EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Spoštovani minister z ekipo, kolegice poslanke, kolegi poslanci! Dovolite mi, da tudi sam podam nekaj podatkov o naših gozdovih. Z njimi je prekrite tri petine naše Slovenije, kar pomeni, da je skoraj vsak slovenski kraj v bližini gozda. Slovenci smo tesno povezani z gozdom in ob lepih dnevih je mogoče v primestnih gozdovih najti številne sprehajalce. Naši gozdovi pa letno porabijo okoli 7,5 milijona ton ogljikovega dioksida, katerega del se veže v les, in proizvedejo okoli 5,5 milijona ton kisika. V svetovnem merilu predstavljajo pomemben ponor ogljikovega dioksida in v luči tega so gozdovi pljuča naše Slovenije. Glavni proizvod gozda je les, ki se danes uporablja na številnih področjih; uporabljamo ga za izdelavo pohištva, gradnjo hiš, izdelavo različnih orodij in pripomočkov, za okrasne elemente in tudi za ogrevanje. Bilo je nekako rečeno, da v Sloveniji skoraj ni več podjetja, ki bi uporabljalo slovenski les kot surovino za proizvodnjo stolov. Vsekakor moram izpostaviti izjemno pohištveno podjetje Murales, ki se že vrsto let bori na slovenskem in tujem trgu z izjemnimi visokokakovostnimi stoli in mizami in je vsekakor med vodilnimi stolarnami v temu delu Evrope. Seveda gre izpostaviti tudi podjetje Atrium, tovarno pohištva, ki proizvaja vrhunske lesne izdelke na področju notranje opreme stanovanj. Vsekakor pa me veseli, da se je tudi v Slovenji izpostavila tako imenovana borza hlodovine. Bili ste priča, ko so na tej borzi prodali hlod po več deset tisoč evrov, kar je izjemna spodbuda za celotno verigo lesno-pridelovalne branže. Dovolite mi, da še grem nekaj stoletij v zgodovino, kolega Kopmajer je povedal že prej, da je mojster Stradivari iskal primerno smrekovino za izdelavo violin in to je res našel v slovenskih gozdovih. Pravijo, da v Sloveniji rastejo smreke, ki zadovoljijo tudi najbolj pretanjeno goslarjevo uho. Violina je že stoletja instrument, ki terja spretnost oblikovalca in rezbarja, predvidljivost po
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovana ministrica, kolegice in kolegi! Moje poslansko vprašanje se nanaša na temo, ki jo je že nekajkrat obravnavala Komisija za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, vendar žal neuspešno. Nismo dobili tistih ključnih odgovorov ne s strani Policije, ne s strani Ministrstva za notranje zadeve, niti ne s strani Sove. Gre za depoje in predvsem nepredana kemična in ubojna sredstva bivše Službe državne varnosti. Obstajajo številni zapisniki, kako je bivša Udba oziroma Služba državne varnosti kupovala in prevzemala materialno-tehnična sredstva, orožje, kemična sredstva, sanitetni material za vojno organizacijski sestav in tako naprej. Obstajajo načrti gradnje depojev bunkerjev, zaklonišč za shranjevanje orožja, sanitetnega materiala in organizacije javk in mrtvih javk za ljudi in tako naprej. V dopisu s strani notranjega ministrstva oziroma policije je pisalo, da policiji ni uspelo ugotoviti, ali obstajajo zapisniki o predaji oziroma prevzemu kemičnih in ubojnih sredstev med takratno <PARTY>V, varnostno-informativno službo in policijo. Skratka, gre za to, da potem ko je prišlo do menjave vlade, ko je prisegla Demosova vlada, potem ko je prišlo leto kasneje tudi do osamosvojitve, danes nihče ne ve, kje so ta kemična in ubojna sredstva bivše Službe državne varnosti. Vemo samo, da so jih imeli precej na zalogi, vemo tudi, da niso bila predana, tudi Sova je v svojem dopisu zapisala, da nimajo podatkov oziroma agencija pojasnjuje, da ne razpolaga s podatkom, da bi ob prestrukturiranju iz <PARTY>V v VIS prišlo do formalne primopredaje sredstev, niti da bi v zvezi s tem nastali kakršnikoli dokumenti. Gre za orožje, ki se lahko uporablja za teroristične napade, obstaja na tisoče kosov tega orožja, mi pa ne vemo, kje je danes to orožje. Še več. Obstajajo podatki, kje bi to orožje lahko bilo, obstajajo podatki iz Arhiva Republike Slovenije. Ta arhiv je bil predan s strani Sove oziroma vsaj naj bi bil v celoti, vsi dokumenti, ki so nastali pred 1
Hvala lepa za besedo. Mislim, da imam na voljo 47 sekund. Danes smo v tem zboru razpravljali o vsem živem. Poslušal sem vse od referendumske problematike, celo na goriva ste se spravili, nekateri so govorili celo o alkoholizmu. Mi razpravljamo o novi pokojninski zakonodaji, ki jo moramo podpreti. Mislim, da bi to moral biti cilj vseh nas. Zavedajmo se, da se prebivalstvo stara, da bo že v prihodnjih letih blagajna tako obremenjena, da niti sedanji upokojenci ne bodo dobivali dostojnih pokojnin, kot se je danes tu govorilo. Paradoks te celotne razprave oziroma dogajanja v državi pa je, da to pokojninsko reformo večinoma podpiramo mlajši, ki nas bo najbolj prizadela, medtem ko trenutna upokojenska populacija preko svoje politične stranke temu nasprotuje. Tako prosim, podprimo
Hvala, gospod podpredsednik, za besedo. Pozdrav gospe sekretarki in ekipi, spoštovani poslanci in poslanke! Kot sem že v stališču omenila, gre za povsem nov zakon, ki je bil kar nekajkrat v razpravi z vključevanjem pripomb tudi iz širše javne razprave. Gre za potrjevanje računov, ki pomeni nadgradnjo veljavnega sistema za izdajo računov z uporabo programske opreme, ki je v skladu s postopkom potrditve računov pri gotovinskem poslovanju s strani državnega organa v času izdaje računa. S tem želimo preprečiti problem sive ekonomije. Davčne blagajne bodo obvezne za vse zavezance, ki poslujejo z gotovino, temeljito pa na dveh temeljih, in sicer online sistem davčnih blagajn po predpisanem postopku verifikacije računov od davčnega organa v času izdaje računov in pa uporaba vezane knjige računov le v izjemnih primerih, kjer še ni interneta, ali ob določenih situacijah, kjer se zgodi nepredvidena težava z električno energijo. Zaradi teh izjemnih situacij so končne določbe, ki v zakonu določajo dvoletno podaljšanje roka začetne veljavnosti zakona. Zakon prinaša novost o soodgovornosti preprečevanja sive ekonomije tudi na kupce storitve podjetnikov. Zahtevati moramo račun in ga tudi hraniti v dokaz morebitne kontrole. S tem se tudi kupec vključi v nadzor za zagotovitev pravične porazdelitve davčnega bremena. Globe za neizdan račun ali za neprevzem računa bodo nezanemarljive, kar je tudi sprožilo veliko polemiko v javnosti. V koalicijski pogodbi smo se zavezali za boj proti sivi ekonomiji in vzpostavljanju plačilne discipline. Prav predlog zakona, ki je pred nami, je del celotnega procesa za uveljavitev davčnih blagajn, ki so se v večini držav izkazale kot učinkovit ukrep za boj proti sivi ekonomiji. Preprečiti naknadno prirejanje podatkov o obdavčljivem prometu in izogibanju plačil davčnih obveznosti zavezancev pri gotovinskem poslovanju, zanesljivo evidentiranje gotovinskega prometa davčnih zavezancev, zagotoviti učinkovitejše pridobivanje obveznih dajatev, vzpostavitev enak
Gospod minister Vizjak, lepo pozdravljeni! Hvala, ker ste prišli v Državni zbor, zato da bi pomagali končati krivice, ki se dogajajo stanovalcev na Delavski ulici v Celju. Namreč, Mestni svet Mestne občine Celje na svoji seji 2. februarja letos sprejel odlok OPPN <PARTY>-5-južni del in odlok je bil sprejet na pobude gospodarske družbe Emo Orodjarna. V sklopu odloka sta tudi dva spomeniška zaščitena stanovanjska bloka na Delavski ulici v Celju iz začetka 20. stoletja, spomeniško zavarovana, v katerih živi 90 stanovalcev, ki se bijejo s hrupom in tresljaji, ki jih Emo Orodjarna povzroča s svojim obratovanjem. Stanja stanovalcev, ki so bodisi lastniki ali pa najemniki teh stanovanj in jih zaradi motenj ali pa drugih okoliščin niti ne morejo enostavno prodati in se preseliti v cenejša, ta odlok ne izboljšuje njihovega stanja, ampak celo omogoča širitev dejavnosti Emo Orodjarne, tako da se njihovo bivalno stanje celo poslabšuje. V okviru priprave in sprejetja odloka celovita presoja vplivov na okolje, kot jo predvideva 51. člen Zakon o varstvu okolja, ni bila predpisana. Menim, da glede na dejansko in predvideno stanje je ministrstvo za okolje in prostor – torej odločevalec o tej celoviti presoji vplivov na okolje – pomanjkljivo proučilo in je bila odločitev o nepotrebnosti CPVO istega ministrstva preuranjena in površna. Škoda, ki je nastala, se izključno kaže v poslabšanju vse bolj nevarnih pogojih bivanja stanovalcev na Delavski cesti v Celju. Minister Vizjak, sprašujem vas: Ali je vaše ministrstvo pred odločitvijo o nepotrebnosti pridobitve CPVO vedelo, da je na območju, kjer je predvidena zgolj industrijska raba tega prostora, dejansko obsežen stanovanjski program? Tam živijo ljudje. 90 stanovanj: stari, mladi, otroci. Stanovanja se po sprejetju odloka ne ukinjajo, ostajajo naprej in ljudje živijo v njih in bodo živeli, dokler bodo pač živeli. Drugo vprašanje. Če je vaše ministrstvo za te okoliščine vedelo: S kakšno utemeljitvijo ni zahtevalo celovite presoje vplivov
Hvala za besedo, podpredsednik, spoštovana gospa ministrica, državni sekretar, kolegice in kolegi! Slovenska vojska je danes v krizi. Štiri leta je že nesposobna izvajati tisto temeljno nalogo, za katero je poleg drugih nalog poklicana, to je izvajanje oboroženega boja v primeru napada na Republiko Slovenijo. Da je temu tako, ni zraslo na mojem zelniku, ampak so to besede vrhovnega poveljnika obrambnih sil, ki prav tako niso njegove, ampak so nastale na podlagi samoocene Slovenske vojske, ki jo vsako leto pripravi Generalštab. Ta ocena je že četrto leto zapored, da je ocena pripravljenosti za delovanje v času vojne krize, to se pravi, za delovanje, kar je primarni namen Slovenske vojske, nezadostno in Slovenska vojska tako ni sposobna izvajati vojaške obrambe. Da bi se temu izognili, smo v Slovenski demokratski stranki v aktualnem mandatu večkrat opozarjali in pa tudi podajali konkretna priporočila. Nobeno priporočilo, noben dobronameren nasvet, predlog ki smo ga dali v tem mandatu, ne pod ministrovanjem Janka Vebra, ne pod ministrovanjem gospe Andreje Katič ni bil uslišan, ni bil sprejet. O njih se je vedno razpravljalo kot o nebodigatreba predlogih. In sprašujem se, kako je po vsem tem času možno, da potem ministrica pride v parlament in pove, da če zakon, za katerega je potrebna dvotretjinska večina navzočih poslancev, ne bo sprejet, zakon o obrambi, tudi nima smisla oziroma se umika zakon o službi v Slovenski vojski. Sprašujem vas, gospa ministrica: Kje ste bili ta tri leta, od kar ste že na tem obrambnem resorju, ko smo predlagali priporočila, podajali predloge za izboljšanje stanja? Zakaj niste takrat rekli, da je treba podpreti te predloge, kajti drugače tudi drugih predlogov nima smisla in se ne bo dalo sprejemati. <PARTY> nikoli ni delovala slabonamerno proti sistemu obrambe. Trikrat smo ta resor vodili in ta resor je, lahko samo spomnim, doživel svoj vrhunec v obdobju 2004–2008, ko smo namenjali izrazita finančna sredstva in ko je obrambni sistem imel toli
Spoštovana gospa predsedujoča. Jaz moram reči, da sem zelo skrbno poslušal oba govora in moram reči, da sem bil zelo, sem zelo zgrožen, ker niste prej ukrepala, ker jaz si 70. člen poslovnika, ki ga lahko tudi citiram »vsak razpravljavec ima pravico do odgovora na razpravo drugega razpravljavca, v tem primeru replika, v kolikor se ta nanaša na njegovo razpravo, če meni, da je bila njegova razprava napačno razumljena ali napačno interpretirana«. To, kar smo slišali s strani kolega Koprivca je bila čista, čista razprava. In zato imamo možnost, da se javimo po vrstnem redu javimo, še enkrat in o tem razpravljamo. Zaradi tega, ker pa jaz smatram, da Moj postopkovni da končam, 3 minute imam na razpolago. Imam 3 minute. Moj postopkovni predlog je, da ker je ta seja vodena po nekih zelo bom rekel ohlapnih pravilih poslovnika, predlagam 10 minutno pavzo. Hvala.
Najlepša hvala, predsedujoči, za dano besedo še enkrat. Spoštovani predsednik Vlade, spoštovane ministrice, ministri z ekipami, spoštovane poslanke in poslanci! Saj kaj pravzaprav dosti ni za povedati. Kot smo do zdaj v razpravi že ugotovili, gre samo za vprašanje –, določena vprašanja so tista, ki jih izrecno postavljajo še poslanci Slovenske demokratske stranke, sicer je pa osnovno vprašanje samo to –, ali podpreti ali ne podpreti predlog ustavne obtožbe, kakršen je pred nami. Tudi jaz naj uvodoma povem, da mene ni prepričal. Ne samo iz razlogov, kot sem prej rekel, da mi nekaj stvari manjka, kot je predvsem odločitev ,na katero se sklicujejo že ves čas in seveda tudi v samem predlogu, ki je pred nami, ustavne obtožbe. Bi pa želel na nekaj drugih dilem odgovoriti, ki so bile postavljene. Seveda za predsednika Vlade ne bom odgovarjal, ker ni moje, in seveda odločno zavračam očitke, ki so bili prej dani, da sem se postavil v bran predsedniku Vlade. Enostavno sem dal postopkoven predlog in očitno me spoštovani poslanec gospod Tanko ni dobro poslušal, ker sem seveda prosil, da bi lahko z razpravo nadaljevali. Osnovno, kar bi želel sporočiti, je, da seveda mene ni strah, mene ni strah, bi me bilo pa sram, če bi podprl takšen predlog ustavne obtožbe, ki bi ga potem seveda Ustavno sodišče tudi obravnavalo in zavzelo stališče glede predloga. Jaz mislim, da toliko moramo skrbeti tudi za ugled Državnega zbora. Če bi me o čemerkoli prepričalo, potem bi skušal sam tekst ustavne obtožbe izboljšati, ampak jaz sem globoko prepričan, da temelji na napačni predpostavki – na napačni predpostavki, da je predsednik Vlade nekaj storil, kar je neustavno in kar je nezakonito. Prav v veselje in zabavo mi je bilo danes poslušati tudi najrazličnejša razpravljanja s pravnega področja in o tem, kaj učijo študente na pravni fakulteti v 1. letniku. In seveda morda v enem določenem delu, preden bo na Wikipedijo prišla še kaka definicija spoštovanega kolega mag. Grimsa, morda naj malo odreagiram
Hvala lepa, gospod predsednik. Poglejte, Slovenci imajo nekaj stoletij svojo državo, in ko nas tujci opazujejo, se sprašujejo, pa zakaj niste nekoliko bolj pozitivni, zakaj ste tako zajedljivi med seboj. Vendar današnja diskusija lepo ilustrira to širino pogledov in ilustrira tudi povsem logične elaboracije, ki gredo v smeri, dajte manj denarja, potem elaboracije ki imajo logiko, dajte več denarja, dajte prej denar No, te stvari, te razmisleke bi bilo treba poskusiti združiti. Seveda nismo šli v smeri skrajševanja, ampak to, kar je gospod Vizjak rekel, da ni pošteno, to velja pojasniti. Treba je samo razumeti, da ima proračun seveda svoj dohodkovni in svoj likvidnostni aspekt. To pomeni, če želimo skozi proračun denar, ki se je pričrpal, izplačati, mu moramo najti njegovo odhodkovno postavko. In odhodkovne postavke vseh šest let ta denar, ki je dejansko bil nabran v proračunih, ki ste jih vi, spoštovani kolegi z daljšim stažem, sprejemali, še ni dobil. Danes se pogovarjamo o tem, da prvič damo zakonsko osnovo, da bo ta denar iz proračuna lahko šel. Tu ni mesto za diskusijo o pošteno ali nepošteno. Tudi vsako lahkotno poigravanje s proračunom je seveda logično. Jaz spoštujem opozicijske poslance, da v tej smeri poskušajo seveda svoje misli razlagati. Mi poslanci koalicije, tokratne, smo se morali potruditi, da smo v mejah, v maksimalnih, torej v mejah dosega proračuna prihodnjega leta našli rešitev, da ta zakon postane realnost. To pomeni, da bo zadeva, po domače rečeno, "za cingljala" z januarjem prihodnjega leta. In zato seveda, če rečemo, zakaj pa ne bi TOM+več obresti. Ta sprememba, ki ste jo predlagali, pomeni 1,6 milijarde tolarjev več. Če se odgovorno obnašamo do proračuna in želimo izpolniti obveznosti, potem moramo seveda na te zadeve gledati tako. Ta zakon ni edini, s katerim poskušamo nekaj popraviti za nazaj. Ne vem, če ste si vzeli toliko časa in izračunali, koliko nas stane zakon o denacionalizaciji. Zakon o denacionalizaciji obremenjuje to in mlajše ge
Še enkrat prav lep pozdrav vsem! Pred nami je Predlog zaključnega računa Proračuna Republike Slovenije za leto 2020, ki prikazuje predvidene in realizirane prihodke in druge prejemke ter odhodke in druge izdatke države za preteklo leto. Lahko bi rekli, da ja za nami izredno zahtevno leto, ki je zaradi epidemije pustilo svoj pečat tako na gospodarstvu kot tudi na preostalih segmentih naše družbe. V preteklem letu smo bili prisiljeni v začasno znatno okrnitev gospodarske rasti, ki je po prvi ocenah botrovala k padcu bruto domačega proizvoda, ki se je v letu 2020 glede na predhodno leto realno znižalo za 2,5 %, normalno pa za 4,3 nominalno. V letu 2020 je bilo v okviru državnega proračuna realiziranih 9 milijard 77 milijonov evrov prihodkov na eni strani in 12 milijard 564 milijonov evrov odhodkov na drugi strani bilance. Na podlagi podatkov Statističnega Urada Republike Slovenije je mogoče ugotoviti, da je državni proračun v preteklem letu izkazal primanjkljaj v višini 7,5 % BDP, kar znaša približno 3 milijarde 486 milijonov evrov. Doseženi proračunski primanjkljaj je tako za 715,6 milijona evrov manjši od načrtovanega v sprejetjem proračunu. Zavedamo se, da je bila Slovenija v obdobju epidemije izpostavljena mnogim izzivom, ki se na tak ali drugačen način odražajo tudi v dokumentu, ki ga imamo danes pred seboj. Kljub temu pa smo prepričani, da imamo na določenih postavkah bilance še nekaj prostora za optimizacijo. V letu 2020 nam je uspela 77- odstotna realizacija načrtovanih prihodkov iz proračuna Evropske unije. S sprejetjem proračuna je bilo iz tega naslova načrtovanih približno 940 milijonov evrov prihodkov, ki vključujejo prejeta sredstva Evropske unije za izvajanje skupne kmetijske in ribiške politike, sredstva strukturnih skladov in kohezijskega sklada EU, prejeta sredstva za izvajanje centraliziranih in drugih programov EU, ostala prejeta sredstva iz proračuna Evropske unije ter prejeta sredstva od drugih evropskih institucij in drugih držav. Pod črto smo v P
Hvala. Lep pozdrav vsem skupaj! Na TV Slovenija smo 17. oktobra lahko videli prispevek o izgradnji protipoplavne zaščite na reki Krki v Krški vasi, ki ga je izvedlo Javno podjetje INFRA. Ob pohvalah za izvedena dela so prebivalci izrazili bojazen, ker trenutna zaščita Krške vasi ne zadošča, če bi prišlo do najhujših poplav, kakršne so bile na tem območju kar štirikrat v zadnjih 50 letih. Potrebno bi bilo mogoče še povišati nasip ob reki Krki in poglobiti Savo, kar pa bo mogoče šele po pridobitvi okoljevarstvenega dovoljenja za HE Mokrice. Kot smo lahko slišali že tudi v tem hramu demokracije, so težave nastale zaradi zahtev skupine varuhov okolja, ki bi zaradi ene same ribe povsem prepovedali gradnjo zadnje v verigi hidroelektrarn na spodnji Savi. Seveda je pomembna vsaka živalska vrsta, a v svetu vsak dan izumre od 50 do 100 živalskih vrst. Pri nas pa bi ustavili projekt, ki so ga načrtovali že več kot sto let in je končno pred zaključkom. Hkrati ogrožamo varnost ljudi in njihovega premoženja. Iz medijev smo lahko izvedeli, da se sedaj pripravlja nova dokumentacija za to elektrarno in nastajajo novi stroški. Hkrati pa okoljevarstveniki grozijo, da bodo onemogočili vsako novo hidroelektrarno v Sloveniji, čeprav gre za obnovljiv vir energije, za katere se sicer zavzemajo. Zato sprašujem: Kako dolgo bodo ljudje ob Krki in Savi še živeli v negotovosti? Koliko bo stala zamuda pri gradnji zadnje v verigi hidroelektrarn na spodnji Savi? Kdo bo odgovoren za škodo, ki bo nastala v primeru hudih poplav in za škodo zaradi izgubljene električne energije? Hvala. Poglejte minister, nisva se najbolje razumela. Naj vas spomnim v zvezi s tem, da je kolega poslanec Tomaž Lisec, ki tudi prihaja iz Posavja, že poleti spraševal, ali namerava Vlada spremeniti zakonodajo, s čimer bi omogočila, da ne bi prihajalo do zaustavljanja pomembnih razvojnih projektov s strani nevladnih organizacij. Ne nazadnje sem tudi jaz spraševal tik pred podaljšanjem, ko se je ustavil projekt. Na vprašanje je
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovana gospa ministrica, predstavnik vlade, kolegice in kolegi! Pred nami je druga obravnava zakona o javnem interesu za kulturo. Socialdemokrati smo znova razočarani nad predlogom zakona. Pri prvi obravnavi zakona smo opozorili, da so se predlagatelji napačno lotili zadeve - gradnjo hiše so začeli pri strehi, ne pri temeljih. Pri predlogu, da bi nacionalni kulturni program sprejeli še pred sprejetjem zakona o javnem interesu za kulturo, je zmagal argument moči in ne moč argumentov. Še več, naša bojazen, da bodo v zakon vnesene le nekatere prvine nacionalnega kulturnega programa in da vlada nacionalnega kulturnega programa kot temeljnega strateškega dokumenta sploh ne bo predložila v obravnavo, se je izkazalo za upravičeno. V predlogu zakona za drugo obravnavo je nacionalni kulturni program še bolj razvrednoten kot za prvo obravnavo. Nacionalni kulturni program postaja samo še bled odsev svojega bistva. Vrsta drugih dokumentov najde svoje mesto pred nacionalnim kulturnim programom: akte, načrte, razpise, pozive in tako dalje zlahka spreminjamo, medtem ko bi nacionalni kulturni program predstavljal dolgoročno strateško usmeritev. Po predlaganem 10. členu naj bi nacionalni kulturni program veljal za obdobje štirih let. Kolegice in kolegi, to nas spominja na slavne planske socialistične štiriletke. Temeljne strateške usmeritve kulturnega razvoja Slovenije, določenega na podlagi širokega nacionalnega konsenza, ni mogoče spreminjati vsakih nekaj let. Na ta način so podvrženi dnevni politiki. Nacionalni kulturni program kot strateški dokument razvojnega načrtovanja kulture politike bi morali sprejemati za obdobje najmanj desetih let. Kultura brez nacionalnega soglasja o temeljnih strateških usmeritvah kulturnega razvoja Slovenije nima perspektive v prihodnosti. Omeniti velja 16. člen, ki določa sestavo nacionalnega sveta za kulturo. Nacionalni svet za kulturo bi po zadnji različici predloga postal omejen na strokovnjake s področja k
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovani gospod minister! Pred časom je bilo v enem od osrednjih slovenskih tiskanih medijev objavljenih več člankov na temo podeljevanja tako imenovanih zastonjskih kart v kulturi. Posamezne kulturne organizacije so opazile, da se brezplačne vstopnice ne koristijo več v namen, zaradi katerega so bile oblikovane, temveč da vse pogosteje vplivni posamezniki razumejo zastonjske vstopnice kot orodja za dokazovanje lastne moči in vpliva v družbi. Avtor izvirnega besedila, na osnovi katerega so članki nastali, je izpostavil, da pritisk po zastonjskih kartah prihaja z vseh strani. Naštel je novinarje, gospodarstvenike, politike, uradnike, kulturnike in tako dalje. Ali je po vašem mnenju na tem področju treba zadeve urediti drugače? Glede na to, da kulturo v veliki meri subvencioniramo iz proračuna, se postavlja vprašanje: Ali ne gre v tem primeru za nek način subvencioniranja na slepo in se verjetno vse prepogosto zgodi, da zaradi pritiskov na kulturne ustanove prihaja do subvencioniranja skupin, ki bi si karte lahko privoščile? Ali imajo morda prav tisti, ki trdijo, da pogosto prihaja do subvencioniranja posameznikov, ki kulturo ljubijo v tolikšni meri, da avtorjem niso pripravljali plačati niti vstopnine iz lastnega žepa? Ali so subvencije resnično namenjene ljudem, ki se na predstavo pripeljejo v avtih višjega srednjega razreda in oblečeni v večerno obleko prevzamejo brezplačno vstopnico, takoj zatem ko spijejo brezplačni aperitiv? Spoštovani minister: Kakšni so konkretni podatki o številu brezplačnih vstopnic v pomembnejših kulturnih ustanovah: Cankarjevem domu, Operi, Drami? Kolikšen del sredstev za svoje delovanje pridobijo iz vstopnine oziroma trženja storitev in koliko s subvencijami iz proračuna? Ali razmišljate o spremembah, ki bi trenutno stanje na področju dodeljevanja brezplačnih vstopnic sanirale in kulturo namesto izkoriščevalcem sistema približale manj premožnim; tistim, ki si vstopnico lahko privoščijo, pa