EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospa ministrica z ekipo, kolegice poslanke in kolegi poslanci! Sam bom omenjeni predlog Slovenske demokratske stranke podprl. Nekaj več kot 20 % je spremenjenih, za razliko od tistega prejšnjega predloga, ki smo ga predlagali v začetku tega leta in ki ste ga prav tako zavrnili. Sam sem na internetu našel nekaj zanimivega na Srednji šoli za gostinstvo in turizem, kako naj bi izgledal dualni sistem za kuharja in natakarja. "V dualnem sistemu poteka poklicno izobraževanje pri delodajalcu in poklicni šoli, izvaja se teoretično izobraževanje, v podjetju pa praktično. Del praktičnega izobraževanja vajenec opravi tudi v šoli. Zbornici, gospodarska in obrtna, objavita razpis prostih učnih mest pri delodajalcu za vsako šolsko leto. Kdor se odloči za izobraževanje po dualnem sistemu, mora z delodajalcem podpisati učno pogodbo, v kateri so natančno opredeljene njegove in delodajalčeve pravice in obveznosti. Pogodbo je treba registrirati pri pristojni zbornici. S podpisom učne pogodbe si posameznik pridobi status vajenca, kar mu omogoča vpoklic v poklicno šolo, ki izvaja dualni sistem. Vajencu pripada v času vajeniškega razmerja nagrada za ves čas izobraževanja, ne le za čas praktičnega izobraževanja pri delodajalcu. Vajencu pripada 6 mesecev zavarovalne dobe za eno leto izobraževanja. Vajenec opravlja v času vajeniškega razmerja vmesni preizkus praktične usposobljenosti pred strokovno komisijo pristojne zbornice, vsebina in način vmesnega preizkusa sta določena v izpitnem katalogu. Pogoji za vključitev: uspešno zaključena osnovna šola ali nižja poklicna šola, sklenjena učna pogodba, ustrezno zdravniško potrdilo. Vajenec konča izobraževanje, ko opravi zaključni izpit. Z zaključnim izpitom je vajenec pripravljen za neposreden vstop v delo brez pripravništva. Vsebina zaključnega izpita: za poklic kuhar pisni in ustni izpit iz slovenščine, ustni izpit iz prehrane in izdelek oziroma storitev iz kuharstva z zagovorom; za poklic natakar pisni i
Hvala, predsedujoči. Današnja razprava je posledica izglasovane odločitve o opravi razprave na podlagi poslanskega vprašanja. Redko se to zgodi. Redko se to zgodi. Ni vprašanje tu na tej strani, ampak je vprašanje na vaši strani, zakaj se to redko zgodi. Kolega Nemec mi je dal zelo dobro iztočnico, ko je rekel, pozdravljam današnjo razpravo, današnja razprava je več kot dobrodošla. Ali slišite te besede? Pa tudi kolega Nemca sprašujem – ali slišiš te besede, ki si jih sam izrekel? Danes imate tukaj ministra, imate predstavnike lokalne skupnosti, ki bi sicer, župani, lahko gledali preko televizije doma, ampak so prišli v Državni zbor, ker je ta razprava pomembna. Več jih je reklo, da vlogo ministra vidijo kot dobronamerno. Verjamem, da tudi minister prihaja sem s čisto vestjo in z željo po neki razpravi s poslanci. Zato še enkrat sprašujem koalicijske poslance, zakaj ko so poslanska vprašanja tu, tema dnevnega reda in glasovanje o njih, glasujete proti. Vprašajte se, ali zato ker so vam koalicijske stranke tako rekle, vaši šefi – potem ne upoštevate ustavnega načela, da ste neodvisni – ali pa zato ker nočete razprave o tem tu v Državnem zboru. Ravno Državni zbor je pravi gremi oziroma prostor, da se ta razprava opravi. Problem, ki je v Sloveniji imanenten, je ta, da vedno razpravljamo o stvareh, ko so se že zgodile. O odpisu 29 milijonov podjetjem ljubljanskega župana govorimo, potem ko se je ta odpis že zgodil. O bančni luknji razpravljamo, potem ko je bančna luknja že nastala. O rižanskem vodovodu in onesnaženju vodnega vira govorimo, ko je do te tragedije oziroma naravne katastrofe že prišlo. Zakaj?! Zakaj v Sloveniji ne moremo delovati preventivno? Poglejte, pomembni akterji v tej državi so bili pravočasno obveščeni o vseh nevarnostih. Vedo to, če jih ob treh zjutraj zbudite, vam bodo povedali, kakšno nevarnost predstavlja železniška proga čez vodovarstveno območje. Ministrstvo za infrastrukturo je že pred časom od Slovenskih železnic – Projektivnega podjetja Lju
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Ministrica, sodelavki, kolegice in kolegi! Imamo Ustavo, imamo odločbo Ustavnega sodišča, pravi kolega Lisec. S tem se popolnoma strinjamo in v luči tega bomo tudi danes razpravljali. Odločbo Ustavnega sodišča je treba upoštevati. Zakon o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja je najpomembnejši zakon v vzgojno-izobraževalni vertikali in že od leta 1996 umešča v svoj sistem tudi delovanje zasebnih šol. Zato je zelo pomembno, kako in s katerimi spremembami bomo izvedli vsako novelacijo tega zakona. Res je, da je Ustavno sodišče zakonodajalcu naložilo, da mora protiustavnost prvega stavka drugega odstavka 86. člena ZOFVI odpraviti v roku enega leta, to je do januarja 2016. Vendar je treba poudariti, da imamo številne odločbe, druge odločbe Ustavnega sodišča, ki zaradi takšnih in drugačnih razlogov do sedaj niso uresničene. Pa bom dala en primer, na področju visokega šolstva sicer odločba iz leta 2011, je zakonodajalcu naložila odpravo neskladnosti Zakona o visokem šolstvu in Uredbe o javnem financiranju visokošolskih in drugih zavodov z Ustavo Republike Slovenije. Gre za definiranje javne službe v visokem šolstvu ter ureditev načina financiranja. Rok za izpolnitev te odločbe Ustavnega sodišča je bil zelo kratek. Zakonodajalec je imel samo devet mesecev časa, da odpravi to ugotovljeno neskladje. Do tega še vedno ni prišlo, vmes sta se menjali dve vladi in uresničitev te odločbe se pripravlja, kolikor smo seznanjeni, znotraj novelacije Zakona o visokem šolstvu. Takšni primeri kažejo na to, da reševanje posameznih kompleksnih vprašanj presega neko časovno dimenzijo, ki jo določi ustavno sodišče. S tem seveda ne želimo ali ne želim zmanjševati pomena te odločbe Ustavnega sodišča, ki, še enkrat poudarjam, jo je treba spoštovati. Res je tudi, da je v Sloveniji okrog 1,5 % osnovnih in srednjih šol zasebnih; in ne stojim na stališču, da zasebne šole ogrožajo javno šolstvo. Nasprotno – dopolnjujejo jo in jo bogatijo, omogočajo
Hvala lepa. Danes razpravljamo o organu, ki kroji politiko Radiotelevizije Slovenija. To politiko doživljam z mešanimi občutki. Kot otrok, ob koncu osnovne šole sem pričela brati že prvo stran Dela, ne le zadnje, kjer so bile zabavne stvari, sledilo je očetovo opozorilo: Pusti to, to je politika. Sam pa je vedno nadaljeval z natančnim branjem prve in druge strani. Seveda sem mu sledila in ga nisem ubogala. Zanimalo me je zakaj se na prvi strani mnogokrat pojavi tema z udarnim naslovom, nato se vztrajno ponavlja dan za dnem in nekega dne čudežno potihne. Potem ko se oče končno sprijazni z mojimi interesi mi je rekel, da je to manipulacija, skrivanje pomembnejših stvari. Danes žal doživljam javno RTV vse prevečkrat podobno, kot manipulacijo, kot izkrivljen sistem informiranja. Pa naj bo to usklajen in hujskaški ritem tarče ali obskuren termin pričevalcev. Še najbolj iskreno je sporočilo obrazne mimike voditeljice informativne oddaje, ki z očitnim nelagodjem sprejema odgovore predsednika Vlade, ki je uspešno opravila z epidemijo. Mogoče tudi za Levico zanimiv Zigmund Baumann sprejemanje neznancev ali tujcev v delu postmoderna etika pove: »Če bi bilo mogoče kognitivni prostor projecirati na zemljevid mesta, države ali modernega sveta kot celote bi prevzel obliko arhipelaga in ne kroga ali kakega drugega zgoščenega sklenjenega lika. Za prebivalce modernega sveta je družbeni svet razklopljen po širnem morju brez pomenskosti v obliki številnih večjih ali manjših madežev vedenja, oaz pomena in pomembnosti sredi enolične puščave. Večina dnevnih opravkov preživi potujoča med semiotično praznimi prostori s fizičnim premikanjem od enega otoka do drugega. Otoki se med seboj ne stikajo, niti jih ne moremo zamenjati. Vsak od njih skriva drugačno vedenje, pomene, pomembnost. Da bi ohranili identiteto vsakega od njih je treba sprejeti določene ukrepe, ograditi obalo, zajeziti morske tokove. Z drugimi besedami, zadržati neznance na njihovem mestu.« Čeprav je odstavek in delo namenjen
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani minister, kolegice, kolegi! Spoštovani gospod minister, moje vprašanje se nanaša na gradnjo transportnega daljnovoda Pince–Cirkovce. Gre za problematiko, ki pri prebivalcu ob daljnovodu vzbuja veliko dvomov, najbrž ste seznanjeni o delovanju civilnih iniciativ, ki odločno nasprotujejo omenjenemu daljnovodu. Skrbi me degradacija območja, po katerem bo daljnovod potekal, kakovost življenja ljudi, ki prebivajo na tem območju, ter vpliv na njihovo zdravje. Še posebej me skrbi vpliv izgradnje daljnovoda za razvoj različnih potencialov regije. Tukaj imam še posebej v mislih razvoj turizma, ki je za občine, po kateri bo potekala trasa daljnovoda, zelo pomemben, ter vpliv gradnje daljnovoda na kmetijstvo, ki predstavlja v tem delu Slovenije zelo pomembno panogo. Prav tako pa bodo nepremičnine v bližini poteka trase daljnovoda izgubile na svoji vrednosti. Sam nikakor ne nasprotujem razvoju oziroma napredku, ki je v trenutnih kriznih časih še posebej pomemben. Ker pa gre za transportni daljnovod, ki služi za transport električne energije na velike razdalje, vam zastavljam sledeča vprašanja. Naprošam vas, da mi navedete: Katere so konkretne koristi, ki jih bo imela izgradnja daljnovoda Pince-Cirkovce za našo državo? Kakšne bodo neposredne koristi za regijo in občine, ki jih bo trasa daljnovoda prečkala? Gre pri izgradnji daljnovoda za interes Slovenije ali za interes drugih držav? Prosim vas, da utemeljite: Zakaj so argumenti za izgradnjo daljnovoda močnejši od tistih, ki nasprotujejo gradnji daljnovoda iz razloga degradacije okolje in drugih, že prej navedenih posledic? Ali lahko kot pristojni minister zagotovite, da daljnovod ne bo imel negativnih vplivov na zdravje ljudi, ki se jim bo trasa daljnovoda najbolj približala? Kakšno je stališče ministrstva do predloga, da bi kabli za daljnovod namesto po zraku potekali pod zemljo? Zavedam se, da bi bila pri podzemnih kablih investicija občutno večja in tudi vzdrževanje dražje, ve
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Lepo pozdravljam državnega sekretarja in predstavnike ministrstva. Spoštovani poslanci in poslanke! Osebno vedno izhajam iz stališča, da pripravljavec novele ali kateregakoli drugega zakona izhaja iz poštenih namenom, predvsem pa s ciljem za skupno dobro. Tudi ta novela, ki je pred nami, ima ključni namen, da se konkretne nepremičnine, ki propadajo in jih tudi sami vidimo, vsi smo nekje vpeti tudi v lokalno skupnost, prenesejo v upravljanje in v uporabo osebam javnega prava, to je lokalnim skupnostim in morebiti tudi potem naprej v javno-zasebno partnerstvo skozi pogodbe o najemu ali kakorkoli. In tu vidim napredek in tu vidim spodbudo za gospodarstvo na lokalnem področju, predvsem pa ta novela ureja možnost prodaje zemljišč v industrijsko-obrtnih conah pod ocenjeno vrednostjo. Novela ureja možnost prodaje zemljišč, kot sem omenila, ne samo nepremičnin kot takšnih, tudi zemljišč v lasti samoupravnih lokalnih skupnosti pod ocenjeno vrednostjo za namen spodbujanja industrijsko-obrtnih con, ob pogojih in postopkih, ki jih novela določa za sklenitev tovrstnih pravnih poslov, kar se mi zdi izredno pomembno. Torej pogoji in postopki so točno določeni, sploh v situaciji, v kateri smo, ko vidimo, da propadajo lokalna podjetja in obrtništvo, s predlagano novelo pa je dana možnost ravno malim, mikro, srednjim podjetjem in samostojnim podjetnikom na lokalnem področju, da se spodbuja, pospeši gospodarstvo. Prav tako je za iste namene v noveli urejena tudi možnost oddaje zemljišč v lasti samoupravnih lokalnih skupnosti v najem pod ocenjeno vrednostjo in so pri tem tudi natančno določeni pogoji takšne prodaje in menjave, kar je ključno. Postopek in mehanizem je tudi natančno opredeljen, kontrola uresničevanja osnovnega namena predlaganih institutov je tudi natančno določena in opredeljena, to pomeni, da je mehanizem kontrole določen. S to novelo sledimo tudi ciljem zagotoviti trajno pravno podlago upravljavcem nepremičnega premoženja države za
Gospod podpredsednik hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci in seveda vsi, ki nas spremljate, lepo pozdravljeni! Pred nami je tretji korona paket, torej Zakon o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije Covid-19, ki kot vemo posega na številna področja. Na področje dela, javnih financ, gospodarstva, kmetijstva, visokega šolstva, štipendij, javnega naročanja, infrastrukture. Po izteku proti korona paketa številka 1 in proti korona paketa številka 2 s koncem mesecem maja bo tako verjamem, da danes sprejeti proti korona paket številka 3 prevzel to pomembno vlogo nadaljnje pomoči slovenskemu prebivalstvu in slovenskemu gospodarstvu, s pomembnimi in prepotrebnim poudarkom na slovenskem turizmu, torej od obdobja od 1. junija pa vse do konca decembra 2020. V svoji razpravi se bom po mojem mnenju dotaknil tistih ključnih najbolj pomembnih ukrepov, ki jih ta zakon prinaša. Seveda je to delno subvencioniranje skrajšanega polnega delovnega časa in pa podaljšanje subvencioniranja čakanja na delo. V prvotnem predlogu za turizem in gostinstvo, verjamem pa, da tudi po sprejetju oziroma, da bomo sprejeli amandma koalicijskih poslanskih skupin k 26. členu in v ta ukrep podaljšanja subvencioniranega čakanja na delo za mesec junij, vključili vse panoge. Nekoliko več besed bom namenil 3. točki, v moji razpravi, torej podpori turizmu in gostinstvu. Kot vemo, je osreden element te točke prav vrednostni bon in na začetku bi tukaj želel poudariti, da vrednostni bon primarno ni socialni ukrep, ampak je primarno ukrep, ki pomaga, spodbuja slovenski turizem in torej s tem tudi služi izboljšanju gospodarskega položaja, večji domači potrošnji. Gre za spodbujanje lokalnega, spodbujanje domačega, spodbujanje slovenskega. Ta vrednostni bon bomo namreč prejeli vsi s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji - tisti, ki smo polnoletni z 200 evri in tisti, ki še niso polnoletni, 50 evrov. Možnost je seveda tukaj tudi prenosa med družinskimi člani oziroma med
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor, vsem skupaj lep pozdrav! Verjetno smo že vsi kar precej utrujeni od celotedenskih dolgih razprav, in tudi današnja razprava je taka. Veliko je bilo, da ne rečem celo vse, že povedano, tako da je težko dodati še kaj novega. Pa vendar bi kljub temu rad podal nekaj svojih misli. Pred nami so predlogi treh pokrajinskih zakonov, ki po večinskem prepričanju predstavljajo nov mejnik v nadgrajevanju lokalne samouprave. Uvodoma bi želel potegniti neko paralelo iz bližnje preteklosti. V spomin si prikličem leto 1993 in 1994, ko se je sprejemala lokalna zakonodaja, s katero se je potem nadaljevalo ustanavljanje občin, definiranja , financiranje itn. In takrat so se pojavljale, jaz sem to spremljal kot občan, podobne, bom rekel skepse, kritike, nasprotovanja, optimizem, pesimizem, češ kaj je potrebno Slovenijo drobiti, občine, ne bodo vedele kaj same s seboj, majhne občine bodo propadle itn., itn. Pa poglejmo danes kaj se je iz teh občin naredilo. Ljudje so dobili v upravljanje pristojnosti od države, dobili občine v upravljanje, realizirali so tisto kar so potrebovali in kar so si želeli in nekatere, ali pa večina občin, je ob modrem upravljanju in vodenju tudi zacvetela. Iz te pozitivne izkušnje, tudi ne vodi pogled na postopke priprave, ustanovitev teh občin, pokrajin, na oblikovanje vsebinskih rešitev, pokrajinskih zakonov. Pa ugotavljam, tako v izjavah v javnih medijih kot tudi, bi rekel, iz nekaterih današnjih razprav, da se pojavlja podobna kritika, nek oportunizem, optimizem, pesimizem, neodločnost, češ ali je to res potrebno. Nekatere pokrajine bodo premajhne, to bo dodatno breme za državo, povečevala se bo birokracija, tukaj je interes za stolčke v teh pokrajinskih organih itn., itn. Jaz vem, da so bili, so in bodo pri vsakem novem projektu, se bodo pojavljali oportunisti, kritiki, optimisti in pesimisti, strokovnjaki in kvazi strokovnjaki, in jaz tega ne jemljem za negativno. Pozitivna kritika, podprta z argumenti, j
Gospod podpredsednik, najlepša hvala za besedo. Cenjeni gostje, spoštovane poslanke in poslanci in seveda vsi, ki nas spremljate na današnji seji in pa ob tej razpravi, lepo pozdravljeni! Dve uri že obravnavamo izjemno pomemben zakon, ki je pred nami, in kot je bilo v tem času tudi moč razbrati, ima široko podporo tako v tem hramu demokracije kot tistih, ki so ga – predstavniki Vlade – tudi oblikovali, usklajevali in v končni fazi tudi pripeljali v tako obliko, kot ga imamo danes pred sabo. Kot vemo, gre za temeljni zakon, ki sistemsko ureja financiranje slovenskega razvoja, raziskav, inovacij, torej znanosti kot enega izmed zelo pomembnih elementov v družbi. Da so znanost, razvoj, napredek, inovacije za Vlado Republike Slovenije pod vodstvom Janeza Janše ene izmed pomembnih prioritet, z dejanji pove prav ta zakon, ki ga danes obravnavamo. Pomembno je, da se na sistemski ravni ureja to področje in da se s tem zakonom uresničuje cilj dosega najmanj enega odstotka bruto domačega proizvoda, ki se bo namenil za raziskave in razvoj. Glede na trenutno stanje v raziskave in razvoj v letu 2021 po ocenah namenjamo 0,52 BDP. Glede na projekcijo oziroma glede na ta zakon, ki ga imamo pred sabo, bomo s povečevanjem za 0,08 odstotne točke najmanj en odstotek dosegli leta 2027. Če gremo v številkah še z nominalnega vidika, to pomeni, da za leto 2022 s tem vladnim zakonom za raziskave in razvoj namenjamo več kot 68 milijonov evrov dodatnih sredstev, torej dodatnih 68 milijonov evrov sredstev. Za leto 2023 in za leto 2024, ko še nimamo sprejetega proračuna, pa bodo za leto 2023 po tem zakonu morala biti sredstva za raziskave in razvoj najmanj 367 milijonov evrov in za leto 2024 431 milijonov evrov. To pomeni, da se bo zagotovila tudi ustrezna infrastruktura za raziskave, da se bo lahko povzročilo, da se bo lastno znanje hitreje nadgrajevalo in da se bo to znanje seveda tudi lažje, hitreje in bolje preneslo v prakso. Spodbujanje tehnoloških, netehnoloških in družbenih inovacij prina
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovani minister za infrastrukturo in prostor gospod Zvone Černač! Vse bolj se zavedamo potreb po večji energijski učinkovitosti zgradb. Razlogov za to je najbrž več. Finančna kriza narekuje zmanjšanje stroškov življenja, dotrajani ogrevalni sistemi zahtevajo prenovo, prihajajo strožje zakonske zahteve, po katerih bo verjetno čez nekaj let vsaka zgradba skoraj energetsko neustrezna. Evropske države stimulirajo energetske prenove stavb, ponujajo različne rešitve, nekatere so bolj prijazne, druge manj. Slovenija je v primerjavi z nekaterimi naredila že velike korake naprej. Zasebniki in pravne osebe se lažje odločijo za prehod na alternativne vire energije. Država je do zdaj, vsaj kar se javnih ustanov tiče, energetsko sanacijo podpirala bolj na papirju. Manjkali so predvsem izvedbeni dokumenti in realne želje, da se na terenu resnično nekaj spremeni. Tudi stroka je opozarjala, da bi bilo morda dobro razmisliti predvsem o spremembi sistema, predvsem v javnem sektorju, kjer bi bilo treba obnove še pospešiti. Nenazadnje je pri tem zelo pomemben dejavnik tudi morebiten zagon investicijskega cikla, kar bi bilo za slovenski gradbeni sektor in gospodarstvo v celoti v sedanjih kriznih razmerah zelo dobrodošlo. Spoštovani minister, vi in sodelavci vašega ministrstva ste k realizaciji slednje pristopili, in sicer je Ministrstvo za infrastrukturo in prostor 2. novembra 2012 objavilo javni razpis sofinanciranja operacij za energetsko sanacijo javnih stavb v lasti lokalnih skupnosti v okviru Operativnega programa razvoja okoljske in prometne infrastrukture za obdobje 2007–2013, šeste razvojne prioritete Trajnostna raba energije, prve prednostne usmeritve. V zvezi s tem razpisom me zanima: Kaj so lokalne skupnosti lahko prijavile oziroma namen razpisa? Koliko sredstev je Ministrstvo za infrastrukturo in prostor namenilo za omenjeni razpis? Kdo so upravičenci in kolikšna je stopnja sofinanciranja? Kakšen je bil odziv občin, ki jim je bil ra
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi, gospoda iz ministrstva. Najprej bom takoj priznal svojo veliko ignoranco na tem področju, vendar je ena stvar, eno vprašanje, na katero mislim, da mi lahko odgovorite. Če pa ne spada v ta sklop, pa mi bo pa gotovo predsedujoči to povedal. Pred nekaj dnevi sem dobil en klic od gospe Slovenke, državljanke, ki živi v Nemčiji, ki je zaprosila tukaj za nov potni list in so zahtevali od nje EMŠO številko. Ona je bila zelo razburjena zaradi tega, češ, da to je povsem nesprejemljivo, da mora dajati take podatke. Sedaj ne vem, ali je to upravičeno ali ne. Kolikor jaz poznam nekatere države, takih podatkov ni treba dajati. Informiral sem se, kaj je to EMŠO in tako dalje. Ne vem, kakšni funkciji služi, da mora ta EMŠO oseba, ko prosi za potni list, to številko dati. Bom hvaležen za odgovor. Hvala. Moja naprava ne dela.
Hvala. Vsaj tokrat, da ste mi dali besedo. Se pridružujem poslanskim kolegom Nove Slovenije in socialdemokratov, ampak jaz ne dajem izključno krivdo na vlado Republike Slovenije. Dobršen del krivde nosi ta državni zbor, vi gospod predsedujoči, ker ne dovolite, da se opravi razprava o odgovorih. Če vlada na nekaj odgovarja in v treh mesecih poda dva različna odgovora, kaj so pravni temelji za privatizacijo bank, potem pa ne dovolite poslancu, da bi opomnil na to dvoličnost vlade oziroma dvakratni različni odgovor, mu ne date več besede. S tem onemogočate kvalitetno razpravo in prodajo državnega premoženja in v takih pogojih resnično ni možno opravljati svojega dela kvalitetno. Če je za to krivo pozno zasedanje državnega zbora, se o tem dogovorite na kolegiju in določite druge ure. Iz tega naslova in iz naslova nestrinjanja do programa prodaje državnega premoženja, tudi v nacionalni stranki napovedujemo obstrukcijo, ker pri takem delu nočemo sodelovati. Hvala.
Hvala za besedo. Želela bi sporočiti, da je Vlada kot predlagateljica zakona v obrazložitvi člena med drugim navedla, da iz razloga vedno večjih zahtev družb po konverziji terjatev v Republiki Sloveniji je za kapital teh družb smiselno, da se določene terjatve v naši državi prodajo. Gre za postopke prodaje finančnega premoženja države, med katerega sodijo tudi te terjatve in so vezane na letni program prodaje. Potrebno je soglasje Državnega zbora, zato je tak postopek za družbe, pri katerih je potrebno takojšnje ukrepanje, predolg. Mislim, da je ravno zaradi tega smiselno ukrepanje in enostavno drugače postopkov ni mogoče izpeljati v trenutni situaciji. Zaradi tega je tudi Vlada podala tak predlog, ki ga mi podpiramo, in amandmaja Poslanske skupine <PARTY> ne bom podprla. Hvala.
Hvala. Z vsem spoštovanjem do gospe Vraničar, ki zelo dobro obvlada številke, ter tudi glede na to, kar je kolega Frangež povedal, bi jaz vseeno predlagal, da pridobimo v skladu s 73. členom Poslovnika mnenje Zakonodajno-pravne službe o tej situaciji. Imamo nek originalni zakon, Zakon o glavnem mestu, imamo neko uredbo, imamo spremembo tistega zakona, imamo veljavni ZIPRS in imamo ZIPRS v sprejemanju ter imamo amandma. In tukaj bi prosil, če bi lahko pridobili mnenje Zakonodajno-pravne službe o tem primeru, kaj potem velja in kaj ne, ko to naredimo? Hvala.