EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Pred nami je zakon, ki se ga je delavno prijelo ime protikoronski zakon, pa še celo številke so – pet. Sam moram reči, da je verjetno beseda protikoronski neprimerna, vsaj za moje pojme, čeprav se delovno res to uporablja, kajti, če bi lahko mi z zakonom iz te države spravil virus, ki se imenuje covid-19, potem bi ga vsi podprli – kajne? Vseh 90 poslancev. Ker pa vemo, da to ne gre tako in da je razlog za Zakon o začasnih ukrepih za omilitev odprave posledic covid-19, ki je že peti sklop – peti sklop – popravkov dopolnil zakona, pa najprej poglejmo, kaj je razlog oziroma koliko časa se že s tem ukvarjamo. Ko je v naši soseščini se razvil ta virus, smo lahko samo spremljali in na žalost ugotovili, da je prišel tudi do naše države, do naših prebivalcev. Takrat se je že tudi splošno mnenje v Evropi ustvarilo, da edina rešitev je resnično nošenje mask in pa čim bolj ustaviti to medsebojno komuniciranje med prebivalci. Hitro smo to uspeli v začetku izvesti in tudi izkazalo se je za zelo učinkovito, kar se tiče širjenja virusa. Zelo hitro smo zajezili to širjenje med prebivalstvom, ampak plačali pa drago, v smislu tega, kaj pomeni v našem tisočletju, če za dva meseca prepoveš toliko in toliko dejavnosti. Kljub temu da je veliko stvari delovalo v državi, smo veliko stvari pa tudi zajezili in posledica tega so bili ti zakoni. Da so bili ti zakoni odlični, to dokazuje dejstvo tudi na finančnem področju, ker namreč že konec aprila smo bili praktično, kar se tiče finančnih prihodkov, na ravni leta 2019. To nas je zelo veselilo, vse. Mogoče so tudi prebivalci to razumeli tako in na drugem koncu je bila posledica – kaj? Da smo malo preveč, bom rekel, pozabili, da se lahko ta virus hitro vrne, kljub temu da je stroka vedno in vseskozi ponavljala. Bom zelo mil, pa bom rekel, vemo točno, kdo je pa vseskozi nasprotoval ukrepom. Ukrepom, ki so bili vedno in zmeraj s strani Vlade potrjeni na predlog strokovnjakov s p
Hvala lepa. Varnost je temeljna človekova potreba, lažna je dilema kruh ali orožje. Brez varnosti ne bo niti kruha, niti plač, niti penzij. Domovino se brani dejansko fizično, ne pa s cvetjem kot je, denimo, pred mnogimi leti ko smo bili še najstniki opevala pesem o tem kako ne bo več pekla, niti nebes, kako naj ne bo več držav, ker potem se ne bo treba za nič boriti in kako ne bo niti posesti več in da bomo vsi eno. To je morda bilo dobro za najstnike, morda smo to kot mladi verjeli, ko je slavni pevec pel to iz svoje večmilijonske vile. Pesem je pa Imagine. Kot sem pogledala, čeprav sem v tej sestavi prvič v parlamentu, kot sem pogledala tudi po podatkih in pisanju časopisov je se z nakupom Boxarjev ukvarjala že ministrica Katičeva. Imamo tudi mednarodne pogodbe, smo v Natu in dejansko smo sedajle na robu najhujšega konflikta po hladni vojni. In seveda kdor danes ne podpira naše obrambe, obrambe naše domovine, ki se kot širša začenja na robu meja EU, potem pa res živi še v najstniških letih. Hvala.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Na to vprašanje gospoda Pečeta sem res že odgovoril tudi pisno. Moram ob tej priliki še enkrat reči, da gre za zdravniško zbornico kot nek poseben subjekt, če tako rečem, v tej državi. Namreč, vi vsi veste, da je zbornica odigrala ogromen, velik pomen v svoji zgodovini za zdravništvo in da je bila zbornica v 50-ih letih prejšnjega režima prepovedana. Zbornice zdravniške ni bilo mogoče ustanoviti, šele z osamosvojitvijo je zdravniška zbornica bila ponovno ustanovljena in ima za celotno delovanje na področju zdravstva ogromen pomen. Kar se tiče obveznega članstva v Zdravniški zbornici, to je bilo že predmet presoje Ustavnega sodišča. Leta 1993 je Ustavno sodišče sprejelo stališče, da obvezno združevanje v Zdravniško zbornico ne pomeni omejevanja pravice za zavarovanje. Z drugim odstavkom 42. člena Ustave zakonodajalec lahko določi obvezno obliko združevanja zdravnikov, ki delajo neposredno z bolniki v Zdravniško zbornico Slovenije in to se tudi ves čas dogaja. Zakonodajalec je to storil v Zakonu o zdravniški službi. V 70. členu tega zakona je tudi določba, da so zdravniki, ki ne delajo neposredno z bolniki, lahko prostovoljno člani Zdravniške zbornice Slovenije. Zdaj tudi ne bom razlagal vsega tistega, kar ste vi že uvodoma ugotovili na podlagi 70. člena Zakona o zdravniški službi. Torej, iz tega pa lahko sledi nekaj, da članstvo za polno upokojene zdravnike ni obvezno, tudi sedaj ne. Med člani zdravniške zbornice so samo tisti polno upokojeni zdravniki, ki so izrazili voljo, da so člani Zdravniške zbornice Slovenije. In na te se nanaša sklep, ki določa višino članarine za polno upokojene zdravnike, ki so člani zbornice. Tisti polno upokojeni zdravniki, ki pa so se odločili uveljaviti pravico iz tega 70. člena Zakona o zdravniški službi in so podali izjavo, da se želijo iz zbornice izpisati, seveda niso dolžni plačevati članarine in te niso člani Zdravniške zbornice Slovenije. Glede tega moram reči tudi, d
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Kolegice, kolegi! Rad bi povedal tole. Večina orožja, ki se namerava kupiti bodisi na podlagi tega zakona, o katerem danes diskutiramo, o 780 milijonih, bodisi z rednimi sredstvi, ki so v okviru sredstev za obrambni resor v Sloveniji namenjena za investicije, so zelo velika, je vsa iz tujine. Tako da tukaj nekega vlaganja v znanje, v razvoj, v delovna mesta ni, kvečjemu se zasluži skozi provizije posrednikov, kar je pa v Sloveniji nacionalni običaj. To so nam pretekle nabave orožja, zlasti pri Patrii, pokazale. Drugič. Rad bi rekel tole. Res je, hvala. Drugič. Rad bi tole rekel. Spoštovani načelnik Generalštaba Slovenske vojske gospod Robert Glavaš, ki je tukaj, je letos maja na nacionalnem radiu povedal, citiram: »Pričakujemo, da se bo v bližnji prihodnosti določena oprema tudi kupila in da se bo mogoče v periodi nekaj let zgradila prva bojna skupina. Seveda, to je lahko zelo dobro za vojsko.« In dodal je zelo pomemben stavek, ki ga je treba še velikokrat ponoviti: »Ampak moramo pa dobiti konsenz navzven o tem, kaj Slovenija želi od te vojske.« O tem, da vojsko rabimo, da jo je treba vzdrževati tako po opremi, oborožitvi kot tudi po delovnem položaju vojakov, ki jih je treba ustrezno plačati in jim zagotoviti neko karierno pot, je pa dejstvo tole: 75 % ljudi, javnosti Slovenije, državljank in državljanov, gospod minister, ki polnijo proračun, iz katerega želite vi nameniti 780 milijonov zdaj dodatno za nakupe orožja, za ubijanje, je proti tej investiciji, ker se zavedajo, da je v tem trenutku prioriteta gotovo druga. Drugič. Kar se tiče Walesa ali pa Varšave ali pa Bruslja, kjer so sodelovali na srečanjih voditeljev držav članic Nata naši predstavniki – dobro je, v Walesu pač takratna predsednica vlade Alenka Bratušek – je dejstvo, da je bila takrat valižanska zaveza, ki je govorila o velikosti BDP, ki ga je treba v prihodnosti v državah članicah Nata nameniti za orožje, politični in ne pravno obvezujoči akt. In da so sprejeli to, ka
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Iz stališč in razprav je videti, da je situacija resna, vendar po moje obvladljiva in bo obvladljiva. V preteklosti so bile nizke cene goriv posledica nizkih cen nafte na svetovnih trgih. Tudi sedaj visoka cena goriv ni posledica liberalizacije cen goriv, ampak posledica visokih cen nafte na svetovnih trgih. V preteklosti je vlada sprostila cene naftnih derivatov, sprostila je marže končne maloprodajne cene. Nabava cene nafte na svetovnem trgu predstavlja okoli 40 %, skupaj z vsemi dajatvami pa več kot 90 % končne maloprodajne cene goriv. Moramo pa še povedati, da ko je vlada v letu 2020 sprostila ceno vseh goriv, so bile cene nafte na svetovnih trgih izredno nizke. Zakon o kontroli cen določa tudi, da ukrep kontrole cen traja toliko časa, dokler obstaja razlog zanj, vendar ne dlje kot eno leto. Trenutno pa se v Republiki Sloveniji na podlagi zakona regulira cene kurilnega olja in pa cene učbenikov. Pri električni energiji imamo v Sloveniji že 2 leti razmeroma nizke cene elektrike za gospodinjstva. V prvi polovici leta 2020 pa še dodatno znižanje v času prvega vala covida-19. Vlada tudi pripravlja dodatne ukrepe za socialno ogrožene v primeru, da bi do ogrožajočih podražitev energentov prišlo. Eden od ukrepov odjemalcev električne energije je tudi zamenjava dobavitelja, ki je brezplačna in ki jo lahko vsak potrošnik tudi naredi, zato si lahko odjemalci s pravočasno menjavo dobavitelja zagotovijo ugodnejšo ceno. Moramo pa še povedati, da je kakršnakoli regulacija cen na trgu v nasprotju z evropskim pravnim redom na področju notranjega trga in energetskega trga. Eden od ukrepov, ki ga vlada pripravlja, je tudi ukrep enkratnega subvencioniranja socialno ranljivih v gospodinjstvu iz vira sredstev sklada za podnebne spremembe ali proračuna. Ta subvencija bo naslavljala socialno ranljive skupine, ki imajo veljavno odločbo o socialni podpori. Kar pa se tiče, da je vlada zavozila epidemijo, bi pa predlagal, da vsak pred svojim pragom p
Hvala za besedo, podpredsednik. Jaz moram reči, da je bila ta razprava v tretje, ko smo to predlagali, vendarle drugačna od prejšnjih dveh. Drugačna v tem smislu, da je bilo prvič, da je vlada priznala, da so spremembe potrebne. Ker na prejšnjih dveh razpravah smo poslušali, da imamo mi vsa ta dejanja, ki jih omeni in predlaga resolucija Varnostnega sveta, že inkriminirana, da ne potrebujemo sprememb. To smo poslušali decembra 2014, to smo poslušali februarja in marca 2015. No, danes slišimo, da so vendarle potrebne spremembe Kazenskega zakonika. In to je bila edina stvar, ki sem jo slišal, pa še to ne, žal, toliko od ministra, kot pa od poslank in poslancev koalicije. Kar sem lahko slišal od ministra, je bilo edino žaljenje in osebna diskreditacija mene in gospoda Grimsa. Ampak veste, jaz s tem nimam težav, če bi imeli vsi enaka izhodišča za razpravo in če bi bili enaki kriteriji. Meni ni problem priznati, da bi mogoče kdaj lahko razbili malo to monotonost v tem našem parlamentu, jaz zelo rad gledam britanski parlament, kjer je živa razprava in kjer so takšne razprave, kot jo je imel gospod minister, dokaj normalne. Ampak, veste kaj? Problem so dvojni kriteriji. Škoda, da zdaj gospoda Brgleza ni tukaj, ker tako kot je razpravljal minister do mene in gospoda Grimsa, ni bil noben problem, če bi pa jaz gospodu ministru rekel, naj gre pri tej priči ven iz dvorane, sezuje svoje glivične čevlje in pride potem nazaj govorit, bi pa dobil opomin in bi bil takoj prekinjen. To, da ima glivične čevlje, je rekel predsednik KPK, da je zaradi njega padla vlada in da je bilo vse protipravno. Ali pa če bi jaz rekel ministru, da naj najprej prinese račune od kod mu premoženje, potem pa naj tukaj govori, bi tudi verjetno bil prekinjen in dobil opomin. Gospod Brglez poslancem ne dovoli tako razpravljati, minister Klemenčič pa lahko razpravlja, kakor želi. Vzemimo direkten primer. Mimogrede, Črna gora, tako kot je minister danes žalil Črno goro, ne spomnim se, ali je štirinajst dni naz
Hvala lepa. Bom zelo kratka. Mi smo v odboru za šolstvo, znanost in šport državnega zbora pregledali v drugi obravnavi pravzaprav vse amandmaje in jih uskladili, s tem, da vlada soglaša s stališči odbora. V odboru je namreč nastalo nekaj predlogov. Med drugim tudi ta, da se doda v 4. členu predvsem besedilo: "Lahko pa tudi enote zavoda Republike Slovenije za šolstvo delujejo v času do nastanka šolskih uprav." Šolske uprave že intenzivno pripravljamo. Imamo tudi že pripravljen tekst tega prehodnega obdobja, ki ga bomo poslali kot poročilo o izvajanju tega člena tudi v odbor za šolstvo, znanost in šport državnega zbora. Prosili smo seveda tudi na podlagi pritiskov socialnih partnerjev, da se omejitve o zaposlitvi za določen čas določijo datumsko, to je s 1.1.2010, s katerim bi ta 4. člen dobil pravzaprav značaj prehodnih določb. To je približno vse. Soglašamo s temi predlogi.
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki ministrstva, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Cilj predloga zakona je povečati pristojnosti nadzornim organom, podati podlago za učinkovitejše delo nadzornih organov, določiti jasnejšo opredelitev posameznih pojmov in ukrepov zakona ter poostriti sankcije za kršenje zakona ter posledično zmanjšati obseg dela in zaposlovanja na črno. Ena bistvenih sprememb, ki jih prinaša zakon, je prav gotovo širitev pristojnosti carinske uprave, ki bo po novem lahko izvajala tudi nadzor nad delom na črno ter tudi nad zaposlovanjem na črno. Ureja pa se tudi sosedska in sorodstvena pomoč, ki se bo po novem določila do tretjega sorodstvenega kolena. S spremembo zakona se določajo tudi nove, višje globe za tovrstne prekrške ter rešitve, ki omogočajo večjo učinkovitost nadzora. S tem namenom mora biti v primeru opravljanja dela, opravljenega na podlagi pogodbe civilnega prava ali pogodbe o opravljanju začasnega ali občasnega dela, izvod pogodbe ves čas na kraju opravljenega dela. Natančneje se tudi opredeljuje nedovoljeno oglaševanje ter poenostavljen postopek prijave kratkotrajnega dela. Posebej je tudi predviden odvzem premoženjske koristi, pridobljene z delom na črno. V Državljanski listi smo nasprotovali uvedbi vrednotnic za osebno dopolnilno delo. Enostavno ne verjamemo v birokratske ideje uvajanja vedno novih papirjev z namenom urejanja posameznega področja. V postopku sprejemanja zakona smo navedli vrsto argumentov in pomislekov proti navedeni rešitvi. Kakorkoli, Državni zbor odloča z večino, in Državni zbor navkljub vsem glasovom Državljanske liste proti vrednotnicam ni sprejel ustreznega amandmaja, ki bi to področje uredil manj birokratsko in sistemsko bolj smiselno, na kar so nas opozarjali tako v Zakonodajno-pravni službi Državnega zbora kot tudi v Zavodu za zdravstveno zavarovanje. Tako nam sedaj preostane le še to, da spremljamo, kako se bo ta sprememba izkazala v praksi in da na to hitro odreagiramo. Lepo bi bilo, če bi predl
Lep dober večer vsem, spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, predsednik Vlade, ministri, kolegice in kolegi! Seveda bom podprl zaupnico Vladi Janeza Janše, saj sem še pred dobrima dvema mesecema sam sodeloval v tej Vladi in vem, da Vlada dela dobro, prav tako predsednik Vlade in seveda tudi suvereno. Moj odstop, takrat po dogovoru s premierjem, je bil v veliki meri prav posledica delovanja istih skupin, ki sedaj blatijo državo Slovenijo v tujini z lažmi, s podobnimi lažmi, kot so jih podtikale meni, in nekatere od teh podtikajo še kar danes tu v parlamentu. Tu naj povem nekaj o Pediatrični kliniki, s katero ta Vlada in jaz kot minister nisem podpisal nobene napačne pogodbe pri izvajanju te klinike, še posebej pa ne pri podeljevanju koncesij. Niti ena koncesija, danes je bilo o tem govora tukaj s strani gospoda Lahovnika, ni bila podeljena protizakonito. Vse koncesije, od prve do zadnje, so bile podeljene v okviru te Vlade, v kateri sem bil sam minister za zdravje, zakonito in v kolikor mi bo prvi pokazal koncesijo, ki je bila podeljena protizakonito, bom z njim se takoj pogovoril, ampak takšne koncesije ni. Pa še nekaj o medijih. Ko je bil tu gospod Kyprian, komisar za zdravje, so na vsak način od njega hoteli izvedeti, iztisniti nekaj, da smo kupili slabe operacijske mize. Ko jih je zavrnil, da je to neumnost o tem se pogovarjati, kaj šele poročati, je v časopisu bil objavljen samo naslov, da je gospod Kyprian izrazil nekaj pomislekov glede teh miz, v samem tekstu pa niti enega stavka o tem, saj ni bilo mogoče pisati, ker o tem ni hotel govoriti. Še naslednja cvetka so zdravila, so cene zdravil, kjer je pisalo v naslovu Cene zdravil letijo v nebo, pa potem, ko smo na letni ravni privarčevali s pravilnikom približno 36 milijonov evrov! In seveda bom podprl to Vlado tudi zato, ker želim, da se končajo številni projekti, ki so tik pred realizacijo.
Bom kratka, ker ljubitelj rekov in pregovorov, gospod Grims pravi, da kjer je veliko besedi, je malo pameti. Ob ponovni obravnavi vprašanja begunske, migrantske krize – bom kar rekla oboje, ker menda to pa drži, da so tudi migranti in tudi begunci –, se pravzaprav sprašujem, kaj je od zadnje seje Državnega zbora novega, da smo morali ponovno razpravljati o tem vprašanju in celo priporočiti Vladi neke ukrepe. Rekla bi, da ni nič novega, kajti v zahtevi piše, migrantska kriza v drugi polovici leta 2015 in v prvih mesecih leta 2016 je Republiko Slovenijo doletela popolnoma nepripravljeno. To predlagatelji govorijo že ves čas, tu ni nič novega. Slišali smo samo to, da bodo v Makedoniji volitve, pa v Avstriji bodo volitve, čudim se, da ni nihče povedal, da so bile v Londonu tudi volitve. Potem smo slišali tudi nekaj pikolovskih pripomb o nekih listkih, nekaj se mi zdi tudi malo neprimerno, zato bom omenila tudi to, da sem v vaši vsebini zahteve zasledila tudi to, da je 1. septembra 2016 mag. Grims zahteval sejo komisije itn. in da je bila seja Državnega zbora 23. septembra 2016, kar seveda kaže na to, da se vam mogoče že malo feclja – oprostite no, ampak tako se mi zdi – mogoče pa zato, ker ste predlog v obravnavo dali 1. aprila. Dejstva, ki so navedena v zahtevi za sprejem nekih ukrepov, ki naj bi bile predane naši vladi, so bila prva, da Slovenija ni ravnala po schengenskem zakoniku. Tu je ves čas nekaj dilema o tem, ali je ali ni, gospod Gorenak bo seveda do konca življenja trdil, da Slovenija ni ravnala po schengenskem zakoniku. Naša ministrica je na Odboru za notranje zadeve povedala, da temeljni pravni okvir za delovanje v tem obdobju je v schengenskem zakoniku, prvi odstavek 5. člena določa pogoje za vstop, hkrati pa se v 4.c točki 5. odstavka določajo pogoji oziroma se dovoljuje vstop iz humanitarnih razlogov. Glede na to, da je Državni zbor sprejel sklep, da naj Vlada migrantsko krizo obravnava kot humanitarno krizo in v vseh postopkih ravna skladno z evropskimi
Hvala lepa, gospod predsednik oziroma gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Navedeni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o trošarinah, ki ga je v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije, je odbor obravnaval na svoji 42. seji in v skladu z zelo obširnim mnenjem zakonodajno-pravne službe k 1., 6., 7., 9., 10., 14., 22., 25., 32., 38., 46., 53. členu in glede na pripombe, ki so bile predlagane s strani Gospodarske zbornice Slovenije in drugih zainteresiranih ter amandmajev dveh kvalificiranih predlagateljev, sprejel vrsto amandmajev, da bi s tem popravil osnovno besedilo zakona. V skladu s tem predlagam zboru, da navedeno besedilo predloga zakona kot dopolnjen predlog zakona s strani matičnega delovnega telesa podpre. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister, vsi navzoči! Zaveza Slovenije, da bo do leta 2020 zmanjšala proračunski primanjkljaj in uravnotežila proračun, je seveda zelo zahtevna naloga in na nek način bi lahko rekli, da celo bolj zahtevna, kot pa je pred našimi reprezentanti današnja tekma z Ukrajino za uvrstitev na evropsko prvenstvo. Vlada ima namreč kar se javnega sektorja tiče dve nalogi oziroma dve poti: z boljšo organizacijo in racionalizacijo dela lahko ustvari dodatna sredstva za notranje prerazporeditve med posameznimi porabniki ali pa enostavno le podaljša veljavne ukrepe zloglasnega ZUJF. Seveda je naša vlada ubrala to težjo oziroma to lažjo pot. Saj se še spomnite, spoštovane kolegice in kolegi, kako, tudi nekateri tukaj prisotni ste v letu 2012 protestirali proti uveljavitvi tako imenovanega zloglasnega ZUJF, Zakona o uveljavitvi javnih financ. O čem na področju plač v javnem sektorju se torej pogovarjamo danes? Še vedno smo namreč pri ZUJF, ki je edini doslej prinesel konkretne učinke za državni proračun. Res je pomenil zategovanja pasu javnim uslužbencem, pa vendar je prinesel prihranke, če sploh lahko govorimo o prihrankih, glede na to, da so ukrepi pomenili zgolj zmanjševanje primanjkljaja v državni blagajni. Res pa je tudi, da so bili varčevalni ukrepi časovno omejeni in da se danes ne bi smeli več pogovarjati o njihovem podaljševanju, medtem pa ne znamo pospešiti gospodarske rasti in postaviti trdnih temeljev slovenskega gospodarstva. V Novi Sloveniji smo za leto 2016 pričakovali drugačen vladni predlog. Predlog, ki ne bi pomenil povečanja mase plač v javnem sektorju, bi pa obstoječo maso pravilneje razporedil. Predlog, ki ne bi pomenil uravnilovke med javnimi uslužbenci. Predlog, ki bi glede na današnjo varnostno situacijo v svetu in v Sloveniji pomenil dodano vrednost za vojsko in policijo, ki že v normalnih razmerah komaj izpolnjujeta svoje naloge. In pričakovali smo predlog, ki bi več sredstev namenil tudi samim investicijam. B
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Slovenska diplomacija je v svojem 30-letnem delovanju ena najmlajših in sorazmerno z velikostjo države tudi ena najmanjših diplomacij na svetu. Prvih korakov umetnosti delovanja na diplomatskem parketu so se izjemni posamezniki učili v tujih dvoranah in nam vladajočih monarhijah ter državah, v katerih smo Slovenke in Slovenci sanjali tisočeri sen o lastni neodvisni državi. Z razglasitvijo Republike Slovenije 25. junija 1991 je slovenska diplomacija prvič v celoti postala glasnik naše samostojne in neodvisne države ter predstavnik političnih odločitev v zakonodajni in izvršni veji oblasti. 22. maj je dan slovenske diplomacije, dan, ko se spominjamo včlanitve Slovenije v Organizacijo združenih narodov, Slovenija je s tem korakom stopila na svetovni diplomatski parket in ga v relativno kratkem času nadgradila s članstvom v Evropski uniji, Natu, nekaj let kasneje pa tudi v OECD. Ne pozabimo, kolegice in kolegi, da bomo čez tri mesece že drugič predsedovali Svetu Evropske unije. Zato smo v Novi Sloveniji z veseljem podprli in pozdravili širok konsenz pri sprejemanju Strategije zunanje politike Republike Slovenije in Deklaracijo o zunanji politiki Republike Slovenije za leto 2015, danes pa že 13. zapored sprejemamo deklaracijo o usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v institucijah Evropske unije v obdobju 2021–2024. Dosedanje deklaracije so se praviloma nanašale na 18-mesečno obdobje tria predsedstva Svetu EU, vendar so v skladu s sporazumom med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo, ki je začel veljati maja 2016, predsedniki treh institucij prvič 11. decembra 2020 podpisali dogovor, ki uvaja večletno načrtovanje dela v institucijah Evropske unije, in sicer za obdobje od 2020 do 2024. Opredeljeno časovno obdobje sovpada tudi z mandatom Evropskega parlamenta in Evropske komisije, zato v Novi Sloveniji – krščanskih demokratih podpiramo čas trajanj
Postopkovno je namenjeno v bistvu gospodu Kanglerju in tudi vam, predsedujoči, ki vodite to sejo. Glejte, gospod Kangler obtožuje in namerno zavaja in kar namerno obtožuje KUL opozicijo, da smo krivi za pošiljanje teh pisemskih pošiljk na dom. Prvo kot prvo, to bi moral vedeti on kot predstavnik policije tukaj, je to kriva obdolžitev? Če pa tečejo kazenski, se pravi da pač je bil sprožen kazenski postopek, pa o tem sploh nebi smel govoriti tukaj. Jah, tako je. Tako, da dejansko prosim pa, da ga opozorite, da naj več tega ne govori in spina zgodbo na levo in na desno. Dejansko je to kriva obdolžitev, kar počne gospod predstavnik vlade danes tukaj oziroma državni sekretar. In prosim, da to zamejite, zaustavite. Drugače pa prekinimo sejo. To je postopkovno. Umirite se. Tu se gre za zakonodajo in tu ni več heca. Jasno?