EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo. Današnja razprava je potekala v marsikaterem nivoju, vidim pa, da je bila dosti bolj široka, kot smo želeli in kot smo verjetno predvidevali. Morda bi tukaj izpostavila samo nekaj par iztočnic, za katere verjamem, da je vredno, da jih omenimo, predvsem zato, da ne bi ustvarjali napačnega vtisa pri tistih, ki nas morda danes gledajo. Eden je ta mednarodni nivo. Izrecno bi želela poudariti in verjetno veste tudi vsi tisti, s katerimi skupaj sedimo na Odboru za zunanje zadeve in tudi na Odboru za evropske zadeve, da je Slovenija v mednarodnem okviru že večkrat izrecno poudarila in obsodila teroristična dejanja organizacije, kot je ISIS, in tudi odločno nastopila proti kakršnemukoli organiziranemu terorizmu in kakršnikoli drugi obliki terorističnega delovanja. Izrecno je stopila v bran spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin. To je treba izrecno povedati. In se udeležuje tudi vseh aktivnosti, proaktivno sodeluje v vseh organih, inštitucijah, ki na mednarodni ravni obsojajo tovrstna dejanja in ki stopajo v bran spoštovanja človekovih pravic povsod po svetu ne samo na Bližnjem Vzhodu, v Siriji in pa v Iraku. To je treba izrecno povedati, da ne bi napačno ustvarjali vtisa, da smo mi tukaj ravnodušni in da enostavno dopuščamo stvari in da lepo iz fotelja opazujemo in gledamo, kaj se dogaja na drugih delih sveta. Ne, ravno nasprotno, nismo ravnodušni, vendar pri tem, ko postopamo, ko ravnamo, ne moremo mimo tega, da so torej naše obveznosti na drugi strani omejene s pravicami in spoštovanjem pravic drugih. In to ja drugi moment, na katerega bi želela opozoriti. Varnost in svoboda sta po tako hitri oceni na različnih bregovih verjetno, ampak ko pa to presojamo z vidika spoštovanja človekovih pravic, pa vidimo, da morda le nista na tako različnih bregovih. Kajti ko govorimo o varnosti, o kateri danes v več razpravah kolegi ves čas opozarjate, ne smemo pozabiti na to, da na drugi strani lahko to pomeni tudi omejevanje svobode. In, ko omejujemo
Predsedujoči, kolegice poslanke, kolegi poslanci! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo predlagani zakon sprejela in podprla. Vlada pač na ta način poskuša reševati dolg, nastal v zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in v zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Dolg ne bi smel nastati. Prepričan sem, da danes in tukaj nima smisla razpravljati o vzrokih in o krivcih. Ker pa gre za zasledovanje izhodišč konvergenčnega programa in pa dopolnjenega konvergenčnega programa, ki ga je Republika Slovenija oziroma vlada Republike Slovenije poslala maja leta 2004 in pa januarja tega leta evropski komisiji mislim, da je to eden izmed načinov, kako program uresničiti. Vlada je po mnenju poslanske skupine Slovenske demokratske stranke korektno pripravila rešitev nastalega problema, čeprav dveh dolgov, ki ju ne bi smelo biti. Glede na pojasnilo vlade, da se pa v širšem vidiku zadolževanje Slovenije ne bo povečalo, bomo v poslanski skupini predlog zakona podprli. Hvala.
Spoštovana podpredsednica, predstavnici Vlade, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o brezplačni pravni pomoči je po navedbah predlagatelja pripravljen na podlagi ugotovljenih pomanjkljivosti, izkazanih tekom izvajanja zakona v praksi. Temeljno vodilo pri pripravi spremembe je bolj učinkovito delovanje instituta brezplačne pravne pomoči in odprava pomanjkljivosti pri izvajanju zakona, sprejetega leta 2008. <PARTY> smo takrat ob obravnavi in sprejemanju Zakona o brezplačni pravni pomoči opozarjali, da rešitve ne bodo imele učinkov, kot so bili napovedani. Prav tako smo, kot tudi Varuh človekovih pravic, opozarjali na pomen varstva osebnih podatkov, ko je zakon o sodnem postopku dopuščal razkritje osebnih podatkov upravičenca do brezplačne pravne pomoči. Velika pomanjkljivost dosedanjega sistema brezplačne pravne pomoči je tudi vračilo sredstev, ki so bila izplačana iz tega naslova. Republika Slovenija iz proračuna vsako leto nameni več sredstev za namen brezplačne pravne pomoči, nazaj v proračun pa se ji v obliki vračila stroškov vrne izredno malo. Predlagatelj v predlogu sprememb in dopolnitev zakona določa poenotenje pogojev in način ugotavljanja materialnega položaja prosilcev za brezplačno pravno pomoč s tistimi, ki veljajo za dodeljevanje drugih pravic iz javnih sredstev. Prav tako predlog predvideva prijaznejši način vlaganja prošnje za brezplačno pravno pomoč ter vzpostavitev elektronske povezave do podatkovne baze prejemnikov denarne socialne pomoči kot pogoj za dodelitev nujne brezplačne pomoči. Pravno svetovanje bo dostopnejše; odpravlja se institut prvega pravnega nasveta in predvideva se učinkovitejša izterjava proračunskih sredstev, izplačanih iz naslova brezplačne pravne pomoči, ki jih je Republika Slovenija založila iz proračuna. <PARTY> bomo kljub nekaterim pripombam predlagano novelo Zakona o brezplačni pravni pomoči podprli. Upamo, da je predlagatelj resno in z vso odgovornostjo rešitve pretehtal in jih uredil tako,
Spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice, kolegi! Resolucija o nacionalnem programu varstva potrošnikov, ki se sprejema na današnji seji, je temeljni strateški dokument na področju varstva potrošnikov. Opredeljuje načela in cilje politike varstva potrošnikov, kajti potrošnik zaradi pomanjkanja znanja in informacij še vedno velja za najšibkejšega udeleženca na trgu. Temeljna načela pri oblikovanju politike varstva potrošnikov so hkrati temeljne pravice potrošnikov. Osrednje mesto zavzema pravica do varnosti, sledijo pravice do obveščenosti, do zastopanosti, do pritožbe in odškodnine, do zdravega okolja ter do osnovnih dobrin. Potrošniku je treba zagotoviti boljši dostop do pravnega varstva z vzpostavitvijo ustreznih teles za zunajsodno reševanje potrošniških sporov. Predlagana resolucija predstavlja zbir ukrepov in ciljev politike varstva potrošnikov na različnih področjih, ki vplivajo na pravice in interese potrošnikom na trgu. Hkrati resolucija teži k nadaljevanju razvoja in krepitvi politiki varstva potrošnikov ter določa splošne in prednostne naloge, upoštevajoč gospodarske in socialne razmere ter posebnosti našega trga. Poslanci Državljanske liste bomo resolucijo podprli.
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar, spoštovani kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o osebni izkaznici, tehnično gledano, sledi uskladitvi s pravnim redom Evropske unije, saj se bo s predlaganim zakonom prenesla v slovenski pravni red uredba Evropske unije. V Novi Sloveniji – krščanskih demokratih podpiramo razvoj digitalizacije in napredka, predvsem pa zmožnost poenotenja oziroma debirokratizacije ter neslutnih zmožnosti, ki jih prinaša nova osebna izkaznica s pomnilniškim medijem, na katerem so podoba obraza in prstni odtis državljana shranjeni kot biometrični podatek. Z razvojem digitalizacije moramo slediti tudi razvoju ohranjanja varnosti, zato pozdravljamo, da Republika Slovenija vzpostavlja nacionalno elektronsko identifikacijsko sredstvo visoke ravni zaupanja, s katerimi nam bo omogočala čezmejno priznavanje, skladno z uredbo eIDAS, za katerega razvoj in uveljavitev v Evropskem parlamentu se zavzema tudi evropska poslanka Nove Slovenije Ljudmila Novak. V duhu poenotenja, zmanjševanja različnih medijev in certifikatov v Novi Sloveniji pozdravljamo, da bo izdana osebna izkaznica zagotavljala vsakemu državljanu po dopolnjenem 12. letu starosti elektronsko identiteto, kjer bo vgrajen pomnilniški medij lahko vseboval podatke za elektronsko identifikacijo kot tudi kvalificirano potrdilo za elektronski podpis. Posledično z uskladitvijo uredbe s slovenskim pravnim redom uvajamo novo starostno mejo državljank in državljanov pri dvanajstih letih za zajem prstnih odtisov. Zakon v nadaljevanju zajema še dodatne spremembe zakona, ki dodatno preprečujejo zlorabo osebne izkaznice, zato v krščanskih demokratih podpiramo vsako nadgradnjo k večji varnosti, v tem primeru nadgradnjo evidence izdanih osebnih izkaznic s sistemom preverjanja fotografije, ki je priložena k vlogi, s fotografijo vlagatelja, ki že obstajajo v evidencah izdanih identifikacijskih dokumentov. Državljanke in državljane Republike S
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Večina občin je po ustanovitvi v letu 1995 od svojih občin predhodnic pridobila med drugim tudi neurejeno stanje na področju lastništva prej zgrajenih lokalnih cest in pa tudi javnih poti in tudi ostalih javnih površin. Kar lepo število državljanov je pa tudi zemljiškoknjižnih lastnikov površin, ki so v naravi ceste oziroma druge javne površine, in bodo tudi zavezanci za plačilo davka. Državljani od občin zdaj zahtevajo geodetsko odmero lokalnih cest za ureditev lastništva nepremičnin in javnih poti ter pa seveda tudi plačilo odškodnin. Včeraj je gospod minister tudi ugotovil, da je to dediščina prejšnjega sistema, ko je bilo vse naše. In tudi, da je v Sloveniji kar 23 tisoč nekategoriziranih javnih cest in pa poti, ki so v lasti državljanov. Zato menim, da bi si o tej problematiki, ki pesti čisto vse občine v Sloveniji, morali vzeti čas v parlamentu in se pač o tem detajlneje pogovoriti.
Hvala lepa. Spoštovani vsi prisotni! Z novelo Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2020 in 2021 se urejajo vsebine, ki so vezane na izvrševanje letošnjega proračuna. Rešitve se nanašajo predvsem na reševanje izjemnih okoliščin ob pojavu epidemije covida-19. Med letošnjim proračunskim letom se je večina sredstev za blaženje posledic epidemije zagotavljala s prerazporeditvami znotraj sprejetega proračuna in zadolžitvami. Posledično se s predlagano novelo zagotavlja izvrševanje rebalansa tega proračuna. Glede na obravnavani rebalans smo ustvarili 9,2 milijarde evrov prihodkov, porabili pa naj bi za 4,2 milijarde več. Negotove razmere in občuten padec gospodarske dejavnosti so bili povod za krizo, ki pa ni primerljiva s tistimi v minulih letih. Priča smo bili velikemu padcu prihodkov in smo se zavedali, da ne smemo ponoviti napak reševanja krize iz preteklih let. Posledično je bilo nujno povečati odhodke, saj smo se le tako lahko izognili daljši recesiji in stalni izgubi delovnih mest. Najpomembnejše pa je, da smo s hitrim in odločnim ukrepanjem zaščitili človeška življenja. Vlada je z ažurnim in odgovornim odzivanjem na dnevne spremembe in potrebe prebivalstva uspešno zajezila rast števila okuženih in v največji možni meri ohranila gospodarsko dejavnost ter s tem delovna mesta. Ne smemo pozabiti, da je obstoj in delovanje sistemov šolstva, sociale in zdravstva življenjsko pomemben od delovnih mest. Blaginja vseh nas je odvisna od ustvarjenega in to dejstvo moramo vedno imeti pred očmi. Poslanska skupina Stranke modernega centra zato podpira predlagane rešitve glede dopolnitve možnosti prevzemanja in plačevanja obveznosti s področja kohezije in poenostavitve postopkov financiranja investicij po Zakonu o financiranju občin. Prav tako podpiramo predlagane dodatne zaposlitve za potrebe delovanja Evropskega javnega tožilstva in dopolnitev, ki bo omogočala financiranje materialnih stroškov, povezanih z epidemijo covida-19. Menimo, da je smiselno tudi p
Hvala lepa. Spoštovani! Sam bom predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o programu prodaje državnega, finančnega in stvarnega premoženja za leto 2004 in 2005 podprl. Ta trenutek želim razpravljati o amandmaju, ki ga je vložil poslanski kolega gospod Miro Petek. Nedopustno je namreč, da se prodaja in daje prednost enemu od kupcev preko predkupne pogodbe oziroma preko najemne pogodbe enemu od zakupnikov zdravilišča Rimske Toplice, ki predstavlja dobrih 23 hektarjev zemljišč, 12 tisoč kvadratnih metrov stavbnih zemljišč, 16 objektov, 38 tisoč kvadratnih metrov stavbišč in park s stoletja starimi drevesi. In vse to za borih 180 milijonov tolarjev, kljub temu, da je po ocenitvah to premoženje vredno skoraj 960 milijonov tolarjev. Potencialnim kupcem je Javni sklad Republike Slovenije za regionalni razvoj v zadnjih mesecih lanskega leta odobril najprej dobrih 258 milijonov sredstev, iz katerih bi lahko kupci tako rekoč poravnali kupnino in denar še porabili za obnovo teh objektov. Kasneje pa je javni sklad ta svoj sklep razveljavil, izdal nov sklep in ta znesek povišal na okroglih 300 milijonov tolarjev, kar kupce spravlja še v bistveno boljši položaj. In to z dobo odplačevanja 20 let. Rimske Toplice kot kraj so nekako žrtev osamosvojitve Slovenije, saj je v kraju Rimske Toplice edina stvar, ki se je dogajala, edini objekti, ki so prinašali tudi delovna mesta, že več kot 12 let samevajo. Ljudje, ki so nekoč delali v zdravilišču Rimske Toplice, so danes upokojeni ali čakajo na delo ali se vozijo v oddaljeno Celje, ki pa ravno tako nima na pretek ustreznih delovnih mest. Objekti v Rimskih Toplicah pa iz dneva v dan propadajo in dajejo klavrn videz kraja, tako so ljudje v Rimskih Toplicah dejansko v velikem pričakovanju, kdaj bo država v bistvu odprodala njihove objekte in s tem omogočila ponoven razvoj kraja. Tu je treba poudariti tudi, da je celoten kompleks zdravilišče Rimske Toplice po stari zakonodaji spadal pod tako imenovano vojaško območje in ni bilo to obm
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovana gospa ministrica, predstavniki vlade, kolegice in kolegi, lep pozdrav. V poslanski skupini Socialdemokratske stranke smo s presenečenjem sprejeli predlog zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo, ki ga je v parlamentarno proceduro poslalo ministrstvo za kulturo. Osem let že pričakujemo, da bo državni zbor najprej sprejel nacionalni kulturni program in šele nato zakon, ki ga imamo pred seboj. Zakon iz leta 1994 je namreč zahteval sprejetje nacionalnega kulturnega programa v enem letu. Torej zamujamo osem let. Normativno urejenost kulture, zlasti njeno organiziranost, pa se lahko opravi samo na osnovi jasnih ciljev, ki jih določa nacionalni kulturni program. Bajukova vlada je oktobra 2000 sprejela predlog nacionalnega kulturnega programa, ki ga je pripravi takratni minister mag. Šeligo s svojo strokovno ekipo in ga poslala v državni zbor. Namesto da bi si ministrica za kulturo prizadevala za čim hitrejše sprejetje nacionalnega kulturnega programa, je poslala v državni zbor predlog zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo, ki pa je po vrhu vsega še zelo slabo pripravljen. Ugotavljamo, da gre za sistematično blokiranje nacionalnega kulturnega programa oziroma za poskus popolnega izničevanja uspehov in truda prejšnje vlade. Šlo je celo tako daleč, da je prišlo do spremembe naziva: namesto "nacionalni kulturni program" se uporablja naziv "nacionalni program kulture". Domnevamo, da zato, da bi predlog nacionalnega kulturnega programa, ki ga je pripravil mag. Šeligo, za vedno obležal v predalih. Menimo, da bi si vladajoča koalicija, vsaj na tem področju kulture, morala prizadevati, da do takega stanja ne bi prihajalo. Zanimivo je, da 2. člen omenjenega predloga zakona določa, da je, citiram: "Pri sprejemanju zakonodaje in pravnih interesov, ki lahko vplivajo na stanje kulture in njen razvoj, potrebno upoštevati javni interes za kulturo, določen z nacionalnim programom kulture." Konec citata. Hkrati je nacionalni
Gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane, spoštovani! Eden izmed elementov, ki jih ima opozicija na voljo, je konstruktivna nezaupnica. Ali je to početje, ki smo mu priča v zadnjih mesecih v času epidemije, državotvorno ali destruktivno, prepuščam vsakemu posamezniku v presojo. Sedaj pa k praznim očitkom v tem KUL-dokumentu. Prvič, pravite, kršitev temeljnih načel ustavne ureditve. Ker slika pove več kot tisoč besed, in tudi v tem primeru je tako, si poglejmo to vašo govorico sovražnega govora oziroma govorico sovraštva. To je tisto, kar počnete; danes sem nekako razbral tudi v dosedanji razpravi, da se je marsikdo malo nazaj potegnil, kot da bi vedeli, kaj vse ste narobe v preteklosti naredili. Poglejte si, kakšna je govorica sovraštva, ki jo zganjate. In vi ste tisti, spoštovane in spoštovani, ki rušite vlado, ki rušite ukrepe in ki rušite s tem tudi javno zdravje. To je govorica sovraštva, ki jo zganjate. In tako pomagate vladi z zajezitvijo epidemije; ravno nasprotno, brez maske. Danes je gospod Möderndorfer delil nasvete, a sam je tisti, ki je problematiziral nošenje maske in tako dalje. Toliko o integriteti, toliko o deljenju nasvetov, bi lahko rekli. Slovenski mediji, nekateri jim pravite neodvisni, o tem poročajo, celo podpihujejo, spodbujajo. Slovensko sodstvo pravi – ah, to ni nič takega, pač svoboda govora. Pa grozijo, grozijo poslankam in poslancem, grozijo ministrom in ministricam ter grozijo predsedniku Vlade, celo s smrtjo grozijo. Prej je gospod Erjavec dejal, da je to surovo, primitivno, neprijazno. Ja, točno tako – surovo, primitivno, neprijazno, samo naslovnik je bil napačen, h komur je usmeril te besede. Spoštovane in spoštovani, medtem ko vi rušite, ta vlada dela, gradi in, kar je najbolj pomembno, pomaga ljudem. Še preden nadaljujem, še tega ne smemo pozabiti. Gospod Erjavec je danes dejal, da so to splošne sprejete vrednote, očitno KUL-a. Še več, gospod Šarec, nekdanji predsednik Vlade, je pa dejal, nismo še porabili vsega. Torej nist
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovani vsi prisotni! Predlagane spremembe in dopolnitve zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah se nanašajo na odpravo obveznosti zavarovanja terjatev iz naslova državnih pomoči družbam v težavah in prilagoditev trenutnim razmeram v času finančne krize. Poglavitna rešitev je odprava zahteve po primernem zavarovanju poroštva oziroma kredita, saj je kot taka nezdružljiva s samo naravo razlogov za dodelitev državne pomoči. Takšna rešitev je potrebna, ker je veliko podjetij v Sloveniji prezadolženih in nimajo več česa zastaviti. Zaradi tega takšna rešitev omogoča reševanje podjetij, ki jih obstoječa zakonodaja ne dopušča. <PARTY> menimo, da je treba reševati delovna mesta, ker le tako lahko pomagamo gospodarstvu, da izide iz krize. Reševanje družb, ki niso sposobne z lastnimi sredstvi oziroma s sredstvi družbenikov odpraviti negativnih gibanj poslovanja in iz tega razloga potrebujejo državno pomoč, je nujno. Ta zakon omogoča zagotovitev večje možnosti učinkovitega in realnega prestrukturiranja podjetij v težavah ter izboljšanje možnosti za ohranitev gospodarskih subjektov, delovnih mest in omogoči pogoje za stabilnejše delovanje slovenskega gospodarskega sistema. Zaradi navedenega bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah. Hvala.
Hvala za besedo. Nadzor nad Banko Slovenije je seveda nujen in potreben. Verjetno se vsi tu strinjamo, da Banka Slovenije v preteklih letih – od takrat, ko se je začela ta ekspanzivnost zadolževanja pa potem tudi, ko je prišlo do finančne krize – takrat ni ustrezno odigrala svoje vloge. Je pa večno vprašanje v tem državnem zboru, ali bo zakon res kaj spremenil. Ali pa je treba enostavno začeti delati drugače? Naj omenim, da imamo v tem državnem zboru oziroma v tej državi trenutno 1 tisoč 785 zakonov, ki veljajo, če dodamo zraven še novele teh zakonov, pa pridemo do številke 2 tisoč 890 trenutno veljavnih zakonov in novel zakonov. Pa smo zadovoljni s tem stanjem, ki ga imamo? Državni zbor producira zakone s hitrostjo par sto, dvesto, tristo zakonov na leto. In <PARTY> tu dodaja še enega v ta mozaik. Ampak ali bomo res s tem naredili kaj bistveno boljšega ali pa je treba enostavno začeti delati drugače? V zadnjem času se je na področju bank začelo delati drugače. Izvedel se je zunanji nadzor sredstev v teh bankah. Začela se je sanacija bank, izveden je bil prenos na slabo banko, začelo se je z racionalizacijo dela v teh bankah, ne nazadnje se je pristopilo v nadzorovano likvidacijo dveh bank, kar pomeni, da se je začelo delati drugače. Žal gospoda Širclja ni več med nami, ker bi nam on lahko postregel z več podatki o tem, kako se lahko dela drugače. Ne nazadnje je bil gospod Šircelj v začetku delovanja slabe banke v tej banki. Bil je v vlogi neke vrste nadzornika. In bi nam lahko pojasnil, kaj je takrat naredil za večjo transparentnost delovanja Družbe za upravljanje terjatev bank. Ali je kaj naredil tudi za večjo transparentnost plač v slabi banki, ki jo sedaj tako rad kritizira in se zgraža nad tem? Takrat, ko je bil on sam tam in je vlekel to plačo, se ni pa čisto nič zgražal. Vendar ga žal tukaj ni zraven, da bi nam pojasnil to, kar se dogaja. Glede mnenja ECB bi jaz rad podal začudenje. Ne vem, od kje je gospod Horvat prebral tisti prvi stavek mnenja ECB, ker jaz
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani kolegi in kolegice poslanke, spoštovani kandidat za mandatarja Vlade Republike Slovenije! Danes sem tukaj, da vam izrazim svojo osebno podporo in zaupanje, kajti verjamem, da dr. Miro Cerar ni le izjemen akademik, pravnik mednarodnih razsežnosti, temveč predvsem človek z izjemnim srcem, odgovornostjo za sočloveka. Stopil je na politični parket Republike Slovenije v najbolj neugodnem trenutku, pravzaprav v prelomnem, takrat, ko smo priča velikih preizkušenj in nestabilnosti. Okoli sebe je zbral ekipo podobno mislečih ljudi, ljudi z visokimi etičnimi načeli, ljudi, ki verjamejo v vrednote te družbe, in skupaj z njimi pripravil odličen program, kako ljudem vrniti dostojanstvo in zaupanje v pravno državo, kar se mi zdi v tem trenutku še kako pomembno. Vse to je storil brez velikih obljub, ki smo jih bili doslej navajeni. Ljudem je prenesel sporočilo, da bo poskušal na podlagi jasne ideologije vzpostaviti stabilnost v državi, le-ta pa bo temeljila na človekovem dostojanstvu, družbeni odgovornosti, pravnem redu in visoki stopnji kulture ter etičnosti, za kar se sama še posebej zavzemam. Odgovornost, ki si jo je dr. Cerar z izvolitvijo na predčasnih državnozborskih volitvah naložil, je izjemna. O tem slišimo in govorimo vsak dan pa tudi tako čutimo, toda vsi mu zaupamo kot tudi naši stranki, Stranki Mira Cerarja. Pričakujemo odgovorno, načelno in pošteno vodenje. Težka ekonomska in politična situacija mora biti vodilo, da stopamo po tej poti. Pripravljeni smo sprejeti številne ukrepe za vzpostavitev gospodarske in socialne stabilnosti, ob zavedanju, da se te spremembe ne morejo zgoditi čez noč. Bi pa želeli aktivno sodelovati in pozitivno vplivati na razvoj naše države ter na blaginjo vseh nas. Verjamem, da smo sposobni ustvariti okolje, ki bo varno, v katerem se bomo lahko razvijali, tudi učili, predvsem pa delali in verjeli v boljšo prihodnost, skupaj z našim vodjem dr. Mirom Cerarjem. Dr. Miro Cerar mi je s svojo politično drž
Hvala lepa. Sam bom tudi predlog zakona ponovno podprl, kajti v zakon, o katerem danes ponovno odločamo, je bilo v preteklih mesecih vloženega toliko dela in truda, predvsem pa tistega, česar danes in v preteklosti nekateri poskušajo očitati, da je bilo premalo konsenza pri sprejemanju tega zakona. To je eden redkih zakonov, ki je v prvi obravnavi dobil tako imenovano ustavno večino - 60 glasov,to je eden redkih zakonov, pri katerem smo pri sprejemanju na seji matičnega delovnega telesa dejansko z amandmaji in z upoštevanjem zainteresirane javnosti dobesedno spremenili besedilo in zakon prilagodili željam in potrebam tistim, ki so dejansko pripombe k temu zakonu podali. Pa vendar ta zakon skozi celotno proceduro spremljajo večne pripombe in negodovanja. Mislim, da ne toliko tistih, ki se jih ta zakon tiče, ampak bolj političnih sil, ki za vsako ceno na zdravstvo želijo uvesti nekaj, kar zdravstvo ne bi doprinašalo. Zatorej bom zakon v celoti podprl. Hvala.