EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane ministrice, spoštovani ministri, spoštovane kolegice in kolegi. Lep pozdrav tudi v mojem imenu. Na podlagi 162. člena Zakona o vodah je bil konec leta 2002 ustanovljen Vodni sklad kot namenska proračunska postavka. V letu 2008 je bilo iz Vodnega sklada od skupno 24 milijonov evrov za gradnjo, investicijsko in redno vzdrževanje vodne infrastrukture namenjenih le dobrih 7 milijonov evrov, kar je odločno premalo. Nekatere regije, tudi tiste, ki so se soočale z izjemno poplavno ogroženostjo, niso dobile nobenih sredstev. Iz tega razloga je bilo treba namenjati izjemne vsote javnih sredstev za sanacijo, namesto da bi se delovalo preventivno. Ali se sredstva Vodnega sklada, ki so namenska, torej res porabljajo namensko? Če upoštevamo dejstvo, da se je v letu 2008 kar 11,6 milijonov evrov namenilo za hidroelektrarne na spodnji Savi, torej za energetske investicije. Čeprav vemo, da mora vsak investitor, ki s svojo investicijo posega v vodni prostor, sam nositi stroške za odpravo posledic takšnega posega. V Vodnem skladu se zbirajo sredstva vplačanih vodnih povračil in plačil za podeljene vodne pravice. Zakaj se torej prednostno ne namenjajo za urejanje vodotokov, povečanje poplavne varnosti in izboljšave vodnega režima, kar je temeljno poslanstvo Vodnega sklada? Program Vodnega sklada potrdi resorni minister. Predlogi pa se zbirajo stihijsko in izbirajo predvsem netransparentno, brez vnaprej znanih in enoznačnih meril, brez možnosti enakopravnega sodelovanja vseh regij države za evidentiranje potreb. Iz poročil ministrstva izhaja, da so investicije Vodnega sklada zelo neenakomerno in neuravnoteženo razporejene po celotni državi in sledijo stopnji poplavne ogroženosti območij, v katera se investira. Zato me zanima: S katerimi ukrepi namerava Ministrstvo za okolje in prostor učinkoviteje, izdatneje, namensko in pregledneje urediti porabo sredstev Vodnega sklada za izboljšanje stanja vodne infrastrukture? Hvala.
Hvala za besedo. Kljub temu da ministra ni, bom povedal vprašanje in bi želel, da mi minister ustno odgovori na prihodnji seji. V državnem proračunu za leto 2004 in 2005 je predvidena tudi odprodaja državnih gozdov in državnih kmetijskih površin, in sicer v letu 2004 do milijarde tolarjev, v letu 2005 pa do dveh milijard tolarjev. Glede na višino zneska skupaj je to 3 milijarde tolarjev in glede na relativno kratek čas za kvalitetno in strokovno odprodajo državnega premoženja lahko rečemo, da gre tu za razprodajo državne lastnine. Zaradi denacionalizacije smo že tako ali tako izgubili veliko državne zemlje in jo še bomo, tam, kjer še ni zaključena, tako da imamo sedaj v državni lasti samo20% slovenske zemlje. Za primerjavo, kaj pomeni 3 milijarde tolarjev, je to cela planota pokljuških gozdov, recimo 4.500 hektarjev, ali pa vsa državna kmetijska zemljišča v Vipavski dolini, 1.500 hektarjev, glede na trenutne tržne cene. Poleg tega je ta ukrep v nasprotju s strategijo razvoja slovenskih gozdov, ki je bila sprejeta v tem parlamentu, ki, nasprotno, predvideva povečevanje državnih gozdov in njihovo zaokroževanje, odprodaja pa je dovoljena samo v primeru pomoči visokogorskim kmetijam za zaokroževanje njihovih površin. Prav tako ni usklajena z ministrstvom za okolje in prostor, kjer zakon o ohranjanju narave predvideva oziroma prepoveduje prodajo zemljišč znotraj rezervatov. Večina državne zemlje, državnih gozdov in kmetijskih zemljišč je pa ravno znotraj teh rezervatov, narodnih parkov, regijskih in krajinskih, pa tudi bodočih, rezerviranih za nove parke. Tako z razprodajo te zemlje v bistvu izgubljamo vpliv nad nekaterimi življenjsko pomembnimi funkcijami, ki jih državna lastnina na teh površinah omogoča. To pa je ekološka funkcija, to so varovane površine, potem zavarovanje vodnih virov in pa socialna funkcija, odprt dostop do površin za rekreacijo. In seveda na ta način tu prepuščamo državni vpliv privatnim profitnim interesom. Poleg tega pa bodo za prodajo zanimive s
Hvala, predsedujoča, za besedo. Lepo pozdravljeni predstavniki Vlade, predlagatelji in kolegi in kolegice poslanci in poslanke! Tudi sama bom predstavila en vidik tega, zakaj mislim, da ta pot tega, kar je danes v Državnem zboru, ni pravilna. Torej, strinjam se, da bi moral biti temeljni socialni dialog ne pa predlog zakona v Državnem zboru. Mislim pa, da nam poslancem ne bo težko se odločiti in ta zakon podpreti, kajti uporabljali bomo ne samo pravna razmišljanja, ampak predvsem zdrav razum, zato da te neenakosti, ki jih v socialnem dialogu niso bili sposobni odpraviti, zagotovimo z zakonom. Namreč, ko pogledamo, kaj je minimalna plača, njena že zgodovinska vloga je bila zato, da odpravi socialno neenakost in da preprečuje prenizka izplačila. To je bil njen temeljni namen in se je tudi danes nekako ohranil. No in že Svet Evrope je sprejel, kaj je norma, kaj je pravično plačilo – torej, kaj je tista minimalna plača – in je povedal, da je to 60 % povprečne neto plače. V Evropi oziroma v Sloveniji je ta povprečna plača 1005 evrov. Torej, problem je v prenizki plači, ki jo imamo v Sloveniji, kajti ne znam si predstavljati, kako preživiš življenje s 500 oziroma 600 evri. To je dejansko tisto vodilo, ki nas, poslance vodi pri tem, da bomo to zadevo podprli. Problem pa je tudi v tem, predvsem pri ustvarjanju tega dialoga, da vsi socialni partnerji razumejo namen in pomen socialne plače različno. In sicer, delavci in skupaj s sindikati to razumejo kot socialno vlogo in pravično plačilo, delodajalci tukaj niso enotni, država pa običajno to razume kot makroekonomsko politiko, institut, s katerim urejajo. Ampak, v Sloveniji, ko smo sprejeli Zakon o minimalni plači se nismo odločil, da je to institut makroekonomske politike, ampak smo se odločili in v zakon napisali, da z njim varujemo socialno in materialno varnost zaposlenih. Torej, mi smo se postavili, predvidevam da z vidika, ker smo socialna država, na ta nivo, zato da zaščitimo šibkejše. Ampak, pravim, da z zakonom ni pr
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni, dober dan! <PARTY> pozdravljamo predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o prevzemih, s katerimi se ščiti interes države, saj se ji vrača glasovalne pravice pri najpomembnejših odločitvah v gospodarskih družbah, ki so pretežno v državni lasti. Te spremembe zakona bi po našem mnenju morali obravnavati in sprejemati že pred časom. S spremembo zakona se bo preprečilo predvsem morebitne zlorabe ali manipulacije zasebnega ali manjšinskega interesa, ki je v času mirovanja glasovalnih pravic države lahko izkoristil takšno ureditev in pogoje ter na račun državnega premoženja odločal za lasten interes, ne pa za skupni javni oziroma državni interes. Z novelo zakona se tako dopolnjuje splošna prevzemna ureditev na način, da se omogoči osebi, ki ji glasovalne pravice v ciljni družbi mirujejo, da ponovno pridobi glasovalne pravice v ciljni družbi, če zniža delež glasovalnih pravic na zadnji zakoniti delež v ciljni družbi, ki je bil predmet varovanja na podlagi 75. člena Zakona o prevzemih. Z dopolnitvijo navedene odločbe lahko oseba – ali osebe, ki delujejo usklajeno – in ji zaradi kršitve stanja glede imetništva glasovalnih pravic v ciljni družbi glasovalne pravice mirujejo, ponovno pridobi glasovalne pravice, ne samo z objavo prevzemne ponudbe ali odtujitve vrednotnih papirjev in delniških nakupnih opcij ali terminskih pogodb, ki niso vsebovane v vrednostnih papirjih pod prevzemni prag oziroma dodatni prevzemni prag, ampak tudi z odtujitvijo vrednostnih papirjev in delniških nakupnih opcij ali terminskih pogodb, ki niso vsebovane v vrednostnih papirjih kot zadnji zakoniti delež. Predlagana ureditev je tako primerljiva s splošno prevzemno ureditvijo, ko si lahko nezakoniti prevzemnik povrne glasovalne pravice, če prevzemnega oziroma dodatnega prevzemnega praga ne dosega več. V primeru odtujitve vrednostnih papirjev in delniških nakupnih opcij ali terminskih pogodb na zadnji zakoniti delež, ki je bil predmet varovanja
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Prav lepo pozdravljen minister in vsi ostali, kolegice in kolegi! V začetku bi izpostavila izjavo predstavnika predlagatelja, ko je v svoji obrazložitvi izjavil, da Janez Janša ne premore biti danes tukaj z nami in podpreti svojega podrejenega. Upam, da se je gospod Nemec šalil, saj ve, zakaj predsednika Vlade ni bilo na začetku današnje seja, kajti njegov strankarski kolega, sem prepričana, da mu je povedal, da danes poteka na Brdu pri Kranju posvet Večletni finančni okvir 2021–2027 in razvoj kohezijske regije Zahodna Slovenija, ki ga je organiziral Državni svet, kajti nas, poslance iz Zahodne Slovenije ta tematika zelo zanima. In predsednik Vlade se je skupaj z ministrom, pristojnim za razvoj in kohezijsko politiko, udeležil v imenu odločevalcev. To sem morala povedati zaradi državljank in državljanov, ki nas gledajo, saj jih s takimi izjavami o delovanju predsednika Vlade zavajate. Sedaj pa pojdimo na samo vsebino interpelacije. Že večkrat je bilo kronološko navedeno, kako je potekal sam postopek od začetka do konca, ampak vseeno bi rada izpostavila dve ključni zadevi, in sicer; prvič je Policijska postaja Maribor potrdila prijavo prereditve. Potem je pa takoj zatem predlagala upravni enoti, da prireditev prepove, in sicer z utemeljitvijo, da obstaja verjetnost, da bodo na prireditvi s strani glasbenika ali posameznih skupin, ki se bodo udeležile koncerta, spodbujena kazniva dejanja oziroma da se bo spodbujalo k izvrševanju kaznivih dejanj, nasilju in motenju javnega reda oziroma je ocenila, da bo koncert izrabljen za izvrševanje kaznivih dejanj. Ali se vam ne zdi, da je to umetno ustvarjanje afere, kajti <PARTY> je v svoji predstavitvi na začetku poudaril, da <PARTY> to dela, ampak mislim, da je tukaj točno to zapisano: umetno ustvarjanje. Nadalje potem je postopek tekel, da ne bom vsega ponavljala in prišlo je do odločanja na drugi stopnji, ko je Ministrstvo za notranje zadeve pritožbo zavrnilo. Ker pa je ponovno stekel po
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovani prisotni, spoštovani prisotni na galeriji! Zaostrovati pogoje zato, da se lahko nekdo odloči za ustavno presojo, se mi zdi napaka, napaka te vlade. Ne nazadnje niso ljudje v tej državi tisti, ki pišejo zakone oziroma ki pišejo slabe zakone. V tem mandatu je bilo vladnih predlogov 345, se pravi, 96,9%. V nobeni vladi do sedaj ni bilo toliko presoj ustavnosti zakonov, kot jih je za čas triletnega mandata te vlade. Dajte mi povedati, so ljudje krivi, zaradi njih zaostrujemo, ali je kriva vlada oziroma vi, ki potrjujete te zakone! Kdo je kriv? Ne zaostrovati pogojev ljudem, da izkoristijo tisto demokratično pravico po pravnem varstvu, ki jim jo daje Ustava Republike Slovenije. Zakon predvideva med drugim tudi tako imenovan žreb, žreb v primeru, ko Državni zbor ne potrdi ustavnega sodnika na svoji seji, ampak se z žrebom, če je tako predvideno, odloči, kdo bo še naprej, dokler se ne določi novega ustavnega sodnika, opravljal funkcijo ustavnega sodnika. Ta žreb je tako, malo, se mi zdi, lahko tudi pristranski. Žrebov imamo v naši državi v raznih oddajah, raznih popularnih scenah kar nekaj in vemo, da je kar nekaj te žrebov malce prirejenih. Zato se bojim, da bo enako pri ustavnih sodnikih, čeprav bi tu moralo biti pravno varstvo oziroma njihova določitev ali pa podaljšanje njihovega mandata bistveno, bistveno strožje kot pri nekaterih, bom rekel, televizijskih šovih in oddajah. Tu bi pa res bila stroka, delavnost ali pa aktivnost nekega ustavnega sodnika tista, ki bi morala pretehtati, kdo bo nadaljeval oziroma še naprej opravljal najvišjo zaščitniško ali pa najvišjo pravno funkcijo v tej državi. Še enkrat poudarjam, z zakonom zaostrujemo pogoje ljudem, onemogočamo v nekaterih primerih, da se poslužijo tiste najvišje pravne instance, ko gre za njihove pravice, samo zaradi tega oziroma v opravičilo temu, da je ta vlada v večini primerov pripravila ustavno sporne zakone; zakone, ki niso v skladu bodisi z ustavo bodisi z n
Hvala lepa predsedujoči. Pred sabo imamo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijskih zemljiščih. Predlog zakona o kmetijskih zemljiščih je vsekakor nujen in potreben, spremembe in dopolnitve morajo biti usklajene med vsemi deležniki. V mislih imamo slovenske kmete, lokalne skupnosti, reprezentativna združenja in druge. Vsi skupaj moramo slediti ciljem, da ohranimo predvsem pa s skupnimi močmi izboljšamo pridelovanje naše hrane. V <PARTY> se že vseskozi zavzemamo za slovensko pridelano hrano, da vsak državljan ve, kaj ima pred seboj na svojem krožniku. Vsekakor smo tudi za to, da se nujno povečajo kmetijska zemljišča za pridelavo hrane, kajti trenutna situacija nam kaže, da bomo v bodoče manj uvažali iz tujine. Zavzemamo se za trajnostno ravnanje kmetov z rodovitno zemljo, da jo kot Slovenci znamo ceniti ter da se ne zarašča v gozd. Vse to v današnjem hitrem tempu življenja lažje usklajujejo upokojenci kot mladi, ki nimajo časa oziroma imajo premalo znanja oziroma prakse o kmetovanju na sploh. Delati moramo na tem, da se naše kmetije ohranjajo iz generacije v generacijo in da se razvoj podeželja nadaljuje. Nihče si ne želi propadajočih samotnih kmetij v čudoviti neokrnjeni naravi s pogledom na mesto. Kar zmrazi nas ob misli, koliko je v Sloveniji pozidane rodovitne zemlje. Naši zakoni bi morali v luči zagotavljanja prehranske varnosti zaščiti vsak kvadranti meter kmetijskih zemljišč, ki jih na žalost zaradi hitrega zaraščanja in spreminjanja njihove namenske rabe izgubljamo iz dneva v dan, in to pred svojimi očmi. Neobhodno dejstvo je tudi, da gre pri pozidavi kmetijskih zemljišč za nepovraten proces, s katerim trajno izgubljamo kmetijska zemljišča. Pritisk pozidave je največji ravno v ravninskem delu Slovenije, po možnosti nekje v bližini mega trgovskih centrov, v bližini avtocest in podobno. Ena izmed poglavitnih rešitev je tudi nadomeščanje kmetijskih zemljišč, če lokalna skupnost, občina načrtuje spremembo namenske rabe kmetijskih zemljišč v st
Spoštovane kolegice, kolegi. Gospod podpredsednik Državnega zbora, spoštovani predstavniki Vlade. V Slovenski demokratski stranki omenjenega predloga ne bomo podprli. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da je predlagana sprememba zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju s pravnosistemskega vidika neustrezna. Glede predlagane spremembe ugotavljamo, da bi bila pravilna umestitev spremembe možna le v Zakon o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev, zavezancev, saj je pravica do vdovske pokojnine po vdovcu oziroma vdovi po vojaškem zavarovancu priznana po tem zakonu. Smiselna ureditev v primeren zakonski okvir izhaja iz opredelitve kroga upravičencev ter določitve pravic, ki jih posamezni predpisi priznavajo določenim kategorijam oseb. Republika Slovenija je vojaškim zavarovancem zagotovila primerne pokojnine s posebnim zakonom. S tem zakonom so hkrati tudi urejene tudi vse druge pravice, ki izhajajo iz pravice do pokojnine. Vdove oziroma vdovci po umrlih vojaških zavezancih pridobivajo pravico do vdovske pokojnine in vseh ostalih pravic, do katerih so upravičene vdove in vdovci, po splošnih predpisih. Kljub temu da oba zakona urejata in opredeljujeta enake pravice iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja, se krog zavarovancev po zakonih razlikuje, saj so bili prispevki za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za vojaške zavezance plačani v poseben, ločen sklad v Beogradu. Z uvedbo pravice do vdovske pokojnine leta 2000 so bile uresničene zahteve po zagotovitvi večje pravice upravičencu, ki bi sicer s prehodnim plačilnim prispevkom za najmanj dve pravici bil upravičen do obeh pravic - lastne in vdovske, kar skladno s pokojninskimi predpisi ni mogoče. Pravica do vdovske pokojnine vojaških zavarovancev se v celoti zagotavlja iz državnega proračuna in ne tako kot ostale pravice po splošnih predpisih, ki se zagotavljajo v celoti s sproti vplačanih prispevkov aktivnih zavarovancev in se znotraj enot
Hvala za besedo, podpredsednik. Gospod minister z ekipo; kolegice in kolegi! Ta zakon, ki ga je v parlamentarni postopek vložila <PARTY>, je najbolj konkreten zakon na področju infrastrukture iz tega mandata, od kar je na oblasti vlada Mira Cerarja. Ne samo da je to najbolj konkreten zakon, izvedbeni zakon, je dejansko tudi najbolj konkreten dokument, ki opredeljuje določene naložbe, ki jih mora zagotoviti in opraviti tudi Vlada Republike Slovenije do nekega roka, ki je v tem zakonu določen. Kot smo v Slovenski demokratski stranki že napovedali, sta ta dva zakona, ki jih danes obravnavamo s področja infrastrukture, tudi naša glavna točka predvolilnega programa; ne glede na to, kdaj bodo parlamentarne volitve na področju infrastrukture. Prva točka, ki smo jo predstavili, je bila s področja obrambe. To je bil naš predlog za reformo rezervnega sestava Slovenske vojske z vzpostavitvijo nacionalne garde. Druga točka programa je to področje infrastrukture; torej tukaj predlagamo konkretne projekte, konkretne ukrepe, ki bodo izboljšali stanje infrastrukture v Sloveniji. Žal, koalicija danes niti ne razpravlja, niti se ne opredeljuje do našega predloga, ker je verjetno v hudi zagati. V hudi zagati pa je zaradi tega, ker to ni nek dokument, ker to ni nek White Paper oziroma bela knjiga, kot se temu reče, ni neka resolucija, ni neka strategija; ampak je dokument, ki vsebuje tri konkretne točke, vsebuje tri konkretne elemente, ki so potrebni za realizacijo. Prvič, kaj želimo storiti; drugič, do kdaj bomo to naredili, in tretjič, kje bomo dobili denar za to. V 3. členu so napisane vse projekcije, vsi projekti na področju infrastrukture, ki so prioritetni v tem zakonu. Našteti so na področju železniške infrastrukture, na področju avtocest, na področju državnih cest, vse z imeni, s konkretnimi odseki. Prva konkretna zadeva je to, da v tem zakonu povemo, kaj bomo naredili. Druga je rok za izgradnjo. Rok za izgradnjo je, da je treba te projekte, ki so v 3. členu, dokončati in preda
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi, predsedujoča in predstavniki Vlade! V uvodu bi rada poudarila, da se sama vsebina zakona nanaša na pomembno in občutljivo problematiko zagotavljanja pravic invalidov do življenja v skupnosti, njihove polne vključenosti in sodelovanja v njej. Poslanska skupina Državljanske liste spoštuje in ceni snovalce tega zakona, podpira njihova prizadevanja ter ves vložen čas in napor, ki je bil potreben, da je ta predlog zakona vložen v parlamentarno proceduro. Na sam predlog zakona so prihajale pripombe tako s strani kompetentnih institucij, kot so invalidska društva, ki niso sodelovala pri nastajanju tega zakona, s strani Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove usklajenosti z ustavo Republike Slovenije, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnega vidika ter podala številne pripombe in opozorila. Nekaj pomanjkljivosti zakona je ugotovila tudi varuhinja človekovih pravic. Po proučitvi zakona pa sta negativno mnenje k vsebini zakona podala tudi Vlada in Državni svet. Pomanjkljivost je tudi ta, da pri nastajanju zakona niso sodelovale vse kompetentne institucije, kot so invalidska društva. Ne želimo, da bi se predstavniki YHD čutili nekompetentne, prav gotovo so, vendar so pri pripravi svojega predloga tako v postopku kot s predlogom zakona sami izključili druge invalidske organizacije. Glede na vse navedeno je bilo ugotovljeno, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, je pa dober temelj za nadgradnjo. S tem, ko zakon ni dobil podpore, ne pomeni, da so invalidi, ki so koristili osebno asistenco, to izgubili. To se ne bo zgodilo, saj je ministrstvo prek Zavoda Republike Slovenije za zaposlovanje razpisalo program, na podlagi katerega je predvidenih 250 zaposlitev na subvencioniranih delovnih mestih za izvajanje osebne asistence. Ministrstvo tudi načrtuje potrebna sredstva in je že pravočasno napovedalo razpis, s katerim bo izvajanje programa podaljšalo za dve leti. To pomeni, da delo teče naprej in
Hvala za besedo, predsedujoči. Če naj si privoščim eno uvodno opombo, se sprašujem ob tej razpravi o demografskem skladu, če je pogoj, da postaneš funkcionar <PARTY> to, da znaš lagati, ali te tega naučijo šele takrat, ko prideš na funkcijo. Za razliko od govorcev in splošnih stališč, ki jih lahko slišimo okoli demografskega sklada, bi sam izpostavil, da mi nimamo demografskega problema, naš problem je kapitalizem. Ustvarjenega proizvoda je dovolj, ne glede na starajočo se populacijo, je pa zelo nepravično razporejen. Zato smo v Levici tudi predlagali, da se dvigne prispevna stopnja za delodajalce, ki polni pokojninsko blagajno. Če bi bil ta predlog sprejet, bi dobili nov stabilen in družbeno pravičen vir v višini 560 milijonov evrov vsako leto, vir, ki bi praktično prepolovil transfer iz državnega proračuna, ki trenutno znaša 1,15 milijarde evrov, zgolj zato, da pokojninska blagajna pokriva svoje osnovne obveznosti do upokojencev in upokojenk v tej državi, se pravi, da jim izplačuje pokojnine. A kako mizerne pokojnine so to? Imamo 240 tisoč upokojencev, ki živi s penzijo pod 600 evri. To ni penzija za lagodno življenje. To ni dohodek za varno starost. To je revščina v malo drugačni preobleki. Več kot 10 tisoč starejših čaka v vrsti na posteljo za mesto v domovih starejših občanov. Tudi to je neka investicija, ki jo je država dolga leta, desetletja, zanemarjala, sedaj pa je akutna kriza eksplodirala še z dodatnim pospeškom epidemije covida-19. In še in še bi lahko našteval, kaj moramo zagotoviti zato, da bomo našim starostnikom, aktualnim ali bodočim upokojencem, omogočili varno starost, ki so si jo s svojim delom in s svojim prispevkom v družbi zaslužili. Skupaj se že ta hip pogovarjamo o izdatkih in investicijah, ki bi presegli 2 milijardi evrov vsako leto. Vlada Janeza Janše je prehitela v odgovor na to vprašanje z zakonom o demografskem skladu. Trdi, da bo z demografskim skladom okrepila prihodke v pokojninsko blagajno in iz tega lahko zagotovila dvig najnižjih
Še enkrat vsem skupaj lep pozdrav in hvala za besedo. Veljavni Zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka določa, da se katastrski dohodek in pavšalna ocena dohodka na panj prvič ugotovita po na novi podlagi najkasneje do 30. 6. 2012. Tako bi se katastrski dohodek za vsa kmetijska in gozdna zemljišča in nova ocena pavšalnega dohodka na panj lahko pričela uporabljati za dohodnino ter določanje drugih obveznosti in pravic iz tega naslova najpozneje 30. 6. 2012 in že za odmero dohodnine za leto 2012. Novo podlago za ugotavljanje katastrskega dohodka bi morala pripraviti Geodetska uprava Republike Slovenije, le-tej pa v letu 2011 niso bila odobrena dodatna sredstva za razvoj novega sistema ugotavljanja katastrskega dohodka, zato novega katastrskega dohodka in pavšalne ocene dohodka na panj s 30. junijem 2012 ni mogoče ugotoviti, kar pomeni, da tega podatka na bo mogoče uporabiti tudi za dohodnino. Prejšnji sistem ugotavljanja katastrskega dohodka pa ni več veljaven, prav tako pa je potekel rok za njegovo uporabo. Tako bi se brez sprejetja teh predlaganih sprememb zakona na dan 30. junij znašli v nezakonitem stanju in brez pravne podlage za določitev katastrskega dohodka za leto 2012, ki se kot podatek potrebuje za določitev dohodkov zasebne kmetijske dejavnosti za leto 2012. S predlaganim zakonom o spremembah Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka se rok uveljavitve novega sistema ugotavljanja katastrskega dohodka iz 30. junija 2012 prestavi na 30. junij 2013, posledično pa se prestavi za eno leto tudi prehodno obdobje za ugotavljanje katastrskega dohodka za kmetijska zemljišča, ki niso zemljišča pod trajnimi nasadi. Cilj Predloga zakona o spremembah Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka je zagotoviti pravno podlago za enoletno prestavitev roka uveljavitve novega sistema ugotavljanja katastrskega dohodka, kontinuiteto v sistemu in uporabo podatkov o katastrskem dohodku ter pavšalni oceni dohodka na panj za različne javne namene. Tako se za katastrskih dohodek za