EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Gospa predsedujoča, gospoda ministra! Imeli smo, kot je že bilo rečeno, zelo dobro sejo finančnega odbora in smo rešili večino spornih vprašanj. Tu gre predvsem zahvala za komentarje, ki jih je dal državni svet in pa tudi sekretariat za zakonodajo. Sprejet je bil tudi amandma naše poslanske skupine Nove Slovenije, da se garancija oziroma jamstvo skrajša na tri mesece. Mislimo, da je to zelo razumen rok, kajti če gledamo, kaj so storile vlade po svetu, da so pomagale letalskim družbam v tej katastrofi, lahko ugotovimo, da je bilo zelo malo vlad, ki so šle preko tega roka, večinoma pa sploh do tega roka prišlo ni. Namreč, države so predvsem gledale na to, da dajo letalskim družbam možnosti, da uredijo svoje razmere z zavarovalnicami in, seveda, če to ne bo funkcioniralo, bodo morali poseči po drugih ukrepih. Predlagali smo tudi, da bi država ne dajala jamstva direktno Adrii oziroma našemu edinemu letalskemu prevozniku, temveč da bi to jamstvo šlo na dosedanjo zavarovalnico našega prevoznika in da bi jamstvo bilo od 50 do 750 milijonov dolarjev, in da bi potem to tudi krilo pozavarovalno dejavnost. Ni nam povsem jasno, kdo je bil pozavarovalec Triglava in kako je prišlo do tega, da je ta nenadoma odpovedal zavarovalnino. Seveda, razumemo to, da so tudi druge družbe že nekoliko prej to storile. Mislimo, naj ponovim, da bi morala ta transakcija potekati med vlado in zavarovalnico. Vam povem, kaj smo navedli v naši obrazložitvi. S predlaganim zakonom želi vlada Republike Slovenije prevaliti ves riziko o tej nesreči iz zavarovalnice na pleča slovenskih davkoplačevalcev, kar je seveda popolnoma nesprejemljivo. Zavarovalnice pobirajo premije ravno iz razloga, da bodo v primeru škodnega dogodka prevzele nase pogodbeno določena bremena. V konkretnem primeru pa se zavarovalnice odvezujejo kakršnegakoli bremena, tako glede izbire tuje pozavarovalnice kot glede pogodbe, ki so jo s to tujo pozavarovalnico sklenile, in tudi glede rizika, ki so ga z zavarovalnimi pogodbami prevzele.
Nasprotujem temu, da bi imeli ta pink ponk med kolegijem in katerimkoli delovnim telesom. Zdi se mi silno nenavadno, da delovno telo naloži kolegiju ali pa prosi kolegij. Mislim, da smo tudi z vprašanjem subsidiarnosti tukaj na tesnem. Tisti, ki je v imenu stranke član Kviaza, naj s polnimi pooblastili odloča v teh zadevah, naj bo v Kviazu, ali naj bo v odboru za zunanjo politiko. Ne, da imamo posebno telo, ki o tem odloča, in neke mešane kompetence pravzaprav. Zakaj pa imamo delovna telesa? Ne rabimo nobenega kolegija v rezervi na to temo. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije prosim pred odločanjem za 20 minut odmora.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj. Ob sprejemanju državnega proračuna oziroma rebalansa proračuna za leto 2003, glede na to, da gre za manj pomemben dokument, sklepam po udeležbi maloštevilnih ministrov, bi vseeno bilo prav, po moji oceni, da bi bili tukaj nekateri ministri oziroma bi jih bilo več in da bi spremljali to razpravo in tudi mogoče dobili kakšno idejo, kako in kajtudi te notranje razporeditve narediti, ker niso vse, prav gotovo, takšne, ki bi bile najbolj ustrezne, glede na njihova poznavanja oziroma njihova gledanja, reševanja posameznih vprašanj, ki se v državi pojavljajo. Poslanci prav gotovo to vemo, kaj se dogaja, ker nismo taki birokrati. Žal vidim, da ni interesa s strani vlade. Niti ni novega finančnega ministra, ki bi poslušal to, kar mi danes govorimo tukaj, niti ni iz zelo pomembnega novega resorja za regionalni razvoj nobenega tukaj. Kako je to mogoče? Mi imamo marsikaj povedati in bi bilo prav, da to nekdo sliši. Gospod predsedujoči, kako boste zagotovili kompetentno, suvereno obravnavanje tako pomembne tematike, pa čeprav gre samo za rebalans, da bi nekdo tukaj te stvari poslušal. Gospa Petrinova, vsaka čast, da je tukaj, ampak ona z regionalnim razvojem nima več, tako rekoč, skoraj nič. Te stvari so zdaj drugače urejeno. Imamo še mogoče kadre v njeni službi, ampak ti kadri morajo zdaj nekam iti. Ne vem, to bi bilo treba tudi povedati, kam bo to šlo zdaj. Ne vem nič. In ravno o regionalnem razvoju hočem nekaj govoriti v tej razpravi. Rad bi podatke, koliko različnih regionalnih pomoči iz posameznih resorjev je letos neposredno namenjeno za te izvedbene regionalne programe, ki so jih naše razvojne agencije pripravile za leto 2003. Kolikor mi je znano, glede na pregled teh izdelanih izvedbenih projektov za regionalne razvojne agencije oziroma za statistične regije, je teh projektov za nekaj milijard, 10 milijard. Vseh sredstev, ki bodo pa verjetno na nek način namenjena - lepo pozdravljam novo ministrico, sem zelo navdušen, da je pr
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Najprej bi hotel spomniti, o čem govorimo. Govorimo o naših rojakih v zamejstvu in po svetu. Zadnjič sem videl veliko zanimanje za tako imenovane "odpisane", ali kako se imenujejo, in nujo, po kateri moramo nekaj storiti. Nihče se pa nikdar ni oglasil na ta način o naših rojakih. Sicer mi je všeč dikcija gospoda Avšiča, to pa zaradi tega, ker je vljudna in tako dalje, ampak vljudnost v tem parlamentu ne pripelje nikamor. V tem parlamentu, če nimaš volilne moči, nisi nič vreden, nihče te ne bo poslušal, nihče se ne bo strinjal, nihče ne bo pluralistično pristopil k tebi pa rekel, "tole je pa dobro za nas vse, pozabimo na meje med strankami", tako se dela v celotnem - verjetno kdo to ve - v celotnem demokratičnem svetu. Ne, to se doslej še ni zgodilo. In zdi se mi, da je zaradi tega ta vljudnost do naše vlade čisto brez pomena in se nam bodo smejali v obraz; "smo prosili, smo rotili, smo zahtevali" pri neštetih amandmajih in pri neštetih stvareh, tudi pri proračunu in tako dalje, in nismo nikamor prišli. Zato na žalost tega amandmaja ne bom podprl. Drugič bi rekel tole. Tu ne gre za zakon o zaščiti psov ali pa živali. In sem prepričan, če bi za to šlo, potem bi imeli ogromno diskusije in podporo. Moram pa reči to, da se v Svetu Evrope sedaj pogovarjajo tudi o rojakih po svetu. In ravno v začetku maja bo konferenca o tem v Varšavi. Poleg tega smo se pa pogovarjali pol dneva o tem, kako zaščititi živali pri prevozu. Meni se je to zelo dobro zdelo, ampak na drugi strani se pa ni - in prepričan sem, da bi tudi porabili veliko časa za to, samo nikdar pa nimamo časa, da bi se o naših sorojakih pogovarjali. Zato prosim, da enostavno rečemo, da se to mora zgoditi. Kolikokrat smo vlado že pozvali za kakšno stvar in, presneto, če ne bomo zaradi rojakov po svetu tega naredili, smo pa tudi smešni! Tu se politične odločitve delajo in zaradi tega moramo to politično odločitev sprejeti. Hvala.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod minister in sodelavci, spoštovani. Predlog zakona, ki je pred nami, ureja področje, ki je bilo v zadnjem letu že večkrat obravnavano, pa vendarle vidimo, da je očitno problematika še vedno nedorečena. Plače v javnem sektorju zadevajo med 140.000 in 150.000 udeležencev, uslužbencev, ki so v skladu z novo zakonodajo razvrščeni v novi karierne in plačilne razrede. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije smo mnenja, da so nekatere rešitve dobre, do nekaterih pa imamo zadržke. Ocenjujemo, da bi določb, ki omogoča neenakomerno porazdeljen čas dela prispevala k večji kvaliteti življenja, saj bo delo fleksibilnejše. Poleg tega menimo tudi, da je ena plača, ki pripada javnemu uslužbencu iz naslova dodatne delovne uspešnosti, premajhna stimulacija in se strinjamo s predlogom, da na področjih, ker obstaja možnost pridobivanja sredstev s tržno dejavnostjo in z nejavnimi prihodki, se iz tega naslova lahko izplača tudi več osnovnih plač letno na posameznega javnega uslužbenca. V 14. členu se predlaga drugačen način obračunavanja dodatka za delovno dobo. Do sedaj je bil le-ta avtomatičen, in sicer 0,5% za vsako zaključeno leto. Vlada predlaga, da namesto omenjenega avtomatizma uporabimo princip uskladitve višine na podlagi kolektivne pogodbe. Glede na to, da sindikati nimajo moči in pozicije, da bi dosegli tovrsten ugodnejši dogovor, in glede na to, da si država prizadeva uveljaviti politiko nižjih javnofinančnih izdatkov ocenjujemo, da takšna rešitev ne bo v korist zaposlenih. Podobno velja tudi za 1. člen zakona, s katerim bi v državnem zboru zaobšli sindikalno pobudo, s čimer se težko strinjamo. Prav tako menimo, da bo julijska uskladitev plač, s katero se bo zajamčena plača povišala na cirka 53 tisoč 700 SIT, minimalna pa na cirka 102 tisoč SIT, prenizka, saj sta v preteklem letu inflacija in rast bruto družbenega proizvoda bili višji. Zaposlenim v javnem sektorju se plače tako realno ne bodo zvišale. Vse to pa bo
Hvala lepa. Spoštovani! Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj je na svoji redni 13. seji dne, 6.6.2007, kot matično delovno telo obravnaval predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o lokalnih volitvah, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejem predložila Vlada Republike Slovenije. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in mnenjem Državnega sveta Republike Slovenije. Predsednik Državnega zbora je predlog zakona na podlagi 94. člena Zakona o lokalni samoupravi in 145. člena Poslovnika Državnega zbora poslal dne, 10.4.2007, v mnenje županom občin in mestnih občin ter določil rok za pošiljanje mnenj do vključno 10.5.2007. V tem času je k predlogu zakona poslal mnenje le župan Mestne občine Ljubljana. Zakonodajno-pravna služba je v skladu s prvim odstavkom 27. člena Poslovnika Državnega zobra proučila navedeni predlog zakona z vidika skladnosti z Ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajno tehničnega vidika. Pripombe je podala k 2., 3., 5. in 7. členu. Državni svet Republike Slovenije je v svojem mnenju predlog zakona podprl in opozoril na nekatera odprta vprašanja Zakona o lokalnih volitvah. Pozitivno ocenjuje predlagane rešitve k 2. členu. Podpira tudi predlagane rešitve k 3., 4. in k 7. členu. Državni svet opozarja tudi na 18. člen Zakona o lokalnih volitvah, ki ureja vprašanje preferenčnih glasov, in predlaga, da se prouči problematika določanja mandata kandidatov na listi na podlagi preferenčnih glasov v manjših volilnih enotah. V dodatni uvodni obrazložitvi členov v okviru druge obravnave predloga zakona je predstavnik predlagatelja minister brez listnice zadolžen za področje lokalne samouprave in regionalne politike dr. Ivan Žagar poudaril, da je namen predloženega zakona uskladitev z dvema odločbama Ustavnega sodišča Republike Slovenije, ki se nanašata na omejitev uresničevanja volilne pravice zaradi odvzema poslovne sposobnosti in na določitev potrebnega števila podpisov volivcev za vložitev kandidatur za volitve v ob
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani vsi prisotni! Res je, poglavitni cilj zakona je zagotoviti nov vir financiranja državnega proračuna in s tem prispevati h konsolidaciji javnih financ. Novi davek se želi uvesti na način, ki bi čim manj administrativno bremenil davčni organ kakor tudi oba prireditelja klasičnih iger na srečo, ki imata edina v Sloveniji veljavno koncesijo, to sta Loterija Slovenije in Športna loterija. Na tem mestu moram omeniti, da ta davek ni nek nov izum te vlade. Davek od srečk je bil predviden že ob načrtovanju proračuna za leto 2013 in tako kot še marsikatera postavka lani načrtovanega proračuna ni bil uveden. Kot bomo danes še večkrat slišali, v to sem prepričana, je rebalans ali popravek proračuna za leto 2013 potreben zaradi napačnega načrtovanja tako odhodkovne kot tudi prihodkovne strani proračuna Republike Slovenije. Danes prav v kontekstu prihodkovne strani proračuna obravnavamo Predlog zakona o davku od srečk. Kot sem že rekla, je bil ta davek že načrtovan ob sami pripravi in sprejemu proračuna za leto 2013. Davek pa je prav tako predviden v programu stabilnosti, ki je bil, kot vemo, predmet ocene in priporočil Sveta EU. Davek od srečk je prometni davek, ki bo obdavčil klasične igre na srečo, torej gre za obdavčitev loterijskih srečk, tombolskih tablic, stavnih listkov, srček pri srečelovu in tako naprej. Sicer je poglavitni cilj davka zagotoviti nov vir financiranja proračuna, a ima uvedba tega davka tudi pozitiven in posreden cilj, in to je preprečevanje zasvojenosti z igrami na srečo. Zasvojenost, ki je v porastu in ki je še posebej zaskrbljujoča v populaciji mladih ljudi. V razvitem svetu, kot navajajo študije, je več kot 20 % celotne populacije zasvojene z igrami na srečo. V letu 2013 bo imel sam predlog zakona za posledico neto višje prihodke državnega proračuna za 7,3 milijone evrov v letu 2013 in 10,1 milijona evra v letu 2014, kar pomeni, da bo napolnil do konca leta 2014 državni proračun za 17,4 milijone evrov.
Najlepša hvala za besedo. V Državljanski listi se zavzemamo za maksimalno transparentnost in s tem namenom smo tudi vložili oziroma je naš minister pripravil Zakon o dostopu do informacij javnega značaja, ki ga bomo v kratkem obravnavali tudi v Državnem zboru v drugem branju. S tem zakonom odpiramo tako podatke o slabih posojilih, ki so bili preneseni na slabo banko in to so tudi posojila, ki so poglavitni vzrok tej bančni luknji, s katero smo bili soočeni, hkrati pa s tem tudi odpiramo dostop do marsikaterega podatka iz državnih bank, kot so bile sponzorske, svetovalne pogodbe in ostalo, kar je s tem povezano. S spremembo Zakona o bančništvu smo nedavno, par mesecev nazaj tudi omogočili dostop policiji, sodiščem in tožilstvu. Skratka, ustreznim institucijam, ki so zadolžene za to, da pač raziskujejo in preganjajo kazniva dejanja, ki so povezana s tem in so tudi, recimo, vodila v te težave v bančnem sektorju. Vsekakor pa se moramo zavedati, da je nujno potrebno, da podatki o stanju na računih varčevalcev, da podatki o uporabi na kreditnih karticah, da podatki o tem, s kom neko podjetje posluje in koliko posluje s temi podjetji, da je prav, da ti podatki ostanejo bančna skrivnost. To mislim, da tukaj ni popolnoma nobenega dvoma. Državni zbor je zakonodajno telo in v nekaterih primerih tudi nadzorno. Delitev oblasti imamo z nekim namenom in ta namen je, da se te posamezne veje oblasti med seboj nadzirajo in omejujejo, da ne bi pač ena zrasla in prevzela vlogo vseh, ni pa namen te delitve oblasti to, da bi opravljala ena veja delo druge veje. To pa ni namen tega in tega se je treba zavedati pri tovrstnih predlogih zakonov. Vsekakor predlagam, da težimo k temu, da vsakdo čim bolje opravlja svoje delo, delo, ki ga pač mora opraviti, ne pa, da želimo opravljati delo, ki ga bi moral nekdo drug opraviti. Stanje na računih, kje sem kaj kupil, kje sem smučal ne nazadnje in koliko moram še odplačati kredita, pa naj kar lepo ostane znotraj bančnih zidov. Če pa koga to slučajno
Hvala lepa. Spoštovani! Odbor za pravosodje je na 29. seji 31. 1. 2017 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o overitvi listin v mednarodnem prometu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odbor se je seznanil z naslednjim gradivom: predlogom zakona, objavljenem na spletni strani Državnega zbora v Poročevalcu z dne 5. 12. 2016, mnenjem Zakonodajno-pravne službe, mnenjem Sodnega sveta, mnenjem Mestne občine Ljubljana, opredelitvijo Ministrstva za pravosodje do mnenja Zakonodajno-pravne službe in mnenja Mestne občine Ljubljana ter mnenjem Komisije Državnega sveta za državno ureditev z dne 30. 1. 2017. V predlogu zakona so bili v poslovniškem roku vloženi amandmaji poslanskih skupin <PARTY>, Desus in <PARTY>. Predstavnik predlagatelja, minister za pravosodje, je v dopolnilni obrazložitvi členov povedal, da gre za zakon, ki ni bil noveliran že od leta 2001. Gre predvsem za spremembe in dopolnitve, ki omogočajo dodatno racionalizacijo odločanja pristojnih organov v postopkih overjanja javnih listin, posodobitev poslovanja z uporabo elektronskih listin ter lažje uveljavljanje pravic strank z namenom uresničevanja načela hitrosti in ekonomičnosti postopka. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je dejala, da vsi vloženi amandmaji na ustrezen način odpravljajo pomisleke, ki jih je ZPS izrazila v pisnem mnenju. Predstavnica Državnega sveta je povedala, da je Komisija za državno ureditev predlog zakona podprla, prav tako, kot je dejala predstavnica Notarske zbornice, so bili tudi njihovi predlogi upoštevani. Razprave ni bilo. Odbor je sprejel amandmaje poslanskih skupin <PARTY>, Desus in <PARTY> ter v skladu z 28. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Hvala.
Hvala, predsednik. Lepo dobro jutro, kolegice, kolegi, vsi ostali prisotni! Stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra k Predlogu sklepa o soglasju k Programu dela in finančnemu načrtu Agencije za energijo za leto 2017. S prenosom zadnjega svežnja direktive EU je Agencija za energijo dobila veliko novih pooblastil in s tem povezanih dodatnih nalog. Zadnje spremembe energetskega zakona so Agenciji opredelile neodvisni status regulativnega organa kot regulatorne agencije za energijo, ki ni več določena kot javna agencija in kjer ustanoviteljske pravice izvršuje Državni zbor Republike Slovenije. Zato mora Svet Agencije za energijo v skladu s četrtim odstavkom 399. člena Energetskega zakona do 30. 9. tekočega leta sprejeti program dela in finančni načrt Agencije za prihodnje leto. K programu dela in finančnemu načrtu Agencije pa mora dati soglasje Državni zbor. V Poslanski skupini Stranke modernega centra menimo, da je program dela in finančni načrt Agencije za energijo za leto 2017 zastavljen ambiciozno in da agencija skrbno načrtuje finančna sredstva za izvajanje svojih nalog. To je še zlasti spodbudno zaradi že omenjenih novih zadolžitev, ki jih agencija uspešno implementira v praksi. Vezano na te nove zadolžitve je agencija morala prilagoditi svoje poslovanje, kar je zagotovo svojevrsten izziv, sploh če vemo, da je agencija tesno vpeta v nacionalno okolje, ki združuje področje energetskih regulatorjev na ravni EU. Na seji Odbora za infrastrukturo, okolje in prostor smo bili pred obravnavo zadevne točke seznanjeni tudi z letnim poročilom Agencije za energijo, kjer je direktorica gospa Duška Godina povedala, da je agencija dosegla vse cilje, ki so bili zastavljeni s programom in finančnim načrtom za delo v letu 2015. Želimo si, da bi bili zastavljeni cilji doseženi tudi v letu 2017, seveda ob hkratnem zagotavljanju stroškovne učinkovitosti. Zato v Poslanski skupini Stranke modernega centra dejemo soglasje k predlaganemu Programu dela in finančnemu načrtu Agen
Hvala lepa, podpredsednik. Ministrica z ekipo, kolegice in kolegi! Ves čas zelo budno spremljam današnjo razpravo, nekaj pomembnega dela tudi iz pisarne. Z dvema namenoma, eden je ta, da jo poskušam osvetliti iz vidika široke medijske, strokovne debate in tudi politične, ki se je vršila v zadnje pol leta na to temo. Drugič pa z vidika tega, da bi razumela, ali smo uspeli priti čim bolj skupaj. In kaj ugotavljam? Ugotavljam, da še vedno obstaja veliko točk, kjer se nekateri strinjamo in kjer se tisti, ki se strinjamo, z drugimi ne strinjamo. In to pravzaprav na vseh ključnih točkah. Prva točka je vprašanje, kako sploh dojemamo situacijo danes. Ali živimo v državi in v svetu, ki ni nič drugačen od takšnega, kakršen je bil 5 let nazaj, 10 let nazaj, 50 let nazaj? Ali živimo v svetu, kjer smo samozadostni? Ali živimo v svetu, kjer potrebujemo ne samo drug drugega, še toliko bolj danes; ampak potrebujemo tudi solidarnostno pomoč, za državo govorim, sosednjih držav, njenih mednarodnih mater, katerih članica je država, da ji pomaga, kadar je država v stiski, kadar ima probleme. Tisti, ki ocenjujejo, da država nemoteno deluje kot običajno v vseh dosedanjih, preteklih letih, vsekakor ne vidijo nikakršne potrebe po tem, da se s komerkoli povezujemo, da s komerkoli sodelujemo. Obratno, tisti, ki ocenjujemo, da so razmere drugačne, pričakujemo temu ustrezno tudi drugačno vrsto sodelovanja znotraj lastnih vrst ter zunaj njih; pa je ne dobimo. In to je dejstvo. Ker če bi jo, potem mi verjemite, da bi se lahko današnje razprave z veliko lahkoto, predvsem pa lahkega srca vsi skupaj odrekli. Pa se ne moremo, ker ne smemo in ni odgovorno, da se obnašamo kot Grafenauerjev Pedenjped, ki si pred strahom zatisne oči in se dela, da ga ni; razen če strahu ne vidimo. Naslednje vprašanje. Če zaznavamo, da je treba nekaj narediti, kaj bomo naredili. Tudi tukaj se razlikujemo. Tako kot se razlikujemo pri tem, kako bomo to naredili. Zakaj? Ker se razlikujemo v ideoloških, v vrednotnih pogledih
Hvala lepa. Poslušam vaše pripombe in vprašanja o tem, kdaj je bila dana ta obljuba, kdo je dal to obljubo. Napačno citiranje skupne izjave, kot jo je citiral gospod Peče, ko je rekel, da v tej izjavi piše, da ne bomo odpirali novih. Tega ne piše. Poslušam gospoda Baroviča, ki govori o tem, da je švedsko predsedovanje na prvo mesto uvrstilo zaposlovanje. Švedsko predsedovanje je znano po treh i-jih, "employment, environment, enlargement". Med temi ne daje prav posebej na prvo mesto zaposlovanja, čeprav seveda sam menim, da je to izjemno pomembno, izjemno pomembna prioriteta švedska predsedovanja. Tukaj bi veljalo reči ob tem primeru zakona, ki ga obravnavamo, in tematike, ki jo imamo na dnevnem redu, je dejstvo, da z začetkom pogajanj o vstopu v Evropsko unijo vstopamo v prostor, kjer veljajo štiri velike svoboščine: o prostem pretoku blaga, kapitala, storitev in ljudi. Vstopamo v prostor svobodne konkurence, kjer je to načelo svobodne konkurence zapisano med eno prvih in ključnih načel Evropske unije. Ob začetku pogajanj smo v strategiji, ki jo je omenil gospod Bernik, jasno ugotovili, da to pomeni, da bomo izpostavljeni konkurenčnim pritiskom in konkurenci, ki bo od nas zahtevala, da bomo izpostavili najbolj pomembne realne kapacitete našega gospodarstva, naše ekonomije, konkurenčne sposobnosti Slovenije in slovenskega gospodarstva. Ne moremo konkurirati z davčno potuho. Ne moremo konkurirati s privilegiji, s posebnim položajem določenih dejavnosti, kakršne so prostocarinske prodajalne. Glede tega lahko rečem, da se od ponosa, gospod Rupar, ne da živeti. Ko smo to ključno odločitev sprejeli, smo se seveda zavedali, da je vrsta področij, na katerih bo ta konkurenčni boj prinesel s seboj zelo težke odločitve. Četudi ne bi v skupni deklaraciji k 94. členu pisalo to, kar piše, in če nam ne bi blokirali pogajanj v 10. in 25. poglavju zaradi te tematike, je odločitevo vstopu v Evropsko unijo pravzaprav odločitev o tem, da vse gospodarske subjekte na tem tržišču izenačim
Hvala za besedo. Danes je že drugi dan, ko razpravljamo o proračunu za leti 2016 in 2017. Velikokrat smo že slišali, da proračun ni razvojno naravnan, da je izključno varčevalen. V Združeni levici nam predvsem očitajo, da bomo varčevali na račun socialno ogroženih. Osebno menim, da temu ni tako. Seveda, strinjam se, lahko bi namenili več za socialno ogrožene, lahko bi več namenili za zdravstvo, infrastrukturo, znanost, tudi varnost; vendar je treba povedati, kako. Morda z dodatnim zadolževanjem. Treba je vedeti, da ima državni proračun še vedno visoke stroške glede odplačevanja dolga. Samo za obresti damo več kot milijardo evrov; in to je tisto, kar so naredile prejšnje vlade. Kolega Pogačnik se je spraševal, kako to, da je tako visok dolg. Ne vem, mislim, da je vprašanje napačno naslovljeno. To je tisto, kar so storile prejšnje vlade, in zato je Slovenija tam, kjer je. In prav zato so vsi ukrepi sedanje vlade podrejeni glavni prioriteti; in to je zmanjševanje primanjkljaja. To ni zato, kot je kolega Logar rekel, da ta država skrbi samo za to, da bodo naslednje generacije imele velik dolg. Prav obratno je. Ravno zato, ker ne želimo, da bi naslednje generacije podedovale samo velik dolg, je glavna prioriteta teh dveh proračunov zmanjševanje primanjkljaja. In v letu 2017 se uresničuje načelo zlatega fiskalnega pravila, ki pravi, da je dovoljeno zadolževanje le za investicije. Pa naj se osredotočim bolj na trg dela, delovne pogoje in socialno varnost. Kolega Luka Mesec pravi, da bo za leto 2017 namenjenih manj sredstev za brezposelne. Jaz pa ne razumem, zakaj to opredeli kot kritiko. Če se z leti zmanjšuje število brezposelnih – in prav ta vlada to počne, zmanjšuje število brezposelnih –, potem je logično, da je za vsako leto potrebnih manj sredstev. Ukrepi na trgu dela so usmerjeni v povečevanje zaposlenosti, s poudarkom na tem, da so ciljne skupine dolgotrajno brezposelni, se pravi starejši in tisti z nižjo izobrazbo. Povečujejo se sredstva za aktivno politiko zaposl