EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovani gospod predsednik, gospod minister s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini <PARTY> bomo seveda podprli predlog sprememb in dopolnitev zakona o javnih cestah, saj nam kaj drugega pravzaprav niti ne preostane. Glavna napaka je bila storjena že lansko leto za časa bivše Janševe Vlade, ko smo opustili sicer zastarel sistem elektronskega cestninjenja za osebna vozila in ga nadomestili s pavšalnim plačevanjem cestnine s pomočjo letnih in polletnih vinjet. Prejšnji sistem elektronskega cestninjenja na frekvenci 2,8 gigaherca je bil seveda zastarel in ni več ustrezal prometnim potrebam na avtocestah. Zato je tedanje vodstvo Darsa v letu 2006 pripravilo prehod na sistem elektronskega cestninjenja na frekvenci 5,7 gigaherca, ki pa je v skladu z direktivo, ki ga zahteva cestninjenje v prostem prometnem toku. Vlada je takrat ta predlog zavrnila na sami seji in se je leto pozneje na hitro in brez ustrezne študije odločila za dvojno cestninjenje, in sicer, elektronsko za tovorna vozila ter vinjetno za osebna vozila. Tako je na vsega 400 kilometrih slovenskih avtocest uvedla dvojni sistem cestninjenja in s tem tudi dvojne stroške, kar zaradi dvojnega sistema dejansko tudi ne more odpraviti cestninskih postaj in se je bistveno poslabšala prometna varnost in ne izboljšala, kot se je včasih temu reklo. Konec koncev nas na to opozarja tudi nedavna tragična nesreča in smrt motorista na cestninski postaji. Vlada je uvedbo vinjetnega sistema utemeljevala s povečano pretočnostjo prometa, pri tem pa je prezrla opozorila prometnih strokovnjakov, da zastoji na cestninskih postajah nastajajo zaradi zastarelega sistema in povečanega prometa. Po odpravi vinjet pa bodo zastoji nastajali na drugih točkah v prometnem omrežju, kot, recimo, na vhodnih mestih, gradbiščih in podobno. Svojo odločitev je utemeljevala tudi s finančnimi vidiki, saj je iz kratke nepodpisane študije predvidela, da bo v letu 2008 prodanih 800 tisoč letnih vinjet po ceni 55 evrov in 2 milijo
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Spoštovani! Pred seboj imamo predlog zakona, ki ga bomo v Poslanski skupini Desus soglasno potrdili. Sprejetje zakona bo omogočil učinkovito prestrukturiranje podjetij, katerih družbenik ali upnik je zaradi izvedbe ukrepov za krepitev stabilnosti bank postala Družba za upravljanje terjatev bank ali na kratko DUTB. Slednja bo lahko sodelovala pri prestrukturiranju gospodarske družbe s katerimkoli pravnim poslom, ki bo lahko njenemu dolžniku omogočil, da postane kratkoročno ali dolgoročno plačilno sposoben. Predlagani zakon podaljšuje obdobje obstoja DUTB do 31. decembra 2022, ker ni smiselno, da se bi sredstva prodajala pod pritiskom in da se za vsako ceno mora poiskati primernega kupca in predvsem v čim večji meri povrniti proračunska sredstva. DUTB mora poslovati pregledno, zato bo morala zagotoviti možnost rekonstrukcije postopkov odločanja o sklenitvi posameznih pravnih poslov. Ministrstvu za finance bo morala posredovati katerokoli dokumentacijo in vse informacije, ki jih potrebuje za opravljanje nadzora. Ministrstvo lahko daje usmeritve, a te morajo biti splošne in abstraktne in ne smejo predstavljati navodila za ravnanje v posameznem primeru. Veljavni zakon od DUTB zahteva ugotavljanje odgovornosti za nastanek slabih kreditov in naložb. Z novim predlogom se termin ugotavljanje odgovornosti spreminja v olajšanje prepoznavanja nepravilnosti, saj DUTB nima preiskovalnih pooblastil ali znanja, potrebnega za odkrivanje kršitev. Kar lahko stori, je, da sum na storjeno kaznivo dejanje naznani pristojnim organom. V javnosti se zaradi domnevno podcenjenega prenosa terjatev vseskozi pojavljajo strahovi, da jih ne bi odkupovali prav odgovorni za nastalo bančno luknjo. V Poslanski skupini Desus smo zato ves čas vztrajali na tem, da je treba natančno opredeliti, na koga lahko DUTB prenese te terjatve. Verjamemo, da bo predlog zakona odpravil možnosti kakršnikoli malverzacij s strani družabnikov, dolžnikov, čla
Gospod podpredsednik, najlepša hvala za besedo. Replika je kolegici Tini Heferle, je bilo pa vmes nekaj postopkovnih predlogov, tako da je bilo zdaj vmes malo premora. In sicer dve zadevi. Vi pravite, da so moji očitki takšni pa drugačni, v isti sapi pa sodite, ali bom jaz tukaj lahko sedel ali naj ne bi tukaj sedel. Mislim, da niste vi tisti, ki boste to presojali. Druga zadeva – mogoče ste me pa tukaj res narobe razumeli, glede interpelacije. Jaz imam občutek, da nimate nobenega drugega programa kakor interpelacijo. In ko se pogovarjam z ljudmi, tudi tistimi, ki so volili vas, menijo enako. Hvala lepa.
Hvala. Saj bom čisto kratek. Mislim, da me spomin še ni zapustil in v podporo temu, podkrepitvi temu argumentu bom prebral samo kratek izsek iz zapisa seje nujnega Odbora za infrastrukturo, okolje in prostor. Kot sem rekel, 15. november 2019, to je bil petek, začeli smo ob 17. uri, na tej seji , ko smo se sicer na pobudo <PARTY> dotaknili predlogov priporočil v zvezi z zaščito pitne vode na območju ljubljanskega vodonosnika, ni bilo in v tem zapisniku piše, da ste se opravičili naslednji članice in člani odbora: Luka Mesec, Željko Cigler in pa Nataša Sukič. Mislim, da ni bilo nikogar od Levice, ki bi tam sodelovala. Zakaj niste sodelovali na tej zelo zanimivi oziroma za Ljubljano in pa širše območje tudi zelo pomembni temi, sicer ne vem. Upam, da ni bil edini razlog samo zato, ker ni bil predlagatelj pravi. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod državni sekretar, spoštovani generalni direktor Direktorata za upravne in notranje zadeve, kolegice, kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o javnih zbiranjih, ki ureja uresničevanje ustavne pravice do mirnega zbiranja ljudi in do javnih zborovanj. Poglavitni razlog za spremembe in dopolnitve je prenos vsebin, ki se nanašajo na javne prireditve na cesti iz Zakona o varnosti cestnega prometa v danes obravnavani zakon, saj smo nedavno sprejeli nov paket prometne zakonodaje. Poleg tega je sprememba zakona potrebna tudi zaradi manjše uskladitve z drugimi zakoni, zagotovljena pa bo tudi večja varnost udeležencev javnih zbiranj. S spremembo zakona bodo tovrstne prireditve celovito urejene v enem zakonu, jasneje bodo opredeljeni določeni pojmi zaradi vzdrževanja reda z varnostniki, ki bodo na prireditvah, na katerih je stopnja tveganja najvišja, dodatno bo zagotovljena varnost udeležencev, s podaljšanjem roka za vložitev vloge za izdajo dovoljenja za javno prireditev pa bodo tudi upravne enote pridobile dodaten čas za učinkovito in zakonito izvedbo upravnega postopka, hkrati pa bo olajšana tudi izvedba samega upravnega postopka. Kot rečeno, v Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani. Pobudo za spremembo 14. člena ustave so podale nacionalne invalidske organizacije. Soglasno je podprl tudi svet invalidskih organizacij, po zadnjem študijskem obisku predstavnikov slovenskih invalidskih organizacij v Bruslju pa tudi evropski invalidski forum. V Slovenski nacionalni stranki ne zavračamo možnosti, da invalidi dosežejo družbi enake pravice kot ostali ljudje in tako enakopravno sodeluje v vsakdanjem življenju in s tem prevzamejo enako vse pravice in obveznosti, ki iz tega izhajajo. Slovenija bi si s tako ustavno spremembo postala ena vodilnih držav na področju invalidnosti. Prav tako pa sledi skladno s prehodno evropsko ustavo, ki bo vsebovala bolj zavezujoča napotila glede nediskriminacije na podlagi invalidnosti. Prav je, da Slovenija zasleduje evropske cilje tudi na tem področju, ko ji tako slepo sledimo že vsepovsod. V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke ocenjujemo, da je smiselno ne glede na generalno normo, ki v omenjenem členu ustave pravi, da so enake človekove pravice in temeljne svoboščine zagotovljene vsem - torej tudi invalidom - da, ustvarimo takšne ustavnopravne podlage in ukrepe, s katerimi bi izrecno narekovali enakopravno sodelovanje in obravnavanje invalidov v vseh sferah življenja. Kljub splošni ustavni prepovedi diskriminacije se namreč dogaja, da so invalidi hote ali nehote v določenih situacijah diskriminirani. Zato predlagani spremembi, da se v ustavo izrecno vključijo tudi invalidi, ne nasprotujemo. Hvala lepa.
Spoštovani podpredsednik Državnega zbora. Spoštovana državna sekretarka, gospa Stebernak, spoštovane kolegice in kolegi! Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor je obravnaval Predlog zakona o nepremičninskem posredovanju na 37. seji 31. 1. in na 38. seji 8. 3. 2018. Na sejah odbora so poleg predstavnikov Ministrstva za okolje in prostor, predstavnika Državnega sveta in predstavnice Zakonodajno-pravne službe sodelovali predstavniki strokovne in zainteresirane javnosti. V dopolnili obrazložitvi je državna sekretarka na Ministrstvu za okolje in prostor Lidija Stebernak povedala, da sta razloga za pripravo predloga zakona dva, in sicer so kljub veljavnemu zakonu o nepremičninskem posredovanju interesi potrošnikov nezadostno varovani ter pomanjkljiva pravna varnost potrošnikov kot nepremičninskih družb. V nadaljevanju je gospa Lidija Stebernak predstavila novosti v predlogu zakona. Novosti so pogojene z dejstvom, da je največ težav pri izvajanju veljavnega zakona spoštovanje pravil za varno in skrbno poslovanje nepremičninskih družb, in sicer predvsem pri ugotavljanju in seznanjanju naročnika s pravnim in dejanskim stanjem nepremičnine. Z nekaterimi novostmi Vlada sledi tudi obvezi deregulacije, ki jo predpisuje direktiva o storitvah na notranjem trgu, medtem ko zaradi varstva potrošnikov predlaga izjemo in še vedno regulira plačilo za posredovanje pri nakupu in prodaji nepremičnin fizičnih oseb. Državna sekretarka je poudarila, da predlog zakona sledi načelu deregulacije poklica nepremičninskega posrednika, ureja gospodarsko pogodbo, učinkovit nadzor ter kazenske določbe in prinaša večjo pravno varnost tako potrošnikov kot nepremičninskih posrednikov. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je povedala, da je Zakonodajno-pravna služba predlog zakona proučila v skladu s svojimi pristojnostmi in predstavila pripombe k posameznim členom iz pisnega mnenja. Povedala je, da predlogi koalicijskih poslanskih skupin z amandmaji odbora usklajujejo določbi predloga zakona s Kaze
Hvala lepa za besedo, predsednik. Kot je znano sem sam na odboru vložil amandma, ki bi spremenil to odločitev preoblikovanja Kada in členitev na zavarovalnico in Kad kot takšen. Pri tem sem imel v mislih učinkovitost in varovanje interesov javnih uslužbencev, ki so znotraj pokojninskega sklada najštevilčnejši. Še vedno trdim, da je odločitev za zavarovalnico slaba odločitev in s tega vidika tudi ne bom podprl amandmajev. Predvsem zaradi tega, ker ugotavlja, da je želja Kada, da bo preko zavarovalnice vodil neke druge posle, neke druge ne pa upravljal s pokojninskimi skladi, kar je bila temeljna naloga v tem mojem predlogu, zato da se nekdo specializira in ukvarja samo z eno dejavnostjo, in to perfektno. Tudi zaradi tega, ker je bilo preoblikovanje Kada en skupek nekih interesov znotraj tega. Interesov deležnikov, ki so sodelovali pri tem. Jih bom kar naštel. Tukaj so Sindikati javnega sektorja združeni v odborih, ki to delajo, neformalnih odborih, ki zdaj upravljajo s tem, tukaj je tudi delež pokojninskih skladov, oziroma teh, ki se ukvarjajo s pokojninsko blagajno, ko predvideva vložek iz Kada iz upravljanja v znesku, ki je fiksen in za katerega ne vemo, od kod ga bomo pokrivali, in bo v veliki meri verjetno šel za to, da se bo zmanjševal kapital tega bodočega Kada. Naj ostanem najprej pri prvem delu. Zame je nesprejemljivo, da je v 4. členu, ko se govori o tej delitvi in teh stvareh, zapisano v drugem odstavku, da morajo biti v delitvenem načrtu zapisane vse posebne ugodnosti, ki bodo zagotavljale članom ali članicam, v nadaljnjem besedilu članom uprav ali nadzornim svetom družbe ali zavarovalnice in delitvene revizorje. In kakšne ugodnosti? Tega ne povemo. Ali je to ugodnost nagrade ali so to kakšne druge ugodnosti? Ali so to kakšne skrite stvari, ki ne gredo v to? In če ta odbor, ki bo to sprejemal in delitveno bilanco, ne bo soglašal s temi ugodnostmi, ne bo dal soglasja k delitvi in do te delitve ne bo prišlo. Tudi zato, ker je namen, da se prenesejo najboljše
Hvala lepa. Če dovolite, bi vam odgovoril na to, čeprav me niste posebej omenili. Mislim, da bi bilo zelo razumljivo v tem trenutku, da bi svoje kolege vprašali, ki so to lastninili. Iz naše stranke pa iz N.Si-ja nihče tega ni lastninil in vam ne moremo ničesar vrniti. To je dejstvo. Je pa res, da za nekatere stvari, ki so setakrat lastninile, pač ni bilo interesa oziroma se nihče ni oglasil, da bi mu to vrnili. Če bi vi naredili neko kampanjo takrat in tako naprej oziroma bi vam nekdo obljubil, da vam bo to vrnil, bi pač neke interese izkazali in bi mogoče to bilo upoštevano Žal, pač ni tako. Vseh primerov ne moremo metati v isti koš in mislim, da razumete te stvari. Trenutno se pač pojavlja taka situacija in mislim, da tisti, ki jo zagovarjamo, da jo je treba zdaj na podlagi vseh dosedanjih aktivnosti, ki so se zgodile, primerno rešiti, in jo bomo poskušali rešiti. Zdaj, če boste sodelovali, boste, če ne, pa ne. To je moje mišljenje. Se opravičujem, no. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane, spoštovani! Letni plan razvoja in obnavljanja avtocest 2010 v Sloveniji je v gospodarskih razmerah in pa finančnih razmerah dober. Dejansko govorimo o pol milijardi evrov, ki se usmerja na to področje, kljub temu da je kar nekaj tega denarja namenjenega za poplačevanje tekočih obveznosti za nazaj. Za Gorenjsko kot tako, lahko rečem, da smo resnično enkrat lahko zadovoljni. Naj povem mogoče v nekaj besedah, da to nadaljevanje gradnje Peračica - Podtabor, tukaj so predvsem viadukti Peračica, Ljubno, Lešnica in pa tunel Ljubno. Ne morem razumeti, da so ti projekti in pa te investicije toliko časa v Sloveniji čakali. Dejansko je to deseti koridor, ki je najbolj pomemben koridor od predora Karavanke do meje s Hrvaško. Naslednja stvar je zelo pohvalna, izgradnja priključka Naklo. Ta stvar se zaključuje in dejansko Naklo in pa še ena vstopna točka za Kranj, ki bo zelo dobrodošla. Izvajanje nekaj navezovalnih cest v Sloveniji na tem avtocestnem križu, investicijsko obnavljanje vozišč. Tukaj govorimo predvsem o obnovi vozišč. To so trase izvoz Brnik, Vodice in pa izvoz Podtabor, Kranj in pa popravilo dilatacij, odvodnjavanja, hidroizolacij in asfalta predvsem na delu pod Mežakljo in pa viadukta Moste. Naj povem, da na to problematiko se je opozarjalo že kar vrsto let, dejansko od samega začetka predaje tega dela avtoceste v uporabo. Naj povem, da krajani, ki živijo pod tem delom avtoceste, so resnično zelo izpostavljeni s temi dilatacijami. Tako da smo prišli do tega, da se bodo te stvari zamenjale in bo tudi življenje v tem delu občine Jesenice bolj mirno. Če pogledamo predvsem ta del, preusmeritev območij ukinjenih mednarodnih prehodov na nova območja avtocest in hitrih cest. Tu lahko govorimo o mejnem prehodu Karavanke, ki so resnično zgodba, ki se odvija, lahko rečem, še od časa ministra Viranta in se nadaljuje tudi zdaj, tako da sem vesel, da se ta stvar premika. Vendar ravno tako zaradi nerazumljivih vzrokov je ta stvar stala toliko ča
Hvala za besedo. Leta 2013 z nastopom zdaj že vlade v odhajanju je ministrica Milojka Kolar Celarc, ki je danes zopet ni z nami – kadar gre seveda za ključna vprašanja, se ministrica nekako skrije – dala narediti analizo slovenskega zdravstvenega sistema, in sicer mednarodni komisiji. Le-ta je po njenih besedah ugotovila, da je slovensko zdravstvo v dobri kondiciji, ne potrebuje večjih sprememb, manjše spremembe, sicer kadrovske, vendar to naj bi bilo tudi vse. Danes pa je pred nami zakon po nujnem postopku, in sicer zakon zaradi tega, ker je po mnenju ministrstva v Sloveniji takšna kriza, kadrovska kriza, da slovenski zdravniki odhajajo, nimamo slovenskih specialistov, ki bi lahko zdravili naše najmlajše. Nujni postopek, ki je bil v času vlade v odhajanju že večkrat zlorabljen, ker nujni postopek se uporablja, kadar gre v bistvu za varnost in obrambo države, kadar z nujnim zakonom odpravimo posledice naravni nesreč ali da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države. Težko popravljive posledice so vidne že nekaj časa. To, kar je danes dejala državna sekretarka gospa Medved, češ, da so se ti problemi pojavili nedavno oziroma 10 let nazaj, je v bistvu neresnično. Otroške kirurgije že res nimamo 10 let nazaj, otroške kardiologe pa smo imeli še mesec dni nazaj. Štiri otroške kardiologe, ki so delali polno v UKC Ljubljana in tudi na začetku leta 2018 smo še imeli otroško intenzivno terapijo polno delujočo. Res pa je, da so danes štirje kardiologi v bistvu odšli, da ni več polno delujoča otroška intenzivna terapija. Predsednik vlade v odhajanju Miro Cerar je dejal, da sta bili v času njegovega 4-letnega mandata opravljeni dve tretjini zdravstvene reforme, danes očitno sprejemamo še zadnjo tretjino. Zadnjo tretjino, ki bo pomenila še zadnje žebelj v krsto slovenskega zdravstva. Zadnjo tretjino, ki bo pomenila razkroj slovenskega javnega zdravstva in k temu bodo pripomogli tudi očitno še tisti, ki so pred volitvami kritizirali zdravstveno ministrico in pa
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Lep pozdrav poslankam, poslancem in predstavnikom Vlade! Večkrat poudarjam, da mi gospodarske teme ležijo. Tudi tokrat bom rekel tako, ker kljub temu, da včasih tudi kaj ni najboljše za slišati, ampak v bistvu tiče se pa le gospodarstva. S tega vidika razpravo o gospodarstvu ocenjujem pozitivno zato, ker večkrat poudarjam, da edino gospodarstvo, ki nam bo prineslo neko večjo dodano vrednost, ustvarja pogoje za razvoj družbe, države in vseh nas kot celote. Seveda pa se ne moreš znebiti vtisa, da se zadeve slikajo dokaj črno, kot da je ta država tik pred nekim kolapsom, da se bo vse skupaj sesulo. V bistvu pa naši kazalci, taki in drugačni, kažejo ravno nasprotno. In če ocenjujemo neko stanje v neki družbi; tisti najboljši pokazatelj kako ta država ali družba funkcionira, so neki pozitivni trendi, ki se trenutno tudi kažejo: neka gospodarska rast, zmanjšanje brezposelnosti in tako dalje. Tako da s tega vidika sem jaz optimist in mislim, da je tudi ta vlada tukaj opravila svojo nalogo in da je dolgoleten negativen trend na področju gospodarstva spravila v pozitivne okvire, pozitivne trende. Naj naštejem nekaj številk ali pa kazalcev. Izvoz se povečuje, povečala se je tudi industrijska proizvodnja. Povečala se je tako poraba prebivalstva, potem povečale so se investicije, povečale so se tudi tuje naložbe. V prvih dveh letih te vlade se je, kot sem že omenil, povišala gospodarska rast, javnofinančni primanjkljaj se je prav tako zmanjšal in je manjši kot 3 % bruto družbenega produkta. Slovenija je v letošnjem letu v četrtletju, drugem četrtletju po letu 2008 ustvarila javnofinančni presežek, prvič. Slovenija ostaja ena od držav z najvišjo gospodarsko rastjo med državami EU. Brezposelnost je po šestih letih prvič padla pod 100 tisoč in se je tudi v letih 2014–2015 skupaj zaposlilo okoli 50 tisoč mladih brezposelnih. Seveda tu – nisem šel točno v številke in v decimalke – gre sigurno za spisek nekih pozitivnih trendov na področju go
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lepo pozdravljeni predstavniki ministrstva ter kolegice in kolegi! Zakon o davčnem postopku predstavlja temeljni zakon, po katerem izvršilni organi vodijo postopke obračuna, odmere in izterjave davkov. Predstavlja torej temeljna pravila, ki za zavezance pomenijo predvidljivost in zanesljivost postopkov. Zakon o davčnem postopku je torej tisti krovni akt, ki ima glavni doprinos v tako imenovani davčni predvidljivosti. Postopki obračuna in izterjave davkov imajo namreč enak, če ne še celo večji, vpliv na dolgoročno načrtovanje podjetij, kot jih ima višina stopnje davka. Kot pogosto rečejo podjetniki – manj pomembna je višina stopnje davka, kot je pomembna stabilnost, da poznam svoje obveznosti in postopke, ki jih moram voditi. Zapletenost slovenskega davčnega sistema in postopkov je prešla že skoraj v pregovor, četudi to morda ne drži povsem. Postopki, kot je na primer informativni izračun dohodnine, zavezancem izjemno olajšajo življenje. Pri nas ga poznamo že leta, čeprav ga v marsikateri razviti državi sploh ne poznajo. Kljub temu pa vedno obstaja prostor za izboljšave. Zato Ministrstvo za finance že nekaj let sledi praksi, da vodi dialog z deležniki ter pripravi spremembe, ki jih je mogoče izvesti in s tem poenostaviti postopke, olajšati izterjavo davkov in zagotoviti predvidljivost in pravno varnost zavezancev. Po javni razpravi pa te spremembe predloži v Državni zbor v sprejetje. Tak način dela zagotavlja, da se davčni postopek počasi, a vztrajno izboljšuje; povečuje pa se pravna varnost zavezancev in tudi predvidljivost postopkov. Ob tem se pojavlja tudi očitek, da se s stalnimi spremembami slabo vpliva na predvidljivost sistema. Temu je do neke mere mogoče pritrditi, pa vendar gre za spremembe, ki poenostavljajo in razbremenjujejo. Gre torej za spremembe, ki za večino davčnih zavezancev pomenijo manj zahtevne postopke; ne pa za spremembe, ki bi oteževale življenje. Celovita sprememba in velike prilagoditve na hitro bi lahk
Septembra 2017 je bil sprejet interventni zakon, s katerimi se je petnajstim slovenskim bolnišnicam zagotovilo 136 milijonov evrov za finančno sanacijo njihovega poslovanja. Ta sanacijska sredstva so bila nujno potrebna, saj so bile bolnišnice zaradi kriznih let tako prizadete, da je to že začelo ogrožati nemoteno izvajanje javne zdravstvene službe. Brez interventnih ukrepov bi lahko neugodna likvidnostna situacija bolnišnic ogrozila tudi potrebno dobavo zdravil in medicinskih pripomočkov. Čeprav zakon ne določa nobenega presečnega datuma za porabo tega denarja, naj bi sedaj pet bolnišnic del prejetega denarja vrnilo v proračun. Sam interventni zakon v 7. členu določa le namen porabe prejetih sredstev, ne pa tudi dinamike te porabe. Kaj dejansko določa ta člen, je pomembno zlasti zato, ker sta lansko poletje Ministrstvo za finance in Ministrstvo za zdravje naknadno določila presečni datum za porabo prejetih sanacijskih sredstev. Proračunska inšpekcija, ki je po zakonu zadolžena za nadzor nad ustrezno porabo sanacijskih sredstev, je nekatere nadzore opravljala pred, nekatere nadzore pa po odločitvi ministrstev, kaj se upošteva kot presečni datum porabe. Dejstvo je, da je proračunska inšpekcija nadzore v bolnišnicah opravljala na podlagi dveh različnih interpretacij, čeprav so bila sanacijska sredstva vsem prejemnicam dodeljena na podlagi enakih kriterijev. Bolnišnice so se zato znašle v izrazito neenakem položaju, ker bi nekatere denar morale vrniti v proračun, druge pač ne. Zaradi naknadne določitve presečnega datuma za nazaj se v praksi pojavljajo številne nejasnosti in zato je ena stvar več kot jasna, razlaga tega člena je nujno potrebna. V <PARTY> smo zato predlagali, da Državni zbor sprejme razlago člena na način, da poraba prejetih sanacijskih sredstev časovno ni omejena, kot je dejansko bil tudi naš prvotni namen ob sprejemanju samega zakona. Razlaga člena je nujno potrebna tudi ob upoštevanju tega, da je za tolmačenje zakonodaje pristojen izključno Državni zb