EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je obravnaval navedeni predlog zakona in ob upoštevanju mnenja vlade ter povzetka iz razprave, v kateri je bilo največ pozornosti namenjene vprašanju predlagane rešitve v zvezi z znižanjem davčne stopnje za gasilska društva, kjer je bilo izraženo, da vsako prostovoljno gasilsko društvo ne izvaja nujno tudi javne službe požarne varnosti, če za to ni usposobljeno. Zato bi bilo na mestu predlagane rešitve, ki predstavljaparcialno oziroma z vidika ostale društvene dejavnosti nesprejemljivo rešitev, najbolj smiselna refundacija dela davka v breme javnih financ, in sicer tistega, ki sklepa pogodbe, to pa so občine. Praviloma se namreč potrebna oprema sofinancira iz javnih sredstev. Upoštevati pa je treba tudi dejstvo, da je bilo v preteklosti precej prostovoljno zbranih sredstev porabljenih za investicije v neustrezno opremo. V razpravi je bilo opozorjeno tudi na dejstvo, da lokalne skupnosti s sklepanjem pogodb s prostovoljnimi gasilskimi društvi podeljujejo koncesijo za izvajanje javne službe varstva pred požari, čeprav ni zakonsko predpisane obveznosti, da morajo prostovoljna gasilska društva izvajati tovrstno javno službo. Obstoječa ureditev tega vprašanja je zaradi slovenske tradicije pač specifična. Vsaka lokalna skupnost pa lahko to vprašanje uredi tudi drugače in marsikje bi bilo to učinkovitejše in cenejše. Ob zaključku razprave smo posebej opozorili na to, da so bili ob obravnavi prve novele zakona o davku na dodano vrednost dne 11. aprila letošnjega leta sprejeti določeni sklepi, s katerimi je državni zbor zadolžil vlado za pripravo sistemske spremembe veljavnega zakona do konca tega meseca, ki se izteka jutri, in sicer v členih, ki določajo stopnje in oprostitve davka na dodano vrednost. Sprejeta sta bila tudi dva sklepa v zvezi s proučitvijo možnosti znižanja oziroma oprostitve davčne stopnje za gasilsko in reševalno opremo, ki jo uporab
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Če sem se kaj naučil v tem času, ko sem med vami, je to, da sem se naučil poslušati. Nekaj že zato, ker sem primoran, nekaj pa zato, ker drugače se ne da delati, če se ne poslušamo. Če izhajam iz tega in izhajam iz poslušanja včerajšnje-današnjega odbora, potem lahko nekaj vzporednic zaključim, ne da bi mi kdo oporekal. Danes smo tukaj že pri osmem paketu. Kaj lahko ugotovimo? Lahko ugotovimo, da je podobna razprava bila pri vseh prejšnjih paketih – pozabili ste, tega ni, onega ni. Potem se pa vprašamo, kako so ti paketi nastali. Ti paketi so nastali na podlagi strokovnih podlag skupine. Skupine ljudi, ki so že kdaj delali v dobrobit te države, ki se spoznajo na delovanje države in gospodarstva ter ki želijo tej državi dobro. Pripravili so rešitve. Te rešitve so potem zaprli, oblikovali v tako imenovan interventni zakon – zakon, ki je skupek popravkov, dopolnil že obstoječih zakonov, in nekaj dodatnih točk. Kako so odreagirali, ste odreagirali v opoziciji? V opoziciji ste najprej povedali to – treba je pomagati gospodarstvu. To je en del opozicije govoril. V istem delu iste stranke je drugi kolega povedal – ne, ni treba pomagati gospodarstvu, treba je pomagati posamezniku, recimo študentom, dijakom. Tretji iz iste stranke, je rekel – zakaj dobijo upokojenci denar, kaj bodo z njim in tako naprej. Se pravi, da ste sami sebi v nasprotju. In zato sem vesel, da v koaliciji tega ni. Koalicija sledi ciljem vlade, mogoče je bilo v kakšnem paketu rahlo odstopanje, ampak generalno gledano je bilo več kot 90 % zadev, s katerimi smo se vsi strinjali. In da danes pri osmem paketu nekateri še vedno vztrajajo, da je glavnina denarja, tako je bilo rečeno – milijarda 700 je šla kapitalistom, šla je delodajalcem, ki izkoriščajo delavce. To je pa – zelo lepo rečeno – laž in nič drugega. Kako lahko izhajamo iz dejstva, da so delodajalci izkoriščevalci in da so samo to in zgolj samo to. Potem ne bi bilo več delavcev. Kaj je pravilo dobre
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Preden začnem svoj prispevek bi opozoril, da poskušajmo kljub temu, da smo že toliko časa, še naprej med seboj ostati kulturni, ker včeraj, tisto kar se je včeraj zgodilo na odboru, da sem bil kar zelo ozmerjan oziroma mislim, da so bile uporabljene s strani človeka, ki ima doktorat, take izjave, da niso primerne za v gostilno, kaj šele za v državni zbor. Zato poskušajte danes, predvsem prispevek bo namenjen tistim, ki poslušajo, tistim, ki bodo brali in novinarjem, ki bodo povzeli. Med seboj smo pa že ugotovili, da se pri tej temi zelo težko slišimo. Poglejte, v poročilu je predsednica napisala oziroma je bilo predstavljeno nekaj mojih besed. Na koncu jih je tudi še dodatno povezala, kljub temu, da ne piše v tem poročilu tiste besede, ki jih je povedala. Se pravi, da med drugim sem povedal, da se v državi ne poroča objektivno, saj določene informacije ne pridejo do ljudi. To je zapisano. Zapisan je še stavek, in da je bila STA ugrabljena s strani globoke države. Povedal sem predvsem konkretno katere informacije, recimo tudi to, kako so pomembne družinske vrednote in ostalo, kar ste pa tudi danes že nekateri to povzeli. SE pravi, če nadaljujem tam, kjer se to poročilo konča, v smislu globoke države, lahko povem to, da se resnično tisti volivci, če imam za seboj volivce Slovenske demokratske stranke in pred seboj vse prebivalce Slovenije, je zelo pomemben stavek: ustavimo desnico. Prej preden se je kakšen v tem državnem zboru povprašal ali pa javno rekel ustavimo to levico, da nam ne razbije cele države, kot sem sedajle jaz, je bil v tej državi izrečen stavek: ustavimo desnico. Se pravi, to se dogaja skozi celotno zgodovino naše ljube Slovenije, da se vedno želi ustaviti desnico. To se ne da na volitvah. Volitve so demokratičen proces. Se je pa poskušalo na vseh drugih nivojih, tudi preko izobraževalnega procesa in pa tudi preko medijev. Bom povedal eno zelo osebno tezo, ki sem jo izrekel še preden sem kandidiral na S
V Poslanski skupini <PARTY> smo vložili ta amandma, da bi lahko zraven teh lastnikov manjših trgovin do 200 kvadratov delali tudi njihovi družinski člani. Kajti nelogično je, da bo nosilec dejavnosti, torej, ne vem, oče, zdaj lahko delal v trgovini, njegova žena in otroci pa ne bodo smeli delati, če gre za družinsko podjetje. Kajti vsi ne morejo biti vpisani kot zakoniti zastopniki. In tudi ni logično, da bi v trgovinah, velikih 150 ali pa 200 m2, lahko delal samo en človek. Zraven tega smo imeli primere, ko so nam pisali iz manjših krajev, kjer imajo trgovinico, konkreten primer, ima jo upokojenec, ob nedeljah izvaja tudi TIC, torej turistično dejavnost informiranja turistov, in dejansko ni možno, da bi to lahko izvajal samo en lastnik. V Poslanski skupini <PARTY> bomo ta naš amandma seveda podprli. Hvala.
Dobro jutro vsem prisotnim! Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod minister, dragi kolegice poslanke in kolegi poslanci! Želela bi predstaviti stališče Stranke Mira Cerarja glede Predloga zakona o ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju za leto 2015, po nujnem postopku, ki ga je predlagala Vlada Republike Slovenije. Nikakor se ne strinjam s kolegi, da se ne trudimo vzpostaviti stabilnosti in najti izhoda iz krize. Menim, da <PARTY> glede na zapuščino, ki jo je prejela, dela trdne in strumne korake v smeri, da najdemo izhod iz krize. Močno verjamem, da nam bo to skupaj tudi uspelo. Razloga, zakaj danes sprejemamo Predlog zakona o ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju po nujnem postopku, sta pravzaprav dva. Prvi je ta, da se s 31. 12. 2014 iztečejo ukrepi iz dogovora o dodatnih ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju za uravnoteženje javnih financ iz obdobja od 1. junija do 31. decembra 2014. Drugi razlog, zakaj je nujno sprejeti predlog zakona, je pa ta, da je bil 9. decembra podpisan dogovor o ukrepih za zmanjšanje obsega sredstev za plače in druge stroške dela v javnem sektorju za leto 2015, ki je bil podpisan s strani večine sindikatov. Verjetno veste, da ga je od 38 sindikatov podpisalo pravzaprav 29, kar si v teh časih štejem za uspeh. Veljavni proračun v letu 2015 predvideva za 3 %, to je približno 127 milijonov evrov manj sredstev za stroške dela kot v letu 2014. Nadalje, Slovenija je dolžna izpolniti zavezo, da v letu 2015 doseže znižanje proračunskega primanjkljaja pod 3 % bruto družbenega proizvoda. To dejstvo slišimo vsak dan, ampak jaz mislim, da ga moramo uzavestiti in nekako iti korak po korak do izpolnitve le-tega. Kajti v primeru, da ne bomo izpolnili tega dogovora, vsi vemo, kakšne posledice sledijo. Prav tako, če ne bi bilo prišlo do dogovora s sindikati, bi bilo treba stroške dela znižati še dodatno, vsaj za 349 milijonov evrov. Kajti tako bi se sprostili vs
Spoštovani kolegice in kolegi! Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanskih demokratov je bila sopredlagatelj tega predloga sklepa predsedniku Republike Slovenije za razrešitev predsednika Komisije za preprečevanje korupcije. Že pred nastopom funkcije dosedanjega predsednika gospoda Štefaneca spremljajo to institucijo zelo nasprotujoča si dogajanja in vloge, ki naj bi jo imela KPK, se tako rekoč delijo duhovi, če se izrazimo v simboličnem smislu. V Novi Sloveniji menimo, da mora biti institucija, ki zaznava in preganja korupcijo, bolj verodostojna, kot pa je ta trenutek, in o vlogi, ki naj bi jo imela KPK, bi se morali tudi drugače pogovarjati. Prav tako menimo, da bi jo bilo treba drugače osnovati in jo preurediti z drugačnimi pooblastili. Kaj se dejansko dogaja s to komisijo? Poslanci smo bili tako v bistvu preko medijev, anonimk kot tudi s strani posameznih članov sedanjega senata seznanjeni z zaskrbljujočimi dejstvi, ki vladajo v medsebojnih odnosih med člani senata KPK. Iz prakse vemo, da kadar se nekdo preveč ukvarja sam s sabo, to pomeni, da nalog, ki so mu zaupane, ne upravlja kvalitetno in verodostojno. Te medsebojne napetosti znotraj senata KPK so se odražale tudi na omenjeni seji Mandatno-volilne komisije. Že pred začetkom imenovanja dosedanjega predsednika sta takoj odstopila dva člana prvega senata, saj sta izrazila dvom v samo poštenost izbire. V Novi Sloveniji smo predlog sklepa sopodpisali iz razloga, da bi predsedniku republike ponovno dali v premislek odločitev o izbiri predsednika komisije. Čeprav odločitev na pristojnem matičnem delovnem telesu ni dobila podpore, pa to še ne pomeni, da je vse v najlepšem redu, kar se tiče delovanja Komisije za preprečevanje korupcije. V Novi Sloveniji menimo, da Komisija za preprečevanje korupcije naj bo institucija, ki ne bo zbujala sumov v pristranskosti, neverodostojnosti pri odločanju, kot tudi na očeh vse javnosti prala umazanega perila zaradi neurejenih in konfliktnih odnosov v senatu. Ocenimo torej lahko,
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Zakon o javnih financah predvideva, da se ob vsakokratnem proračunu sprejema tudi zakon o izvrševanju proračuna. V njem tudi določamo način in pogoje ter različne posebnosti pri izvrševanju proračuna v posameznem proračunskem letu. Tako predlog zakona o izvrševanju proračuna za leti 2004 in 2005 ureja določitev strukture posebnega dela proračuna. Opredeljuje tudi pravila prerazporejanja pravic porabe ter prenaša neuporabljene pravice porabe med letoma. Opredeljuje namenske prihodkein prejemke proračuna v posameznem letu, določa maksimalni obseg terjatve države in podobno. Skratka, gre v marsičem za zakon, kakršnega smo sprejemali ob proračunu tudi v preteklih letih, vendar bomo v tem zakonu sprejemali tudi nekatere posebnosti, ki jih v preteklem obdobju ni bilo in nanje bi radi posebej opozorili tudi v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov. Prve pomembne nove rešitve so vezane na tokove, povezane z našim vključevanjem v Evropsko unijo, saj v letošnjem letu sprejemamotako rekoč prva evropska proračuna Republike Slovenije. Tako zakon prvič postavlja sistem, ki bo zagotavljal izpolnjevanje slovenske obveznosti do Evropske unije iz proračuna in na drugi strani tudi način pridobivanja namenskih sredstev iz Evropske unije v proračun za izvajanje skupne evropske politike v Sloveniji. V tem okviru gre za evropske politike na področju kmetijstva, strukturno in kohezijsko politiko ter notranje politike, ki se nanašajo tako na kmetijstvo, na podeželje, regionalne politike, socialni sklad, schengensko mejo in podobno. Državo moramo torej usposobiti za črpanje namenskih sredstev Evropske unije, kajti obveznosti naše države do Evropske unije iz proračuna bodo nastajale kot fiksne in samo od naših kvalitetnih instrumentov bo odvisno,koliko razpoložljivih sredstev Evropske unije bomo sposobni pridobiti nazaj za dogovorjene projekte. Vsebovane so tudi rešitve, povezane z različnimi mehaniz
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz se sicer sprašujem, čemu mi danes tukaj načrtujemo 7 ur razprave o zadevi, kot je uvodoma v predlogu navedeno, da se na podlagi 53.b člena Zakona o referendumu in ljudski iniciativi v Državnem zboru sprejme oziroma razglasi sklep, odločitev, ki je bila sprejeta na referendumu o ustanovitvi občin oziroma o spremembi njihovih območij 8. novembra 2009. Se pravi, gre dejansko za potrditev sklepa in ne vem, čemu ta razprava. Če pa grem malo bolj podrobno, je moje osebno stališče kot tudi stališče Slovenske nacionalne stranke znano, smo načelno proti drobitvi geografskega oziroma političnega ozemlja Republike Slovenije. To smo že izrazili tudi na seji odbora. Vsekakor na drugi strani spoštujemo referendumsko voljo ljudstva in je tudi prav tako. Ko bi le zmeraj referendum lahko koristili tudi za druga vprašanja. Je pa nekaj, kar pa smo, kot so moji kolegi iz stranke že rekli, bi bilo treba revidirati oziroma novelirati Zakon o referendumu in ljudski iniciativi, ker kot kaže, bo to drobljenje ozemlja na občine šlo še naprej. Komu je to v interesu. Imam občutek, da vsaka oblast na nek način koristi stari rimski rek "divide et impera" ali po domače "deli in vladaj". Rezultati so vidni v marsikateri regiji v Sloveniji, ki je recimo močno razdrobljena. Tako recimo Pomurska regija, Prekmurska regija, kjer je na relativno malem območju kar 27 občin, ena bolj siromašna od druge, ena se bolj bori za preživetje, nekatere že zadolžene tako daleč, da jaz ne vem, kako bodo sploh v prihodnje lahko preživele. Mislim na eno občino na Goričkem, V Prekmurju, ki je najbolj zadolžena v celi republiki. Napovedi za 2010 so alarmantne. Se pravi, denarja bo še manj. Za 2011 imam občutek, da bo prišlo kar do bankrota v marsikateri mali občini. In sedaj, jaz ne vem, ali se je sploh kaj razmišljajo o tem, kako bo sedaj s financiranjem, ko bo občin še več in skoraj prepričan sem, da bo prišlo do ponovnih iniciativ in izražanja volje za drobljenje občin tudi nap
Hvala za besedo, gospod predsednik. Poslanke in poslanci! Jaz bi za začetek najprej pozdravil idejo vseh tistih, ki so rekli, da bi se pri evropskih zadevah bilo smiselno med koalicijo in opozicijo v nekem smislu poenotiti in navzven zagovarjati iste interese. Takoj zatem moram povedati, da če ste pozorno poslušali izvajanje gospoda Cvikla, se je dalo iz njegovega govora razbrati ali verjamete meni ali predsedniku vlade. Gospod Gaber je rekel, da je vesel, da je propadla finančna perspektiva 2007-2013. To skupino ljudi, ki so jo zagovarjali, je označil za neko skupino, da ne uporabim vseh tistih besed, ki jih je on uporabil, zelo primitivnih in čudnih ljudi. In da je vesel, da bo pod angleškim vodstvom, kateremu blizu je bila tudi naša prejšnja vlada, lažje Evropo peljati naprej. Nisem prepričan, bomo videli, kaj bomo dosegli. Druga stvar, o kateri sem hotel govoriti, mene motijo debate, ki so marsikatera povsem izven dnevnega reda. Jaz sem pričakoval, da se bomo danes pogovarjali o tem, kako naprej, glede na to, da je luksemburško predsedovanje zgodovina, kako bo Slovenija postavila nova izhodišča, kako se bomo pogajali pod angleškim predsedovanjem, kako bomo eventualno si izpogajali in naredili dve ali tri evroregije. V to smer sem pričakoval malo več debate, o tem pa je bilo žal relativno malo besed. Še ena stvar, ki bi bila tudi zelo aktualna za današnjo razpravo, je črpanje sredstev do leta 2006. Mi vemo, da imamo na tem področju in tudi največja bojazen v rebalansu proračuna za leto 2005 je prav evropska sredstva. V tej smeri vemo, da imamo veliko problemov pri pripravi projektov, da imamo veliko problemov pri usposabljanju kadrov, da imamo veliko problemov pri administrativnih zadevah. O teh stvareh žal danes nismo veliko slišali. Izkušnje so nam pokazale, da smo v dosedanjem času, se pravi v letu 2004, se na tem področju relativno slabo izkazali. Ustanavljanje evroregij, ki je bilo na začetku omenjeno, omenjeno je bilo s strani predsednika vlade je bilo omen
Spoštovani predsedujoči, minister s sodelavci, poslanke in poslanci! Predlog sprememb zakona o lokalni samoupravi je vložila skupina poslank in poslancev različnih poslanskih skupin, tako koalicijskih kot opozicijskih, s prvopodpisanim pokojnim gospodom Kristijanom Jancem. Cilj spremembe zakona je, da bi občine lahko pridobile nekatere osebne podatke, s pomočjo katerih bi v določenih primerih, kot je rojstvo otroka, jubilej starejših občanov, občinam omogočili, da se jim izkaže ustrezna pozornost s simboličnim darilom ali denarno pomočjo. Ker v Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da je to problematiko treba v zakonu o lokalni samoupravi ustrezno urediti, bomo predlog podprli. Hvala.
Hvala za besedo, spoštovane, spoštovani. Najlepši pravni akt države Slovenije je Ustava. Ustavno sodišče pa je tisto, ki bdi nad to ustavnostjo. To Ustavno sodišče je izdalo odločbo, s katero daje možnost popravka krivicam, ki so se zgodile toliko in toliko let nazaj. In to odločbo, mislim, da je pravilno, da se spoštuje in da se tudi izvršuje. Današnja seja državnega zbora, moram povedati in se strinjam s tistimi, ki so večkrat opozorili na dejstvo, da je en kup zavajanj, manipulacij, laži, demagogij, pa bom šel nazaj, demagogij, laži, zavajanj manipulacij. Mislim, da to nikamor ne pelje in da to ni dobro za nikogar. Tu so osebe, tu so družine, ki so doživele v teh obdobjih resnično tragedije, zelo težke tragedije. In ta, bom rekel, odločba Ustavnega sodišča nekako poskuša te stvari tudi urediti. Slovenija kot takšna je tudi članica Evropske unije in komisar Evropske unije opozarja na nepravilnost iz tega področja, poziva Ministrstvo za notranje zadeve, da te stvari ureja, sprašuje pa se tudi o vladavini prava v Sloveniji. Mislim da so to huda vprašanja. Danes razpravljamo skoraj 13 ur o teh stvareh. Sejo nazaj ali pa dve seji nazaj smo tukaj poslušali zgodbe, v kakšni krizi je država, kje je gospodarstvo. Bi bolj pričakoval, oprostite, da bi te stvari, o katerih se zdaj pogovarjamo reševalo sodišče, konkretno, mi bi se pa lahko pogovarjali o gospodarstvu, o pogojih za razvoj, reševanju teh stvari in ostalih stvari. Bi pa izkoristil to priložnost, da dejansko čestitam ministrici, ne samo za spoštovanje odločbe, ampak tudi za prisotnost v prostoru Državnega zbora. Hvala lepa.
Lepa hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana ministrica! Nobenega dvoma ni, da je proračun Republike Slovenije za 2010 v določenem obsegu tudi del tistega, kar smo se dogovorili v koalicijskem sporazumu ob vstopanju v to vladno koalicijo. Moja opozorila še pred pripravo tega proračuna, da stvari ne tečejo po dogovoru, so izzvenela v prazno. Prisotni, drugi iz naših logov so bili tiho, ni bilo odgovorov, ni bilo komentarja. Pa vendar, ker se koalicijski sporazum ne uresničuje po lastni krivdi, ta vlada najeda njeno lastno verodostojnost in odgovornost. Mi smo namreč naše volivce po sprejemu koalicijskega sporazuma obvestili o tem, kaj smo izpogajali in pričakovali, da bo del tistega zagledalo luč sveta v proračunu za leto 2010, denimo, dodatek za upokojence, urad za starejše, varuh bolnikovih pravic, več denarja za domove starejših, prenos upravljanja Kada na ZPIZ in tako dalje. Pa poglejmo, kaj se je zgodilo. Dodatek namesto 60 milijonov je bil realiziran v obsegu 15 milijonov, seveda ne samo za upokojence, pač pa tudi za vse druge, ki težko živijo, kar je prav, vendar le za tiste, katerih dohodki so izpod 320 evrov, drugi niso dobili nič, kakor da s 325 evri lahko shajajo ne glede na krizo. Denarja za približno dva domova za starejše v tem proračunu ni. Nismo ustanovili urada, ki sploh ne bi bil posebno velik strošek, ni dovolj sredstev za pomoč na domu, strategija varstva starejših ni podprta s financami, z varuhom bolnikovih pravic ni nič, čeprav vemo, kako težko bolniki pridejo do svojih osnovnih pravic pri uresničevanju potreb iz naslova zdravstvenega varstva, upravljanje Kada teče prav mimo koalicijskega dogovora. Mogoče so bila naša pričakovanja prevelika, ker je kriza in vsega objektivni ni mogoče uresničiti, vendar ni mogoče mimo nuje, da bi se v takšnem primeru morali pogovoriti o tem, kaj je še ostalo od dogovorov, ki so jih slišali državljani in volivci, da bi lahko odgovorili na vprašanje, zakaj nismo uresničili posameznih
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Pozdravljeni, gospod minister, poslanke in poslanci! Današnja interpelacija, kakor tudi vse prejšnje v tem mandatu, je nadaljevanje političnega boja. Tukaj se nimamo kaj sprenevedati. Gre pa proti tej vladi, ki dela odlično in dela za ljudi. Glede Zakona o vodah in neposredne odgovornosti ministra lahko rečem, da so sklicatelji referenduma o vodah zavajali ljudi s tem, da gre pri predlaganem zakonu zgolj za čisto pitno vodo, kar pa ni res. Kdo od nas državljanov pa ni za čisto, pitno, neprivatizirano vodo? Pri predlaganem zakonu je šlo za administrativno razbremenitev oziroma ukinjanje dozdajšnjih dolgotrajnejših postopkov, hkrati pa bi stranke finančno in časovno razbremenili, in sicer za posege na vodnih zemljiščih in za posege na priobalnih zemljiščih. S predlaganim zakonom bi dobili možnost, da se povišajo sredstva, namenjena izvajanju gospodarske javne službe, upravljanju voda s sredstvi Sklada za vode. S temi finančnimi sredstvi se je želelo zmanjšati škode, finančne pritiske na državljane, na nepremičnine, infrastrukture, kmetijska zemljišča, ki nastajajo zaradi do sedaj nevzdržnega ravnanja vodotokov in vse pogostejših vremenskih ujm. V predlaganem zakonu je bil tudi pogoj, ki bi zagotavljal, da se nikakor ne sme posegati v noben vir pitne vode. S tem bi bili vsi viri pitne vode tako kot do sedaj zaščiteni tudi v primeru predlaganega zakona. Minister je sam v izjavi izjavil, da voljo ljudstva, izraženo na referendumu, spoštuje, vendar še vedno ocenjuje, da je padla novela Zakona o vodah dobra in koristna za varovanje priobalnih in vodnih zemljišč, sploh glede turizma, s čimer se tudi sam strinjam. Zato so očitki ministru o ogrožanju pitne vode neutemeljeni in zlorabljeni v politične namene. Podpisniki interpelacije ministru neutemeljeno očitajo tudi, da je minister za gospodarstvo, kar ni res, saj kot minister za okolje s svojim delom dokazuje, da varuje okolje, spodbuja razvoj za sedanje in prihodnje generacije,
Hvala za besedo. Prej sem razpravljala o zadevi, o kateri je zdaj gospod Židan razpravljal, pa mislim, da je treba nekaj obrazložiti tudi gospodu Židanu. V zvezi s trditvijo, ko smo se pogovarjali o irskem modelu, samo v vedno gospod Židan, morebitna politična napaka irske vlade je res bila, da je jamčila za obveznice, ki so jih izdale irske banke. Ker pa je bil irski bančni sektor v primerjavi z BDP precej velik, izgube pa tako velike, je morala Irska nazadnje res zaprositi za pomoč Evropske unije. Ampak na srečo je pri nas razmerje med slovenskim bančnim sistemom v primerjavi s slovenskim BDP veliko nižji, kot je pri Irski. In v tem je velika razlika. Samo toliko v razumevanje.
Hvala lepa. Jaz bom pa s tega mesta izrazil eno bojazen. V postopku sprejemanja tega zakona je opozicija večkrat izrazila, da bo uporabila vso energijo, vsa sredstva, da zakon ne bi bil sprejet. Tu je moja bojazen. Bojim se namreč, da bo opozicija ostala brez energije, brez sredstev za prihodnje. Ena stranka bo potrebovala kar nekaj energije, da se notranje uredi. Nasploh pa od celotne opozicije pričakujem, da bo še sodelovala v tem državnem zboru, torej nekaj energije si vseeno pustite. Hvala lepa.