EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Gospod predsedujoči, gospod minister, gospe in gospodje, poslanci, poslanke. Gre za dva vidika problemov. Mi smo se začeli srečevati s problemom azila ob tako imenovani zaostritvi razmer v Zvezni republiki Jugoslaviji. V tistem trenutku smo pravzaprav se zavedali in ta državni zbor je tudi odločil, da Slovenija lahko aktivira zakon o začasnem azilu za 1600 posameznikov in za člane njihovih družin. V naslednjem hipu, približno tako, kot smo napovedali, smo se srečali z drugim delom tega problema, s tako imenovanimi ekonomskimi azilanti. Po ocenah strokovnjakov na notranjem ministrstvu oziroma strokovnjakov, ki se s tem ukvarjajo, je v tem trenutku nekje v naši bližini ali pa v naši okolici med 200 in 300 tisoč ljudi, ki želijo ilegalno preiti meje, in seveda tudi zaprositi za azil. Mislim, da je pomembno, da danes sprejmemo ta del popravka ali pa ta del dopolnitve zakona k azilu. Pomembno s tem, da se zavežemo, da bomo celovit nov zakon o azilu sprejeli v najkrajšem času. Zaradi tega, ker mislim, da znotraj tega trenda, ki ga lahko spremljamo, se pojavlja možnost ali pa se nakazuje možnost, da bo Slovenija v najkrajšem času postala ciljna država za množico teh ljudi, ki iščejo boljše, varnejše življenje v Evropi. Mi odgovorov na ta vprašanja, kaj se bo zgodilo v tistem hipu, ko bo Slovenija postala ciljna država, nimamo. To niso samo odgovori ministrstva za notranje zadeve, to so odgovori pravzaprav celovite politike. Na drugi strani moramo biti zelo natančni in zelo dosledni na področju vizne politike. Področje - to je verjetno del evropske politike, ki je najmanj viden, je pa najmanj pomemben, ampak pa najbolj natančno in dosledno spremljan. Tisto, kar smo do sedaj govorili, bi dopolnil samo z dvema predlogoma. Prvi predlog, gospe in gospodje poslanci, za katerega bi želel vašo podporo,je ta: mi moramo poboljšati materialne možnosti za delovanje policije in policistov. O tem so že govorili nekateri moji predgovorniki. To je tisto, kar lahko v tem trenutku povežemo
Hvala lepa, podpredsednik. Sam bom podprl ta amandma k 14. členu, pa ne razmišljam o tem, da bi redarji nekako privzemali naloge, ki jih ima policija, ampak praktično, bom rekel, pač iz prakse - moram povedati, da sem v občini uvajal redarsko službo. Mogoče, da Ljubljana to potrebuje, v to se ne bom vmešaval - je treba vedeti, da ima Slovenija pretežno manjša mesta in ti ljudje, ki opravljajo redarsko službo, poznajo vse te domačine. V občinah imamo probleme, zato je treba tistega, ki ima pooblastila in ki lahko pošlje občana k sodniku za prekrške,ponavadi na tem delovnem mestu imeti nekoga iz druge občine, in to ravno zaradi tega. Tudi pogovarjal sem se s svojimi redarji glede tega in nočejo imeti takih pooblastil, policijskih pooblastil, razen tega, kar smo tudi tu zapisali. Naj povem, da so problemi z nekaterimi vozniki podnevi in ponoči. Primer šikan, kjer je promet omejen na 30 kilometrov na uro, podirajo ponoči tudi prometne znake na teh šikanah. Z namestitvijo radarjev, bom rekel kar po domače, ki bodo fotografirali prehitre voznike na teh mestih, kjer ponoči tudi povzročajo hrup in nevarnost za pešce, kolikor jih je pač, je tisto, kar pravzaprav tudi soglašam, ker pričakujejo, da se bo točno vedelo, kdo je razgrajal in kdo je kaj počel. Gre za varnost prometa v naseljih in mestih. Tako da mislim, da tudi kar se tiče sedanjega pobiranja, gre v občinski proračun, in tudi redarska služba - to niso javni uslužbenci. To ne sodi v upravo, če tako rečem, ampak se financira tudi iz drugih sredstev, posebno še iz pobranih sredstev od prekrškov. Tako mislim, da je to treba razumeti predvsem manjša mesta. Vemo pa tudi, da marsikje redarske službe tudi ne bo. Zaenkrat je predpisana v mestnih občinah in tam se tudi izvaja. Tako da mislim, da je te tri, štiri ukrepe, ki jih predlagamo s tem amandmajem, treba podpreti in da bi bili vsaj v tej fazi tudi koristni. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani ministrici, spoštovana ministra! EuroRAP je evropski neodvisen program ocene varnosti cest, ki ga je ustanovila mednarodna neprofitna organizacija. Tudi za Sloveniji so bili v letu 2009 izdelani rezultati, in sicer na podlagi podatkov o državnem cestnem omrežju ter podatkov o prometnih obremenitvah, o prometnih nesrečah in so bile tudi izdelane karte tveganja cest. Zelo zanimivi izsledki oziroma zelo obremenjujoči za naše ceste so podatki, da ima kar 59,3 % državnih cest visoko oziroma srednje visoko stopnjo tveganja in pa da se kar dve tretjini prometnih nesreč s težko poškodovanimi ali mrtvimi zgodi na samih regionalnih cestah. Tako je tudi na škofjeloškem oziroma na odseku od Škofje Loke po Poljanski dolini, in sicer 1/210, ki ima tudi oznako, da je tveganje srednje do veliko. Jaz sem gospodu ministru že v mesecu marcu zastavil poslansko vprašanje, kjer sem ga opozoril, da je cesta zelo dotrajana, da ima več udrtin, da so zelo moteče za vsakdanje vožnjo in pa tudi nevarne. Predvsem sem še prav posebej označil kilometer 7,5, na katerem se je prav ta mesec zgodila prometna nesreča s smrtnim izidom, in sicer že tretja na tem mestu. Dobil sem pa tudi odgovor v mesecu aprilu, da bodo vsi ti odseki sanirani do poletja 2010. Sedaj ga pa ponovno sprašujem: Kdaj bo spet poletje 2010 oziroma kdaj bodo ti prenevarni odseki sanirani? Hvala. Želim seveda ustni odgovor.
Spoštovani predsednik, minister, kolegice in kolegi! S predlaganimi spremembami zakona se bo v Svetu Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji zagotovila zastopanost tistih organizacij, za sofinanciranje katerih je bila fundacija primarno ustanovljena. To so nacionalne športne zveze. Odpravlja se pomanjkljivost o ureditvi mandatov članov organov fundacije, ki odločajo o pritožbah zoper odločitve sveta fundacije, spreminja se administrativna pomoč za delovanje fundacije, in sicer zaradi dodatnega nadzora pristojnega ministrstva, racionalizacije poslovanja oziroma zmanjšanja stroškov in izboljšanja sodelovanja pri morebitnih spremembah podzakonskih aktov fundacije. Tako kot za Fundacijo za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji se tudi za Fundacijo za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji določa nezdružljivost funkcij članov sveta fundacije. Poslanci Državljanske liste bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije podprli. Hvala.
Spoštovani! Kot prvo bi se lahko vprašali za vzrok oziroma kaj vse vpliva na dejstvo, da imamo v naši družbi čedalje več otrok s posebnimi potrebami. Včasih, nekaj let, desetletij nazaj tega ni bilo, pač pa so se nekateri malce težje učili, zato so hodili k dopolnilnemu pouku, tisti bolj brihtni pa k dodatnemu pouku. Ni bilo govora o otrocih z avtističnimi motnjami, o otrocih s čustvenimi in vedenjskimi motnjami, o hiperaktivnosti otrok in tako naprej, kajti slednje se je smatralo za nevzgojene in neubogljive. V Slovenski nacionalni stranki imamo občutek, kot da se želi vse otroke nekam popredalčkati, kot recimo, v navednicah, na normalne in nenormalne, in jih diskriminirati, na nek način ožigosati za naprej. Na vse te stvari zagotovo vpliva tudi čedalje slabša hitra hrana, vsakodnevni stres otrok, težave v primarni družini, ločitev staršev in ostale reči. Perečih zadev ne gre spregledati, pa vendar imajo po trenutni zakonodaji pravico do stalnega spremljevalca le slepi ter težje in težko gibalno ovirani otroci, ki dejansko rabijo fizično pomoč. Slednjo jim nudijo spremljevalci s peto stopnjo izobrazbe, ki so velikokrat zaposleni preko javnih del za določen čas oziroma za štiri ure dnevno. O kakšni visoki strokovni usposobljenosti je težko govoriti, saj se premalo izobražujejo v tej smeri, prav tako imajo premalo izkušenj. Predlagatelj novele zakona želi zagotoviti enako obravnavo otrok s posebnimi potrebami v vzgoji in izobraževanju, kar je sicer všečno, populistično, pa vendar bi za to potrebovali veliko več ustreznega fakultativnega izobraževalnega strokovnega kadra; o finančnih posledicah niti ne bom govoril. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke menimo, da so zastavljene zadeve parcialne in premalo dorečene kljub priporočilu Varuha človekovih pravic, Zagovornika načela enakosti in protivladnim argumentom Zveze nevladnih organizacij za avtizem Slovenije. Zavedati se moramo, da spremembe za tako ranljivo in občutljivo skupino naj bi v bodoče bile pripr
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospodje ministri, spoštovane kolegice in pa kolegi! Gospoda ministra za promet sprašujem glede zaključitve avtocestnega križa v Sloveniji. Avtocesta A2 Karavanke–Obrežje povezuje Gorenjsko z osrednjo Slovenijo oziroma z njenim glavnim mestom in poteka naprej proti jugovzhodu oziroma proti Dolenjski. Ta smer je tudi sestavni del 10. evropskega prometnega koridorja. Gorenjski avtocestni krak pa sega od samega mejnega prehoda Karavanke pa do razcepa Koseze v Ljubljani in je v dolžini slabih 70 km. V nacionalnem programu izgradnje avtocest, ki je bil sprejet novembra 1995, je bilo zapisano, da bo gorenjski avtokratk zaključen do leta 2004. Potem je pa bilo v naslednjem nacionalnem programu avtocest v Republiki Sloveniji, iz leta 2004, predvideno, da bo predaja prometu v obdobju 2007 do 2010. Sedaj vemo, da je odsek Peračica–Podtabor še vedno v delu in me zanima: Kdaj bo krak na Gorenjskem odprt in kdaj bo promet stekel nemoteno? Upam, da govoriva o letošnjem letu, kajti na Gorenjskem smo imeli otvoritve zelo poredko. Nazadnje je bila otvoritev leta 2008, še prej 2003, potem pa kar 18 let nazaj in če je to letos, sem z odgovorom zadovoljen. Hvala.
Hvala lepa. Jaz sem upala, da resnično pri tem amandmaju ni napake, ampak da je zavestna odločitev. V enoten knjižnično-informacijski sistem v Sloveniji je vključenih preko 200 knjižnic, in sicer vsesplošno izobraževalne knjižnice, vse knjižnice pri fakultetah, univerzah, nacionalna knjižnica in veliko število specialnih knjižnic vključujejo se pa nanj tudi šolske knjižnice osnovnih šol in srednješolskih centrov. Če smo v zakon zapisali, kaj so pristojnosti nacionalne knjižnice, in zapisali, kaj so pristojnosti nacionalnega informacijskega servisa, smo sedaj v prehodnih določbah zapisali, kdo prevzema naloge nacionalne knjižnice in kdo prevzema naloge informacijskega servisa, in tudi napisali, kdo bo prevzel univerzitetne naloge. Če mi sedaj odpiramo tukaj debato, ali je to nelojalna konkurenca do kogarkoli, potem moramo odpreti tudi debato, kdo bo vršil funkcijo nacionalne knjižnice. Nacionalna knjižnica ima res dolgoletno tradicijo, Izum ima krajšo tradicijo, krajšo zgodovino, vendar je na Izum vezan kompleten sistem knjižnično-informacijske dejavnosti. In tukaj ne gre za izbiro med konkurenco, takšno in drugačno, ampak gre za en sistem, ki se je gradil 15 let. In takrat je Slovenija sprejela odločitev, da bo šla na računalnike WAX in na servisiranje s strani instituta informacijskih znanosti, ki je takrat pokrival celotno področje Jugoslavije, ampak je država Slovenija sprejela odločitev, da bo za knjižnice podpiral ta segment. Kasneje, ko je Izum izgubil področje vpliva v Jugoslaviji, se je posvetil predvsem gradnji te hrbtenice in te ceste. In knjižnice so od tega informacijskega sistema odvisne. Jaz sem v petek povedala, da je to sistem, na katerega smo lahko Slovenci ponosni. In to je sistem, ki bi ga mi lahko prodajali v tujino, ampak se ga sramujemo in nekako s strahom govorimo o tem, da bi pa vseeno spustili nekje neko konkurenco. Pri nekaterih zadevah, ki so nacionalnega pomena, je skoraj zelo težko govoriti o kakršnikoli konkurenci. In Izum je ena od tak
Predsedujoča, hvala za besedo. Lepo pozdravljam državnega sekretarja z Ministrstva za finance ter vse kolegice in kolege, poslanke in poslance! S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Računskem sodišču se na novo urejajo pravice članov Računskega sodišča po prenehanju opravljanja funkcije, kot se tudi v paketu ostalih štirih zakonov, ki urejajo pravice funkcionarjev, Zakon o funkcionarjih v državnih organih, Zakon o Ustavnem sodišču, Zakon o varuhu človekovih pravic in tudi Zakon o Računskem sodišču, o katerem govorim. Poglavitne rešitve spremembe in dopolnitev Zakona o Računskem sodišču se nanašajo na tri poglavitne rešitve, ki so že bile večkrat naštete. Naj ponovim, torej na znižanje višine nadomestila po prenehanju mandata s 100 % na 80 % zadnje plače, ki jo je član Računskega sodišča prejemal, ko je opravljal funkcijo, na skrajšanje časa prejemanja nadomestila z enega leta na 9 mesecev od prenehanja mandata in na možnost podaljšanja pravice do nadomestila z enega leta na 6 mesecev do izpolnitve pogojev za upokojitev. Zakon predvideva tudi uvedbo določenih prekrškovnih določb. Predlog zakona zasleduje cilj enakosti pravic in obveznosti med primerljivimi najvišjimi funkcionarji vej oblasti v Republiki Sloveniji. Predlog zakona zasleduje tudi cilj družbene solidarnosti kot dela ustavnega načela socialne države. Predlog zakona zasleduje tudi cilj smotrnosti in transparentnosti porabe javnih financ. Nikakor ne gre za noben populistični zakon. Glede na navedeno v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlagani zakon podpiramo.
Spoštovani gospod predsednik dr. Milan Brglez, spoštovana predsedujoča, kolegice in kolegi! Kar malo težko mi je zdaj nadaljevati po tem rahlem zapletu. Morda bi si pa res vsi skupaj lahko privoščili malo pavze, ampak vendarle najbolje, da to zadevo opravimo nekako do konca. V preteklih letih nisem kaj dosti spremljala dogajanja v tem visokem zboru. Bila sem pač ena tistih prebivalk Slovenije, ki je zgolj skozi vse slabše razmere v svoji domovini čutila neuspeh dejanj političnih predstavnikov te države. Razprave v Državnem zboru so me, priznam, v glavnem obšle, razen seveda kakšne v nebo vpijoče zadeve, ki so se znašle v odzivih medijev, zato si nikakor nisem predstavljala, da lahko katerakoli od političnih strank na zame, vsaj tako mislim, prozoren način izrabljati to svojo politično funkcijo. Sedaj sem pač soočena z dejstvom, da se v imenu demokratičnega dialoga in soočenja različnih pogledov v tem prostoru izrekajo neke ad hoc obtožbe, za dokaze služijo malo te in malo one izjave, pa časopisni članki, pa kakšen stavek iz ustave, nekredibilne analize in danes smo slišali pač tudi drugačno mišljenje, kot ga ima kdo drug. Najbolj priljubljeno pa je tukaj v tem zboru citiranje ali bolje, povzemanje besed kolegov nasprotnega političnega pola, obračanje njihovega pomena in stavke na stavke, obešanje raznih negativnih konotacij, ki jih velikokrat spremljata, na žalost cinizem, pa tudi ponižanje. Verjetno to čaka tudi mojo razpravo. Stvar politične kulture pač in o tem je veliko govorila dr. Simona Kustec Lipicer. Nekoliko me hrabri dejstvo, da ste nekateri člani stranke predlagateljice ob njenem govoru sklonili glave – ampak ne tisti v prvih vrstah, da ne bo pomote. "Država nam je pred očmi razpadla," nam je pred nekaj leti zabrusil dr. Bučar. Mislim, da njega lahko citiram, čeprav sem proti temu, da se v tem zboru prehudo pometa s temi citati. Bil je pač prvi predsednik slovenskega parlamenta. Še več! Rekel je, da slovenski politiki sprejemajo odločitve, ki prinašajo p
Spoštovani poslanke in poslanci! Spoštovana predstavnica Vlade! Pred nami je manjša sprememba Zakona o medijih, ki pa je odprla paleto pomislekov in različnih pogledov na materijo, ki jo spreminjamo. V relativno kratki razpravi na seji Odbora za kulturo so se včeraj soočila različna stališča. Žal pa tako včeraj v razpravi kot tudi danes v nekaterih do sedaj predstavljenih stališčih ni manjkalo političnega EPP-ja, diskreditacij nekaterih oseb, povezanih z določenimi lokalnimi radijskimi postajami, ter pripisovanja pripadnosti tej ali oni politični opciji. A če strnemo vse pripombe in pomisleke, ki so bili tudi na mestu in so pokazatelj potencialnih pasti, ne pa nujno tudi pomanjkljivosti zakona, lahko pridemo do skupnega imenovalca. To je, da se s predlogom zakona vsem radijskim postajam omogoča enak dostop do tehnološko naprednejše radiodifuzne platforme. Novela namreč v ničemer ne ogroža pestrosti lokalnih radijskih programov, ki se bo ohranila tudi v prihodnje, naslavlja pa eno bistveno pomanjkljivost trenutne ureditve, ki preprečuje sočasno imetništvo statusa lokalnega programa posebnega pomena ter radiodifuzno oddajanje v digitalni tehniki. Veljavna ureditev namreč omejuje radiodifuzno razširjanje teh programov na območje z največ 10 % prebivalcev Republike Slovenije. Ta omejitev predstavlja nepremostljivo oviro za digitalno razširjanje, saj v Sloveniji ne obstajajo dovolj majhna omrežja in takšna niti niso načrtovana. Z novelo se tako izenačuje opredelitev radijskih programov s statusom lokalnega programa posebnega pomena v razmerju do programov s statusom regionalnega programa posebnega pomena. Lokalni programi se z novelo definirajo glede na območja, ki so mu namenjeni. To je območje, na katerem živi največ 10 % prebivalstva naše države in imajo najmanj 20 % lokalnih vsebin lastne produkcije. To pomeni tudi, da bodo lahko lokalni radijski programi v primeru pridobitve pravice razširjanja radijskega programa v digitalni radiodifuzni tehniki pričeli z oddajanje
Hvala lepa. Spoštovana ministrica, zanima me: Ali bo Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport spodbudilo proces umeščanja državnih in mednarodnih dosežkov pri šahovskih tekmovanjih šolajočih kot merila za dosego Zoisove štipendije? Šah namreč predstavlja veščino, ki krepi več človekovih zmožnosti – logiko, matematiko, zmožnost predstavljanja v prostoru in tudi času. Predlagam, da se pristojna ministra za izobraževanje in delo povežeta ter pripravita podlage za navedeno umestitev. Hvala. Za odgovor se najlepše zahvaljujem. In za dobro voljo pri razmisleku za umestitev tega miselnega športa, kot ste dejali, v sistem, v merila za Zoisovo štipendijo. Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Očitno v Državnem zboru obstajajo skeptiki, kar se tiče uvedbe te komisije in izvajanja preiskave. V Slovenski nacionalni stranki smo sopodpisnik tega predloga oziroma te zahteve. Ampak nekaj bi pa vseeno želel povedati, zakaj preiskovalna komisija da ali ne. Vsak zakaj ima svoj zato in obratno. Vsi se strinjamo z dejstvom, da so slovenske avtoceste na splošno ceste, ki so najdražje verjetno na svetu. Vsi vemo, da je v tem poslu prihajalo do že nenormalno razraščene korupcije. Vsi vemo, da je en kup gradbenega lobija nastal na račun davkoplačevalcev. Vsi vemo, da je bil potrošen naš denar, ki bi ga zdaj še kako močno potrebovali za lajšanje težav, ki jih imamo zaradi gospodarske krize. Kot podpisniki te zahteve pa istočasno razumno vemo, da izsledki, rezultati te parlamentarne preiskave ne bodo kaj ekstra kaznovali krivcev za te drage ceste, niti povrnili denarja. Je pa vseeno nekaj, ker če bi sproti takšne preiskave izvajali, do takšne velike gospodarske finančne škode ne bi prišlo. Nameni oziroma cilji preiskave so dobri, jih je kar nekaj. Je dobro, da se seznani javnost z njimi. Žal vam bom pa povedal kar v naprej že rezultate. Primer. Ugotoviti, ali so bili projekti izvedeni pregledno in s skrbnostjo. Vsi vemo, niso bili, krivci ugotovljeni ne bodo. Ugotoviti, ali so bili razpisi in podpisane pogodbe izvedene skladno s predpisi in usmeritvami. Formalno da, krivcev ne bo možno najti. Ugotoviti in razjasniti pogoje in postopke oddaje javnih naročil izbora, ponudb, pogajanj ter vsebino ponudb. Vsi vemo, da je tukaj prihajalo do mahinacij. Koga pa boste zdaj ugotovili kot krivca? Se pravi, ne bo možno. Ugotoviti, ali se je pri izvedbi projektov spoštovala vsa zakonodaja. Se nikoli ni in se tudi danes ne spoštuje. Eventualni krivec bo vedno znal najti izgovor. Ugotoviti, ali so bili proračunski viri za trošenje sredstev črpani racionalno, namensko in skladno s predpisi. Smešno, da to sploh razlagam
Hvala lepa za vprašanje. Jaz na to vprašanje seveda lahko odgovorim samo v enem delu. Zakon o omejevanju porabe alkohola pooblašča med drugim zdravstveni inšpektorat tudi za nadzor nad prodajo in ponudbo alkoholnih pijač in pijač, ki so jim dodane alkoholne pijače, v gostinskih obratih osebam, mlajšim od 18 let. Nadzor se je opravljal v okviru rednih programiranih inšpekcijskih pregledov, in sicer vzporedno s širšim pregledom in skladno s predpisi, nad katerimi izvaja nadzor zdravstveni inšpektorat Republike Slovenije ter v okviru poostrenega nadzora, ki je vključeval tudi akcije skupaj s policijo, ki je pristojna za nadzor in izvajanje prvega odstavka 7. člena in četrtega odstavka 16. člena. Glede števila inšpekcijskih pregledov s strani ZIRS-a, to se pravi Zdravstvenega inšpektorata Republike Slovenije v letih 2004 in 2005. V letu 2004 je bilo opravljenih 3 tisoč 758 pregledov, v letu 2005 pa 5 tisoč 254 pregledov in ugotovljeno eno leto 297 kršitev, drugo leto 164 kršitev. Tukaj nimam zdaj časa vsega prebrati, v katerih točkah in odstavkih oziroma v katerih členih je bila ugotovljena ta kršitev. V glavnem je šlo za 67 kršitev, ki jih je zdravstveni inšpektorat ugotovil, prepovedi prodaje in ponudbe alkoholnih pijač tudi mlajšim od 18 let, kar v prejšnji statistiki ni bilo zajeto, ker to spada pod Zdravstveni inšpektorat Republike Slovenije. Toliko zdaj z moje strani.
Spoštovani, hvala za besedo. V bistvu okolje oziroma narava ne pripada ne levim oziroma ne desnim, se pravi čist zrak, čista pitna voda, biotska raznovrstnost, rodovitna zemlja v bistvu ne bi smeli nikoli meti političnega predznaka. Tega se tudi moramo tukaj v Državnem zboru vsi dobro zavedati. In žal je tudi dostikrat, da so NVO-ji, ki jih imamo, in bom rekel, hvala bogu, da jih imamo, tisti glas narave, ki ga narava nima. Ja, morali bomo vsi začeti razmišljati ravno v tej smeri. Ogromno se govori o tem evropskem zelenem dogovoru, ki bo po mojem tudi z neko zapoznelostjo prišel vseeno v neko rabo oziroma uporabo na evropski ravni. Kot smo se že prej pogovarjali, okolje je na prvem mestu. Dejansko morajo biti narava, človek in živali vedno pred kapitalom, ne pa da dejansko potem dovolimo tako in drugače, da nam kapital uničuje prihodnost oziroma vsaj prihodnost naših zanamcev. To je to. Hvala.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane, spoštovani! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke je v zakonodajni postopek vložila novelo zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Predlog zasleduje cilje in rešitve, o katerih govori tudi sporazum, podpisan med koalicijskimi strankami. Pri tem bi mogoče najprej pomislili, da je poslancem in poslanka <PARTY> edinim mar za socialni položaj upokojencev v Republiki Sloveniji, da se le oni zavzeto borijo za pravično ureditev položaja starejših v naši družbi. Vendar je resnica malenkost drugačna. V ozadju vlaganj vseh teh predlogov opozicije, sploh pa slednjega s strani <PARTY>, je premišljena politična igra. Njen osnovni namen je otežiti delo koalicije, ali pa jo spraviti v medijsko neugoden položaj, pri tem pa so predlagatelji površni, in to v tolikšni meri, da niti ni težko najti argumentov, zakaj takšni predlogi niso dobri in bi povzročili dodatno pravno neurejenost ali necelovitost. V koalicijskem sporazumu so zapisani nekateri izzivi in rešitve za odpravo revščine med prejemniki pokojnine. Zapisani niso samo predlogi, ki jih je v zakon parcialno povzela Poslanska skupina <PARTY>. Predvideni so številni drugi ukrepi, ki bodo celostno naslavljali problematiko, ki so pojavlja na področju pokojninskega in invalidskega zavarovanja. Pri tem smo koalicijski partnerji skušali upoštevati tudi finančno vzdržnost pokojninske blagajne in stabilnost, ki jo na tem področju potrebujemo za normalno delovanje pokojninskega sistema. Vsega ne moremo narediti čez noč. Spremembe morajo biti preudarne, usklajene s socialnimi partnerji in finančno vzdržne. Socialni položaj upokojencev bo boljši že s sprejetjem novele Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2018 in 2019. V letu 2019 predvidevamo izredno uskladitev pokojnin in izplačilo višjega letnega dodatka, tako imenovanega regresa za upokojence, za kar bomo skupaj zagotovili 25 milijonov evrov več kot do sedaj. Pri letnem dodatku se bomo nadalje zavzemali za pos