobro. S tega vidika se nam v Združeni levici zdi predlog primeren za nadaljnjo obravnavo, skozi katero se lahko potem še dopolni in dodela. Vendar je od ideje do realizacije pot še dolga, zato je treba do predloga zakona vseeno izraziti resno skepso. Treba je upoštevati kar nekaj vidikov, ki otežujejo bolj učinkovito in enostavno izpolnjevanje pravice do preživljanja. Primerjava izterjave terjatev preživninskega dela sklada z izterjavo terjatev invalidskega dela sklada, ki jo izvaja Furs, ni povsem na mestu. Postopki, ki se nanašajo na invalidski del sklada, niso enaki postopkom, ki se izvajajo na preživninskem delu sklada. V prvem primeru gre za izterjavo zoper pravne osebe, v drugem primeru pa izterjava poteka zoper fizične osebe. Terjatve preživninskega dela sklada izvorno niso dolg do države, te terjatve so namreč vezane na obstoj preživninske obveznosti, ki je civilnopravno razmerje. Sklad je oseba javnega prava, ki otrokom izplačuje preživnine, ki bi jih sicer moral plačevati preživninski zavezanec, če so izpolnjeni v zakonu določeni pogoji. Za izterjavo civilnopravnih terjatev so pristojna sodišča, v postopku davčne izvršbe pa se izterjujejo javnopravne dajatve, torej davki in prispevki. Treba je še omeniti, da so preživninske terjatve od novele zakona v izvršbi in zavarovanju privilegirane in zato v sodni izvršbi lažje izterljive, kot bi bile v davčni izvršbi, seveda če dolžnik prejema redne mesečne prejemke. To so pomembni pomisleki, vendar v luči problematike v Združeni levici menimo, da bi poenostavitev, kakršno predlaga danes obravnavani predlog, lahko prispevala k izboljšanju položaja na tem področju. Vemo, da se pr
Hvala za besedo. Varna hiša je program, ki ga financira Ministrstvo za delo, družino, socialo in invalide na podlagi izbranega petletnega programa. Sredstva, pridobljena na podlagi prijavljenega programa, so namenjena za stroške dela strokovnih delavcev in za materialna sredstva, ki so nujna za izvajanje programa. Višina sredstev, ki jih prispeva ministrstvo, je največ 8, 10 % vrednosti projekta, ostala sredstva naj bi prispevale lokalne skupnosti oziroma občine. Ker pa obveznost občin do sofinanciranja programov za preprečevanje nasilja ni uzakonjeno, je prepuščeno dobri volji županov oziroma občinskih svetnikov, ali bodo planirano financiranje programa v občinski svet vključili ali ne. V praksi imamo v Sloveniji različne izkušnje. Na primer, Varna hiša Gorenjske pokriva 18 občin in vse občine prispevajo svoj delež za navedene programe. Varna hiša v Mariboru pokriva 21 občin, vendar pa je v letu 2012 vrnilo podpisano pogodbo za sofinanciranje javnega socialnovarstvenega programa Varna hiša le 8 občin. Občina sredstva za sofinanciranje programa planira v proračunu in so procentualno odvisna od števila prebivalcev občine, tako da manjše prispevajo manj. Ta znesek je pri manjših občinah lahko tudi 500 evrov letno. Spoštovani gospod minister, sprašujem vas: Ali razmišljate v smeri, da bi se obveznost občin do financiranja programov za preprečevanje nasilja v družini uzakonila? Hvala.