EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo še enkrat, gospod predsednik. Spoštovana gospa ministrica, kolegice in kolegi! Eden temeljih načel Evropske unije je prost pretok blaga. To se v določenih primerih lahko omeji, med drugim tudi zaradi varstva nacionalnih bogastev z umetniško, zgodovinsko in ali arheološko vrednostjo, kot je navedeno v 30. členu Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Država članica torej lahko določi, da nekaterih predmetov z umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednostjo ni dovoljeno odstraniti iz države nenadzorovano oziroma brez dovoljenj. Odprte meje Unije dopuščajo možnost zlorab nacionalnih predpisov o kontroli iznosa in izvoza predmetov kulturne dediščine, zato je Evropska unija z direktivo leta 1993 poskrbela za sistem vračanja predmetov, ki so bili v nasprotju z nacionalnimi normativnimi predpisi odstranjeni z ozemlja držav članic in preneseni na ozemlje drugih držav članic. Skladnost slovenske zakonodaje z navedeno direktivno je bila zagotovljena šele s sprejetjem Zakona o vračanju protipravno odstranjenih predmetov kulturne dediščine leta 2003. Tedaj je bilo urejanje sistema vračanje predmetov kulturne dediščine, ki so bili z ozemlja ene države članice protipravno prineseni na ozemlje druge države članice, tudi v celoti izvzeto iz Zakona o varstvu kulturne dediščine. Namen predloga novele, ki je prvi po sprejemu zakona v letu 2003, je prilagoditev prenovljeni direktivi, sprejeti leta 2014. Ta med drugim državi članici dopušča, da lahko sama določi nacionalno bogastvo, povečuje odgovornost dobrovernih posestnikov ter podaljšuje rok za začetek postopka vračanja, in sicer z enega na tri leta od datuma, ko država izve za lokacijo predmeta. V razpravi na matičnem delovnem telesu je bilo izpostavljeno vprašanje v zvezi z restitucijo enot kulturne dediščine, ki sicer s samim predlogom zakona nima neposredne povezave. Kot vemo, ima Slovenija z nekaterimi državami odprta vprašanja glede enot kulturne dediščine, ki so bile z ozemlja Republike Slovenije odtujene,
Omenjenega amandmaja ne bom podprl, ker je v praksi neizvedljiv oziroma prepoveduje lov na določenih območjih. V okolju, iz katerega izhajam, je več kot 50% hiš oziroma stanovanjskih objektov bliže kot 250 metrov od gozda. Osebno imam hišo 50 metrov od gozda, kako naj lovec 200 metrov v gozdu ve, kje pravzaprav se nahaja. Na takšen način, če malo ironiziram, bo moralo določenemu medvedu ministrstvo za kmetijstvo izdati odločbo, da se bo ustavil na razdalji250 metrov, da ga bo lahko lovec počil. Takšne odločbe so neživljenjske in nesprejemljive.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo novelo zakona o zdravstvenem zavarovanju in zdravstvenem varstvu seveda podprli. Podprli jo bomo v interesu vseh tistih 100.000 zavarovancev, ki jim niso bili izdani certifikati v lanskem decembru, podprli jo bomo v interesu tistih 80.000 zavarovancev, katerim že od leta 1998 plačuje ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve zavarovanje, pa jih je Vzajemna zavarovalnica konec lanskega leta samovoljno izključila iz sistema zavarovanja pri Vzajemni zavarovalnici. Podprli bomo novelo zakona tudi zato, ker želimo zaščiti javni interes in pa seveda interes vseh zavarovancev. Ne nazadnje je novelo zakona, ki jo je včeraj obravnaval odbor za zdravstvo, podprla vseh 6 poslanskih skupin, ki so sodelovale pri obravnavi tega zakona na odboru, kar daje temu zakonu bistveno večjo legitimnost. Vzajemna zdravstvena zavarovalnica je bila v bistvu ustanovljena s sredstvi Zavoda za zdravstveno varstvo Slovenije. Tu je bil podan oziroma prenesen ves osnovni kapital, ki ga je za zagon imela Vzajemna zavarovalnica. Bila so prenesena osnovna sredstva in bili so preneseni vsi posli, vsi spiski takratnih zavarovancev. Zaradi vsega navedenega bo poslanska skupina kompletno novelo zakona skupaj z vsemi amandmaji, ki so bili obravnavani na odboru za zdravstvo, podprla. Poslanska skupina pa ne bo podprla amandmaja, ki je danes prišel že v medmrežje in želi ponovno razvrednotiti že obravnavano in na odboru sprejeto novelo zakona. Hvala lepa.
Lep pozdrav vsem skupaj! Predlog zakona je dober, saj sledi razvoju kazenskega prava v naši državi. Obstoječe kazenske norme ne izpolnjujejo več pričakovanj, zato je potrebno kazensko represijo nujno zaostriti, saj slednje narekujejo družbene spremembe. Nezastarljivost kazenskega pregona in nezastarljivost izvršitve kazni sta pomembna ukrepa, ki upravičujeta zaostrenost kriminalitetne politike. Edino kazenska represija je tista, s katero lahko dosežemo pravico, ki daje žrtvam kaznivega dejanja občutek, da jih družba razume in je na njihovi strani, in sicer tako, da strogo obsodi takšna nerazumna, zavržna ravnanja storilcev. Že iz same narave kaznivih dejanj je povsem jasno, da vsako od njih na žrtvi pušča dolgotrajne psihofizične posledice. Žrtve imajo težave z vključevanjem v družbo, zapirajo se vase, se zdravijo zaradi depresije, imajo težave s samopodobo in podobno. Še posebej hude travme doživljajo mladoletne osebe, mlajše od 15 let. Take žrtve zlorabo podzavestno potlačijo za dolga leta, travme pa izbruhnejo čez desetletja. Edini način, s katerim se lahko borimo proti kaznivim dejanjem zoper spolno nedotakljivost, je strožja kazenska represija. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke ne vidimo nobenega drugega vzvoda, s katerim bi se država lahko odzvala na kazniva dejanja zoper spolno nedotakljivost in hkrati sporočila žrtvam, da je na njihovi strani. Odločno nasprotujemo vsakršnim resocializacijskim ukrepom za storilce, saj slednji po našem prepričanju ne prinašajo nikakršnih učinkov na odgovornost storilca prej omenjenih kaznivih dejanj. Osebe, ki storijo takšna nagnusna kazniva dejanja, so pokvarjene in zlobne, saj so po našem mnenju spolni iztirjenci. Prav je, da kot zakonodajalec sprejmemo vse ukrepe, da takšne osebe izločimo iz družbe. Prav je, da se s predlagano dopolnitvijo želi uzakoniti nezastarljivost kazenskega pregona in tudi nezastarljivost izvršitve kazni. S takšnim ukrepom se krepi predvsem generalna prevencija, saj se da storilcem jas
Predsednik, hvala za besedo. Pozdravljeni gospod državni sekretar, poslanke in poslanci! Namen Vlade, predlagatelja zakona o oskrbi z električno energijo, je uskladitev nacionalnega pravnega reda s pravom Evropske unije. S predlogom zakona in vloženimi amandmaji se v slovenski pravni red prenašajo zakonodajni akti tako imenovanega paketa Čista energija za vse Evropejce, ki se nanašajo na delovanje trga z električno energijo, in člen Direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljenih virov. Predlog zakona določa pravila delovanja trga z električno energijo, proizvodnje, prenosa, distribucije, ohranjanja in dobave električne energije skupaj z določbami za varstvo končnih odjemalcev, načine in oblike izvajanja gospodarskih javnih služb na področju prenosa in distribucije električne energije ter trga z električno energijo. Zakon nekaterih področij ne spreminja, in sicer se ohranja sedanja ureditev gospodarskih javnih služb na področju prenosa, distribucije in operaterja trga, pa tudi osnovna uredite trga z električno energijo. Popolnoma na novo pa se skladno z evropskim pravom urejajo pravice končnih odjemalcev, napredno merjenje, uvajajo se aktivni odjemalci in energetske skupnosti. Definira se energetska revščina, ureja se lastništvo in upravljanje shranjevalnikov energije in obsežnosti glede sistemskih rešitev. Prav tako pa energetski regulator dobiva več pristojnosti. Temeljni namen tega zakona je zagotoviti konkurenčno, varno, zanesljivo in dostopno oskrbo z električno energijo in energetskimi storitvami ob upoštevanju načel trajnostnega razvoja. Da bo zakon z vloženimi koalicijskimi amandmaji boljši, sledimo tudi mnenju Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Tako pripravljen zakon v Slovenski demokratski stranki podpiramo. Hvala.
Gospa podpredsednica, naj vam preberem drugi odstavek 73. člena Poslovnika Državnega zbora, ki ste ga vi obrnili na glavo. Takole piše. »Predsedujoči prekine delo Državnega zbora, če pred odločanjem to zahteva vodja poslanske skupine zaradi posvetovanja v skupini. Posamezna poslanska skupina lahko zahteva takšno prekinitev samo enkrat pri posamezni točki dnevnega reda. Takšna prekinitev sme trajati največ 45 minut, razen če Državni zbor odloči drugače « In tako naprej. Nikjer ni tistega, kar ste vi rekli, da piše. Glede na to, da nam nočete dati 45 minut pavze, mi, naša poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, napovedujemo obstrukcijo in gremo domov. Lepa hvala.
Hvala za besedo. Prej sem hotela replicirati gospodu Lahu. Bom zdaj povedala, da pač ne vem, ali ste natančno sledili razpravi v Državnem zboru, vsekakor pa niste razumeli kolegice Anite, ki je razpravljala pred vami. Res ne vem, zakaj ste vi brali cel dopis Združenja občin, niti ne vem, komu ste ga brali, še manj razumem, zakaj menite, da mi tega nismo prebrali, ker Anita, ki je pred vami razpravljala, vam je povedala, da smo ta dopis prebrali, da smo se o njem pogovorili, da smo razmislili in da bomo sledili željam občin, in da bomo podprli vaš amandma. Tako da Razprava O. K., je bila malce mimo. Drugače pa – ja, predlog zakona o ukrepih za uravnoteženje javnih financ občin res posegajo v enajst zakonov, vendar pa so prav vsi ukrepi v zakonu, kot prvič, usklajeni in dogovorjeni z reprezentativnimi združenji občin in Vlado in pa definitivno vplivajo na povprečne stroške za opravljanje obveznih nalog občin in odpravo administrativnih ovir. Vse te ukrepe oziroma večino teh ukrepov so predlagale občine same in meni se zdi to ključno in pomembno. Si pa osebno ne delam nobenih utvar, da je kdorkoli s tem zadovoljen. Dejstvo je, da se z rebalansom proračuna jemlje finančna sredstva občinam v obliki znižanja povprečnine. Vendar menim, da bi bilo velik bolj neodgovorno, če bi nižali povprečnino in puščali občinam isti obseg zakonsko obveznih nalog ali pa bi jih celo povečevali. Tako pa dejansko imamo sedaj pred seboj predlog zakona, ki prinaša pozitivne spremembe in te spremembe bodo imele pozitivne finančne učinke in občinam bodo pomagale doseči prihranke na različnih področjih. Seveda je to le prvi korak in nas najpomembnejše še čaka in to je sprejetje sistemskih ukrepov na področju financiranja občin. Kolega Kordiš je dejal, da je Vlada vehementno zatrjevala, da je predlog zakona usklajen. Tudi sama se sprašujem, ali sva sedela na seji istega odbora, ker tam so to isto povedali tudi predstavniki občin. Tako podpredsednik SOS kot predsednik ZOS sta poudarila, da so združ
Spoštovana gospa predsedujoča, spoštovane kolegice in kolegi Državnega zbora, spoštovane dame in gospodje, spoštovane državljanke in državljani, spoštovane volivke in volivci iz Slovenskih Goric, ki ste me izvolili! Sam se sicer danes nisem želel oglasiti, ker je bilo veliko že povedanega, pa vendar, glede na mnoge špekulacije o mojem glasovanju, prestopih in ostalem, se mi zdi prav, da pojasnim nekatere okoliščine. Na načelni ravni smo vsi za sodelovanje, spoštovanje drugače mislečih, za spoštovanje človeškega dostojanstva, ko pa pridemo na dejansko raven, pa smo izključujoči. To se mi zdi hudo narobe in tako razdeljena slovenska družba bo težko dobro funkcionirala. Višek tega dogajanja je bil včeraj, ko sem se sestal s kandidatom za mandatarja gospodom Jankovićem, kar se mi ne zdi nič narobe. Gospod Janković je moj poslanski kolega, je bil župan Ljubljane, jaz sem bil dva mandata župan Lenarta. Imava veliko skupnih tem. Prvo vprašanje je bilo: Kaj mi je ponudil, s čim me je podkupil? Nič mi ni ponudil in z ničemer me ni podkupil! Ne ne, v javnosti, se opravičujem, gospod Janković, da bo dobro razumljeno. Prvo vprašanje v javnosti je bilo, tudi novinarji so spraševali, kaj mi je ponudil, s čim me je podkupil. Ničesar mi ni ponudil, z ničemer me ni podkupil. Pogovarjala sva se o čisto vsakdanjih gospodarskih situacijah, seveda pa tudi o politični situaciji, kakšno je stanje in podobno. Vprašanje je bilo glede mojih prestopih, o glasovanju in tako dalje. Vse to je seveda legitimno, dokler je to na določenem nivoju. Osebno vem, iz lastne izkušnje, da je zadnji trenutek, da potegnemo ročno zavoro in še nožno, sicer drvi država Slovenija v propad. Sam sem polnih 19 let vodil podjetje, ki sem ga zdaj pač prepustil, ker sem poslanec, svojim družinskim članom, uspešno podjetje, čeprav se poskuša v javnosti to drugače prikazati. Leta 1993 sem ga ustanovil v domačem hlevu. Zelo uspešno smo delali do nekaj mesecev nazaj, ko ni bilo nobene afere v javnosti, ničesar, tudi zarad
Hvala lepa. Čisto na kratko. V prvi obravnavi sem sam predlagal, da se ponovno prouči pobuda, da se nekako vseeno progresivna lestvica za družine z več otroki uveljavi. Zato sem se tudi sedaj oglasil. Vesel sem, da je to tako. Menim pa, da ni nobena politična sprevrženost, če smo tudi mi sedaj predlagali, temveč je to posluh za argumente. In vesel sem, da sem v stranki, ki ima posluh za argumente. Mislim pa, da je politično sprevrženo, da se sedaj, ko se v bistvu v vsebini že strinjamo, prepiramo, kdo bo to predlagal. Hvala lepa.
Predsednik, hvala za besedo. Poslanke in poslanci, predstavniki Vlade. Predlagane spremembe se vsebinsko nanašajo na tri različne osnovne zakone in na sprejem novega zakona, zato v Poslanski skupini <PARTY> ocenjujemo kot racionalno in smotrno odločitev, da se obravnavajo skupaj tudi z vidika potrebe po sočasni objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Naša država ima vzpostavljen učinkovit zemljiškoknjižni sistem, ki za ažurno elektronsko zemljiško knjigo bistveno prispeva k uveljavitvi temeljnih načel zemljiške knjige. Na primer načelo javnosti, načelo zaupanja, varnosti pravnega prometa in tudi k razbremenitvi sodišč, tako da se slovenska sodišča postavljajo ob bok moderno zasnovanim sodiščem, ki so s ključnimi informacijami odprta javnosti. Predlagane novitete tako sledijo družbenim in tehnološkim spremembam in pomenijo nadgradnjo obstoječih rešitev, zato jo poslanci <PARTY>-a v celoti podpiramo. Temeljna zemljiško-pravna načela bodo po našem prepričanju udejanjena še v večji meri kot doslej. Pri tem mislim predvsem na odpravljanje ovir pri povezovanju nepremičninskih evidenc, pri vzpostavljanju enotne krajevne pristojnosti sodišč, ki vodijo zemljiško-knjižne postopke ter pri postavitvi točke - vse na enem mestu - pri notarjih. Podpiramo tudi rešitve predlaganega novega zakona o vzpostavitvi etažne lastnine na predlog pridobitelja posameznega dela stavbe in o določanju pripadajočega zemljišča k stavbi, saj bo s sprejemom le-tega omogočeno pridobiteljem posameznih delov stavb, da dosežejo zemljiškoknjižni vpis etažne lastnine v tistih primerih, ko so zemljiškoknjižni lastniki glede vzpostavitve in zemljiškoknjižnega vpisa etažne lastnine na stavbah pasivni oziroma jih ni. Tako bo več tisočim imetnikom stanovanj omogočeno, da svoje lastništvo tudi formalno potrdijo z vpisom v zemljiško knjigo, s tem pa se bo dosledneje vzpostavila oziroma zagotovila pravna varnost na področju prometa z nepremičninami. Poslanci <PARTY>-a bomo prispevali svoj glas k sprejemu vseh
Hvala lepa gospod predsedujoči, gospod minister! Gospodje in gospa iz ministrstva za notranje zadeve! Strinjam se, kolegice in kolegi, da v pravni državi mora država popraviti krivice, ki jih je storila. Če jih je storila. Vprašanje pa je, kaj je storjena krivica, kdo jo je naredil komu, kdaj in zakaj, in ali je domnevna krivica pravno gledano res krivica. Na svoji koži sem lahko občutil, kako je biti brez državljanstva, domovine, stran od družine cela desetletja, opsovan od države kot zločinec, izdajalec, in še v svobodni, neodvisni državi imenovan celo golazen - psovka, ki jo je sodna stroka prepustila zastaranju in je včeraj šla v neke arhive. Torej nekoliko že vem o izkušnjah in stiskah ljudi, ki so ujeti v premike v zgodovini in politiki držav. Vendar ko poslušam to diskusijo, moram ugotoviti, da so nekatere kolegice in kolegi med nami odkrili tako rekoč celo vrsto stvari, ki niso v skladu z normalnimi postopki oziroma izjavami. Naj jih nekaj omenim. Zakaj je problem tako imenovanih izbrisanih postal problem prav sedaj? Ali so vzrok humanitarni razlogi, ali morda bližajoče se dvojne volitve v naslednjem letu, ali kaj podobnega? Zakaj so nekateri kar na lepem odkrili dolžnost spoštovanja odločb ustavnega sodišča? Danes je bilo že omenjeno, da 16 ustavnih odločb še vedno čaka na državni zbor, da jih uskladi. Vse deklaracije o spoštovanju odločb ustavnega sodišča in neizmerna humanitarna skrb za skupino ljudi, ki je bila marsikaterim strankam že v stari Jugoslaviji blizu, potem pa tudi kasneje, ni nikdar bila ne v bivši Jugoslaviji ne v svobodni državni Sloveniji izkazana ta humanitarnost in pieteta do slovenskih rojakov po svetu, ne pri zakonu o državljanstvu ne pri vseh drugih dolžnostih do teh ljudi. Ta dva primera kažeta na neizmerno dvojnost, ki se stalno ponavlja v tem državnem zboru. Ali to res nikogar ne moti med nami? Večinske stranke brez pomisleka sprejemajo predlagani zakon in obljube o pripravi vsebinskega zakona. Nič jih ne motijo možnosti kasnejših
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči, kolegice poslanke, kolegi poslanci! Temelji cilj predlaganega zakona o zdravilih je uskladitev slovenske zakonodaje z novo sprejetimi direktivami Evropske unije in njihov prenos v slovenski pravni red, kar bo omogočilo predvsem krepitev visoke ravni zaščite javnega zdravja ter zdravja živali, približevanje k doseganju cilja varnega pretoka zdravil ter odpravljanje ovir za promet z njimi, ne da bi pri tem ovirali razvoj farmacevtske industrije. Omogočalo bo tudi racionalizacijo in poenostavitev sistema pridobivanja ter vzdrževanja dovoljenj za promet z zdravili, kakor tudi povečanje konkurenčnosti, inovativne in generične farmacevtske industrije z uravnoteženimi regulatornimi pristopi. Predlagani zakon tako vzpostavlja pogoje za doseganje navedenih ciljev z določbami, ki omogočajo predvsem izboljšanje izvajanja postopkov za pridobitev dovoljenja za promet z zdravili, določa natančnejšo razmejitev zdravil od drugih izdelkov tako, da bi se izognili dvomom glede uporabe zakonodaje, kadar izdelek, ki ustreza opredelitvi zdravila, obenem sodi tudi v opredelitev drugih reguliranih izdelkov. Upoštevane pa so tudi etične zahteve v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preizkušanju vseh zdravil za uporabo v humani medicini, ne glede na to, kje so izvedene ob hkratnem upoštevanju načel in smernic dobre proizvodne prakse. Predlagani zakon nadalje tudi določa učinkovitejši pregled nad dejansko prisotnostjo zdravil na trgu, pri čemer se vsako dovoljenje za promet, ki mu ne sledi prihod zdravila na trg v treh zaporednih letih po izteku tega obdobja, praviloma odvzame. Omogoča pa tudi zagotavljanje kakovosti zdravil z zahtevo, da morajo biti zdravilne učinkovine uporabljene v sestavi zdravila, izdelane v skladu z načeli dobre proizvodne prakse za ta zdravila. Nadalje predlagani zakon omogoča prilagoditev pravil o označevanju zdravil in navodil za uporabo tako, da se upoštevajo potrebe posebnih skupin - recimo - z Braillovo
Hvala lepa za besedo. Poslušam razpravo, pa na čase pravzaprav ne razumem prav dobro. Slišim stranko <PARTY>, ki očita Vladi odnos do najstarejših. Stranka <PARTY>, ki je bila v Vladi, za katero, v času katere smo izvedeli, da je bilo 72 milijonov namenjenih raziskavam o gradnji in pripravi domov za starejše, zgrajenega pa nobenega. Poslušam isto stranko, ki pravi, Vlada hiti, zato ukrepi prihajajo prepočasi. Poslušajte magnetogram. Jaz ne vem ali so se vsi člani nalezli čuta za humor svojega predsednika. Poslušam stranko <PARTY>. 7 jih je od 90 poslancev. Borijo se proti omejevanju demokracije, pri tem pa od 17 ur razprave na odboru govorijo oni 13 ur. Pa to ni omejevanje demokracije, ne? Poslušam stranko <PARTY>. Novo predsednico, ki, gospo Fajon, ki poziva k povezovanju, ampak ne pa z <PARTY>. Kakšno je to povezovanje? Poslanec govori o možnih zlorabah bonov, kako bodo ljudje vse zlorabili bone, turistične bone, ampak njihova predsednica nova, gospa Tanja Fajon pa pravi, da so le odgovorni državljani uspešno rešili veliko krizo COVIDA in zato smo najboljši pri premagovanju krize. Glejte, razumi kdor more. In seveda ne drži kar je govoril poslanec Levice. Zmotil se je, da ima človek, napoten v karanteno le 50 odstotkov plačila. Glejte, človek, ki je v karanteni je bolan in ima bolniško. Jaz pozdravljam pri tem zakonu financiranje skrajšanega delovnega časa. To bo tisto kar bo pomagalo posamezniku, delavcu, pa tudi gospodarstvu. Turistični boni so ena izmed boljših stvari, zakaj? Gre za ukrep spodbujanja turizma, ki je začasen ukrep, ampak ta ukrep bo tudi priložnost in je tudi strateški ukrep za prihodnost Slovenije. Tukaj je priložnost za butični turizem, katerega zasluži Slovenija, za kongresni turizem in pa kulturni turizem. Ko se pripravlja vpis Plečnika v Unescovo dediščino je to res primerna destinacija za turiste, ko bo naša država seveda odprta za več držav, za več turistov. Imamo pa tudi ogromno druge čudovite kulturne dediščine. Skupaj z drugimi zakoni,
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je na 32. nujni seji 18. 1. 2016 kot matično delovno telo obravnaval Predlog priporočila Vladi Republike Slovenije za preprečitev nadaljnjih negativnih posledic migrantske krize, ki ga je Državnemu zboru 18. 12. 2015 v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom in kasnejšim sopredlagateljstvom Poslanske skupine <PARTY>. V dopolnilni obrazložitvi je v imenu predlagatelja poslanec mag. Branko Grims navedel, da je po njegovem mnenju osrednji problem za stanje, v katerem se je znašla Republika Slovenija, nedosledno izvajanje predpisov in mednarodnih sporazumov. Izpostavil je trenutno situacijo na meji z Republiko Avstrijo, ki je z namenom zaustavitve nenadzorovanega migrantskega toka uvedla poostren nadzor in možnost izrekanja mandatnih kazni za prehod izven označenih mejnih prehodov. S tem dejanjem naj bi bil schengenski sistem zrušen in tudi s strani Avstrije ukinjen, Slovenija pa izločena iz schengenskega območja, kar naj bi v nadaljevanju prizadejalo hude posledice za slovensko gospodarstvo. Kot rešitev je predlagal vključitev Republike Slovenije v Višegrajsko skupino, kar bi pripomoglo predvsem k zagotavljanju večje varnosti državljanov. V imenu sopredlagatelja je dopolnilno obrazložitev podal poslanec Jernej Vrtovec, ki je prav tako izrazil nedelovanje schengna in problem izključitve Republike Slovenije iz tega sistema. Podan je bil tudi očitek, da se s predlogom novega Zakona o mednarodni zaščiti, ki je vložen v zakonodajni postopek, merila za priznanje mednarodne zaščite ne zaostrujejo, kar je v nasprotju s trendom v Evropski uniji. Izrazil je tudi zanimanje, zakaj je s strani naše države zavrnjen dogovor o skupnem nadzoru več držav na slovenski južni meji. Ministrica za notranje zadeve in državni sekretar sta pojasnila, da se glede na število prosilcev za azil državo Sloven