EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Veste, kaj je najbolj čudno? Najbolj čudno je, da največja koalicijska stranka zahteva ustanovitev preiskovalne komisije v Državnem zboru za ugotavljanje nepravilnosti, o bančni luknji in ne vem kaj vse, ima pa pravosodnega ministrica, ministrico za notranje zadeve, pa še katerega ministra, in se gre preiskavo. To je pa čudno. In da razširi potem preiskovalno komisijo na NKBM, to je pa še bolj čudno, ker to je pa že, bomo rekli, pa politično. Tako, gospod kolega Jani, midva sva imela debate o tem, za kaj je pristojna preiskovalna komisija, za kaj ni, ampak to je pa res najbolj čudno - vse obvladujete v državi, na koncu ustanovite še preiskovalno komisijo v Državnem zboru zato, da se vse zamegli. In govorite o strokovnem delu - o strokovnem delu! -, ko na eno uro naročite priče, ki so ključne , na dvajset minut celo, mi pravijo kolegi, jaz v petnajstih minutah ne morem vseh zakonov prebrati, ki se tičejo tega človeka, ki bo pričal pred preiskovalno komisijo. In temu rečemo strokovnost. Ja, seveda, treba je pohiteti, sedem mesecev se dela, treba je zaključno poročilo napisati, da nihče nič ni kriv, tu pa pričakujem to. In če ste vi pričakovali, da bo naša preiskovalna komisija za področje žilnih opornic delala »copy-paste«, da bomo vzeli zaključno ali pa vmesno poročilo prejšnjih preiskovalnih komisij, pa kar »copy-paste« naredili, ste se pa zmotili. Ker smo delali po svojem načrtu, po aktu o ustanovitvi, po Zakonu o parlamentarni preiskavi, in nismo mešali megle, tako kot jo mešajo nekateri. In smo prva preiskovalna komisija - ker se ji očita, da ni ugotovila politične odgovornosti, in če je ugotovila neke odklone, naj pač to prijavi - in je prijavila. Preden je bilo vmesno poročilo, nam je bilo očitano, veste nekaj, nekaj govorite, ničesar ne prijavite, dajte, prijavite Ko pa smo, je prišlo pa do problema. In če nekaj veš, če imaš, še enkrat, dokaze v rokah ne kot državljan, še manj pa kot poslanec ne smeš zamižati na obe očesi, ampak moraš te zadeve predati pristoj
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Poslanke in poslanci! V dosedanji razpravi o obeh zakonih je bilo že veliko povedanega, pa tudi mogoče tistega, ki v ta zakon ne paše. Osnovni namen predlagatelja, Vlade, ministrstva je, da se s predlaganim zakonom približamo ljudem. V samem Zakonu o urejanju prostora je namen povezati državno, regionalno, lokalno raven na področju prostorskega načrtovanja, opremljanja stavbnih zemljišč in upravljanja z nepremičninami. Sedaj imamo zaradi številčnih veljavnih oblik prostorskih načrtov na državni in občinski ravni, lahko rečemo, zmedo. S predlaganim zakonom se najbolj korenito spreminja združeni postopek državnega prostorskega načrtovanja in izdaje celovitega dovoljenja, ki vključuje gradbeno dovoljenje objektov s posebnimi vplivi na okolje. Sam zakon upošteva tudi podnebne spremembe, saj je načelo trajnostnega urejanja prostora s tem dopolnjeno in je prostorske ureditve treba načrtovati na način, da so podnebno varne in nevtralne. Sam zakon tudi prinaša krovno urejanje področja urejanja prostora, jasen in pregleden sistem prostorskih aktov, nadgradnjo prostorskega in strateškega načrtovanja na regionalnem nivoju in načrtovanje tudi na morju, vzpostavitev projektnega vodenja pri državnem prostorskem načrtovanju z aktivnejšim sodelovanjem nosilcev urejanja prostora, nadgradnjo procesa priprave OPN kot temeljnega prostorskega akta občine z namenom njegove učinkovitejše rabe, posodobitev ukrepov zemljiške politike z namenom boljšega izkoriščanja prostora, razvoja stavbnih zemljišč in gospodarjenja občin s stavbnimi zemljišči, možnosti spremembe namenske rabe s spreminjanjem OPPN ter mnogimi drugimi cilji z namenom debirokratizacije postopkov ter digitalizacije postopkov in procesov. Sam Predlog zakona o urejanju prostora omogoča izvajanje uredbe Evropskega parlamenta in Sveta ter v slovenski pravni red prinaša več direktiv in je predlog zakona skladen z njimi. Kar pa se tiče predloga Gradbene zakona, ta prinaša kar nekaj novosti. Za
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Naj takoj povem sledeče. V predstavitvah in povsod smo pozabili tudi na ključen podatek, ki smo ga dobili v sredo na odboru, ko nam je dr. Uroš Svete povedal, ki vodi urad, ki vodi Upravo Republike Slovenije za informacijsko varnost, da je bil on eden tistih, ki so prvi delali na tem področju, ker namreč zakonodaja se je sprejela šele aprila 2018, je Državni zbor v prejšnji sestavi sprejel ta Zakon o informacijski varnosti. In na podlagi tega zakona je bila pred letom in pol ustanovljena Uprava Republike Slovenije za informacijsko varnost, ki ga vodi dr. Uroš Svete, se pravi, človek, ki je pa že prej profesionalno deloval na tem področju. Ker namreč že smo slišali, da je informacijska varnost, tako imenovana kibernetska varnost, varnost prihodnosti, za katero mora poskrbeti država. Če smo državljani vedno in znova pozvani s strani, bom rekel določenih operaterjev, namestite si zaščitno opremo na osebne računalnike, pa jo kar preslišimo, je za državo to ključnega pomena. Povedano je bilo s primeri, kaj pomeni napadi na recimo na bilo je na primer v Ameriki v zvezi z naftnimi derivati. Naj sam še opozorim še na hujšo zadevo, ko je šlo na Floridi za hekerski napad na vodovodni sistem, kjer je popravil, se pravi, popravil je vrednosti določenih elementov, ki se jih vnaša v sistem čiščenja vode, za 11 tisočkrat je povečal vrednosti in bi se, če ne bi fizično človek, ki je skrbel za sistem, opazil, da se povečuje vrednost tega klora oziroma podobnih zgodb, bi lahko prišlo do velike zastrupitve. Se pravi, kibernetska varnost za vse nas, informacijska varnost, vse, kar je povezano z I tehnologijo, je naša prihodnost. Zato potrebna prihodnost, si je ne bi želeli, ampak je nujno potrebna prihodnost. Tako kot že imajo države stoletja svojo varnost, tako imenovano varnostne obveščevalne službe. In vemo kako v Sloveniji deluje, kako se imenuje in v katerem rangu nastopa. Tako da to pa želimo tudi s to Vlado na področju informacij
Hvala. Zdaj prosim, če me potem popravite, ampak jaz zdaj razumem to, v bistvu štiriletne medicinske sestre, ne bo več v Sloveniji, torej poklic pete stopnje. Imeli bomo samo visoko izobražene medicinske sestre. Na peti stopnji pa bomo imeli nov poklic, ki se bo na novo imenoval in bo imel nove vsebine, to je socialno-zdravstveni asistent. Zakaj več ne medicinska sestra, zakaj socialno-zdravstveni asistent? Ali je to povezano s kakšnim novim zakonom, s kakšno novo sistemsko ureditvijo? Vse medicinske sestre bodo visoko izobražene, kar pomeni podaljševanja študija, večje stroške študija, večje stroške dela kasneje, medicinske sestre, ki so visoko izobražene, torej z visoko šolo, imamo že danes in se odmikajo od tistega prvotnega poslanstva in prvotnega dela, to je dela z bolnikom, in se naslanjajo predvsem na organizacijo in ne želijo več sodelovati pri negi bolnika, torej tam, kjer so najbolj potrebne. Zdaj bomo s tem, torej podaljševanje študija, večjim stroškom študija, večjim stroški dela, ker bomo imeli višjo stopnjo, potem bodo napredovali in tako naprej, ne bomo pa imeli tistega bistva, ki smo ga imeli do zdaj zelo dobrega, medicinske sestre na peti stopnji, ki so se ukvarjale z bolnikom, kar je njihovo poslanstvo. Prosim, če mi odgovorite: Ali ostaja medicinska sestra na peti stopnji v tisti prvotni vlogi, ki jo ima danes, ali bomo izobraževali samo visoke, zato ker pač nekatere visoke šole favorizirajo ta poklic, zato da bi imele več vpisanih? Zakaj se zdravniške organizacije, koordinacija zdravniških organizacij ne strinja s tem, kar vi predlagate? Ne strinjajo se z novim poklicem socialno-zdravstveni asistent, ampak pravijo, da je bolj pomembno, da imamo medicinske sestre tudi iz vseh teh razlogov, ki sem jih naštela. Hvala. Sem sicer hotela dati drug postopkovni predlog, namreč ministrica, jaz sprašujem ministrico in ministrica mora odgovoriti na moje vprašanje. Če pa ne želi, pa naj reče, da ne bo odgovorila na vprašanje, ne da meni nazaj postavlja vpraš
Hvala lepa. Ko smo že poslušali o prednikih, se spominjam z velikim spoštovanjem svojega deda, ki je bil železničar, in je za nas tukaj, ki tukaj sedimo, soustvarjal to državo in tudi to infrastrukturo. Še enkrat si želim povedati, da vstop tujega kapitala ne pomeni nekega izkoriščanja, temveč dobrobit. Madžarska je sosednja država. Ne drži, da Madžarska nima izbire. Ne vem, če pogledate majčkeno sosednji pristanišči v Kopru in pa v Trstu – ne, pardon, na Reki in pa v Trstu ‒, boste lahko videli, da vlagajo kar velika sredstva v razvoj. Hrvaška prav tako vlaga velika sredstva v razvoj cestne infrastrukture, kakor tudi železniške infrastrukture. Zato se zanašati na to, da bodo Madžari kar praviloma izbirali Luko Koper, je nesmiselno. Poleg tega Madžarska ni edina. Železnica skozi Madžarsko pelje v centralno Evropo, pelje v vzhodno Evropo, pelje v Rusijo, in v povezavah tudi v države zunaj Evrope. Zasebni kapital oziroma kapital Madžarske, ki se bo vključil v investicijo, ima nalogo biti učinkovito porabljen in tudi učinkovito nadzorovati investicijo, ki se bo odvijala v Sloveniji. Zakaj je bil referendum o drugem tiru? Ne zato, ker ga ne bi bili potrebovali, ampak zato, ker so ljudje dvomili, da bi lahko bila investicija v takem obsegu, kot je bila takrat načrtovana, uspešna. Zato je z dopolnitvami, ki so se zgodile pri načrtovanju pri tej vladi, ta projekt postal realen in izvedljiv. Meni je hudo, ko vidim trume tovornjakov, ki se vozijo po naših avtocestah, čeprav so seveda tudi s cestninami nekako odplačevali naše stroške avtocest; te tovornjake, ki bi lahko bili naloženi na vlake. Manj bi onesnaževali zrak. Po drugi strani pa tudi osebni promet, torej promet za osebe, zaostaja svetlobna leta za drugimi državami. Če vidite, če se vozite po Franciji s TGV, ste v dveh urah iz Bruslja v Parizu. Pri nas ste v dveh urah od Sežane do Divače, tako slabo imamo razvito železniško infrastrukturo. Namesto da bi bili delovno mobilni, namesto da bi imeli možnost čistega zraka,
Hvala za besedo, gospod predsednik. Današnja sprememba Zakona o jamstveni shemi upošteva najprej pripombo Državnega sveta in vključuje v jamstveno shemo tudi zadruge. S tem se izpolnjuje obveznost Vlade, da bo zadruge vključila v jamstveno shemo, ko smo le-to prvič sprejemali. Dopolnjuje se 13. člen, ki bo omogočil uporabo te jamstvene sheme tudi tistim gospodarskim subjektom, ki zaradi svoje prezadolženosti nimajo več kvalitetnih jamstvenih zavarovanj in bodo lahko le vključene v jamstveno shemo in najeli sicer nekoliko dražje kredite, a jamstva po temu zakonu bodo uporabna tudi za njih. S tem se krog upravičencev do te pomoči povečuje. Jamstvena shema pridobiva na svoji uporabnosti. Z dopolnitvijo 17.a člena sprejemamo izredno hude sankcije v primeru, da bi se ugotovilo, da je prišlo do kršitve pri dodelovanju in kasneje koriščenje kreditov, ki so zavarovani z državnim poroštvom na osnovi te jamstvene sheme. Kot največjo sankcijo se predvideva tudi ničnost pogodb. Ocenjujemo pa, da največ polemik povzroča 13.a člen, ki ga danes tudi amandmiran s strani koalicijskih strank. Polemika je predvsem z razumevanjem 13.a člena in tudi amandmaja - ne tistega, ki je bil vložen že prej, in tudi ne zdaj tega popravljenega, iščemo namreč rešitve, ki bodo v celoti omejile reprogramiranje spornih kreditov, ob tem pa ne bi omejile bank v svojem poslovanju in osnovnem poslanstvu banke, to je kreditiranju. Namreč, če ne sprejmemo amandmaja koalicijskih strank, ta jamstvena shema ne bo zaživela in podjetjem v težavah ne bomo mogli pomagati na način državnega jamstva. Predvsem zato ne, ker se banke ne bodo prijavile na avkcijo za podelitev garancijskih kvot iz jamstvene sheme. Zakaj pa bi se, če v prvem odstavku novega 13.a člena omejujemo, da v okviru svojega poslovanja, torej celotnega poslovanja, ne smejo dajati oziroma obnavljati posojil, ki so bila dana tudi za odkup podjetij. Brez izjeme, tudi tistih, ki za banko lahko pomenijo dobro naložbo in so z bančnega vidika odlična poso
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod podpredsednik, gospod državni sekretar, kolegici in kolegi! Pred nami je zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom, ki usklajuje obstoječi zakon z direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu, ki ureja ustanavljanje in čezmejno upravljanje storitev. Ker prenos direktive v slovenski pravni red z lani sprejetim zakonom o storitvah na notranjem trgu ni uredil vseh vprašanj, kar se je, žal, pokazalo šele po njegovem sprejemu, vključeno s posebnostmi glede odločanja o upravnih postopkih, je zato potrebna še ureditev v področnih predpisih. S sprejemom predlaganega zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom urejamo postopke za tuje pravne in fizične osebe iz držav članic Evropske unije, evropskega gospodarskega področja ali Švice, ki želijo v Republiki Sloveniji opravljati dejavnosti na področju varstva pred požarom – pregledi, preizkusi, vzdrževalni sistemi, itd., ki so določene z Zakonom o varstvu pred požarom. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo soglasni, da je predlagana sprememba pomembna predvsem pri uveljavljanju načela nediskriminatornosti in sorazmernosti, ki sta temeljna delovanja Evropske unije. Tako bodo odslej domači ponudniki storitev izenačeni s tistimi, ki prihajajo iz držav članic Evropske unije ob upoštevanju načela javnega interesa, zato pa zakon tudi določa pogoje za opravljanje storitev na tem področju ter omogoča njihov nadzor. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlagano novelo zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom seveda podprla.
Hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar s sodelavko, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Sama prihajam iz Hrastnika, iz občine, ki ima dobre športnike, imamo olimpijskega podprvaka, in na splošno tudi infrastrukturo relativno urejeno. Bom rekla, da tudi vsi se pravzaprav strinjamo, da kakovost življenja resnično v premosorazmerju s športom na nek način, tako na višji ravni kot tudi v splošnem življenju prebivalstva. Seveda imamo pa tukaj vsak svoj pogled, na kakšen način športnikom omogočati financiranje, da bo šport v naši državi nekako pravilno spodbujen in da bodo ljudje lahko šport koristili oziroma da bo za njih koristen. Bilo je že povedano, da imamo davčne olajšave, ki se tičejo dohodnine, dohodka pravnih oseb, in da te niso izkoriščene. Tudi sama poznam to področje in mislim, da bo danes ta razprava tudi na nek način spodbudila, da bodo tisti, ki mogoče bi lahko iz svoje dohodnine kot fizične osebe se odločali za to, da prispevajo, bom rekla, športu to svojo dohodnino. Tudi ta osveščenost ljudi. Še vedno sem prepričana, da predvsem ljudje, ki so samo 50-odstotno izkoristili to priliko, da nekomu to dohodnino namenijo v višini 0,5 odstotka, da bo tudi ta razprava pripomogla k tem, da bo ta osveščenost ljudi pripomogla tudi k temu, da bo nekdo se v letošnjem letu odločal in bo dal tudi svoj del dohodnine. Ko sem govorila o tem, na kakšen način se naj šport financira, mislim tudi na to, da je treba nekako ob tem, na kakšen način se bodo potem davki razdeljevali, se je pač treba tukaj na nek način vprašati, ali država zbere na nek način davke in jih potem razdeli na posamezne skupine, na posamezna področja, ali bomo spodbujali v bistvu tak način, da se bo država, nekaterim davkom, kot vi danes predlagate, odpovedala in bodo posamezniki po svoje namenili posameznim skupinam ljudem, društvom, športnim, ali pa kulturnim, ali pa kakšnim drugim. Zdi se mi, da sta tudi na nek način dva koncepta, o katerih se danes pogovarjamo. Ker če rečemo, da so davčne olajš
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Osebno stojim na stališču, da groženj, groženj s smrtjo ne moremo enačiti s kritiko dela politike, s kritiko dela oblasti. Danes s tem glasovanjem se bo dal jasen signal, kdo je za to, da se kazniva dejanja, kar grožnje so, preganjajo po uradni dolžnosti. Moje stališče je, da je to signal politike, s katero se tudi da jasno sporočilo, kaj je v družbi prav in kaj je narobe. Ali je posamezno dejanje grožnja ali ne, pa ne bo presojal posameznik, ampak bo presojalo sodišče. Spoštovane in spoštovani! Danes sem v razpravi z vami delil nekaj konkretnih primerov žalitev, pa je bilo to nekaterim smešno. Tudi groženj, ki smo jih bili deležni ne samo jaz, tudi ostali poslanski kolegi in kolegice. Pa bom zaključil obrazložitev glasu še z enim konkretnim primerom, ki ni star več kot dva dni. Ob potrditvi ženinega mandata za poslanko, sva bila deležna groženje, čaka vaju usoda zakoncev Hribar. Spoštovane in spoštovani! Ali je to politični diskurz, ali je to izražanje mnenja, ali je to demokratično izražanje mnenja? Je to tisto, kar si želimo? Mislim, da ne. Spoštovane in spoštovani! Mislim, da je prav, da danes politika da zelo jasen signal. In tisti, ki bomo glasovali za zakon, smo zmožni obsoditi grožnje, ne glede na to, kdo jih je deležen. Hvala lepa.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci ter predstavniki vlade! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo predlagani predlog zakona podprla, saj meni, da je dober. Gre za uresničitev že nekaterih obdavčitev, ki so se nahajale v zakonu o davku občanov, v samostojen predlog zakona o davku na dediščine in darila. Pri tem bi bilo potrebno poudariti, in poslanska skupina Slovenske demokratske stranke meni, da je to dobra rešitev, da davek ostaja še vedno davek, ki bo šel lokalnim skupnostim bodisi po sedežu nepremičnine ali pa po sedežu zavezanca za premičnine, ki bo moral davek plačati. Glede novosti v predlogu zakona, in sicer da se davčne zavezance širi tudi v krog oseb zasebnega prava, pa sledeče. To so društva, fundacije, skladi, ustanove, zasebni zavodi in gospodarska interesna združenja. Ni res, da bi novi predlogu zakona uvajal davčne stopnje za vse enako in kar enotno. V predlogu zakona so za osebe zasebnega prava predvidene tudi oprostitve, in sicer, za prvi dedni red, za premoženje, namenjeno verskim, humanitarnim, zdravstvenim, izobraževalnim, raziskovalnim in drugim organizacijam, namenjenim kulturnim namenom, ter za začasni dosmrtni užitek nepremičnin. Oprostitve pa veljajo tudi za nekatere vrste kmetijskega premoženja in pod določenimi pogoji za kulturne spomenike nacionalnega pomena. Novost je glede drugega, tretjega dednega reda, kjer se davčne stopnje uvajajo in nekako zvišujejo, vendar ne enotno glede na določen posamezen primer prilagojeno in v razponu. Pomembno pa je predvsem to, da se oprostitev za prvi delni red, to je za zakonce predvsem za otroke, oprostitev ohranja. Glede primerljivosti v tem delu z razvitimi evropskimi državami, predvsem s skandinavskimi državami, bi tukaj morali povedati, da je oprostitev še vedno nekaj posebnega, ker skandinavske države, ki so znane po visoki stopnji socialne države, imajo stopnjo na prvi dedni red uvedeno, o procentih pa raje sedaj ne bi, ker je mogoče preveč intriga
Spoštovana podpredsednica, spoštovane kolegice, kolegi, spoštovana sekretarka! Sprememba Zakona o socialnem varstvu zajema spremembo le enega člena, ki socialnovarstvenim zavodom, ki izvajajo institucionalno varstvo, omogoča pridobivanje sredstev za investicije na finančnem trgu, s čimer se bo omogočilo vzdrževanje, obnova in širitev infrastrukture za izvajanje institucionalnega varstva. Javnim zavodom bo sprejetje tega člena omočilo, da bodo lahko hitro pridobili finančna sredstva in lažje črpali evropska sredstva. Nesprejetje bi pomenilo, da javni zavodi v ta namen ne bi mogli pridobiti sredstev Evropske unije, saj se finančna perspektiva izteka in s tem bi nastale težko popravljive posledice za delovanje države. Na področju socialnovarstvenih zavodov je nujno hitro zagotoviti možnost kreditiranja javnih zavodov, kar brez spremembe tega zakona ne bo mogoče. Tako bodo zavodi lahko obnavljali in širili svoje kapacitete, brez da bi sredstva zagotovil ustanovitelj in posredno vsi davkoplačevalci. Predlog zakona je tako z vidika državnega proračuna finančno nevtralen in za državo ne pomeni nobenih obremenitev. Država bo investicije o predlagani spremembi preko predhodnega soglasja Ministrstva za finance in Ministrstva za delo le nadzorovala. Sprememba zakona posredno omogoča tudi razvoj gospodarstva, saj bodo gospodarski subjekti na področju gradbene dejavnosti pridobili delo in se bo s tem povečala tudi gospodarska rast. Zaradi nujnosti in zaradi preprečitve težko popravljivih posledic za delovanje države bomo poslanci Državljanske liste predlog zakona podprli. Havla.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj je na 19. seji dne 1. 7. 2008 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o lokalni samoupravi, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejem poslala skupina poslancev s predlogom, da se obravnava in sprejme po skrajšanem postopku. Odbor je bil pred sejo seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, mnenjem Vlade Republike Slovenije o predlogu zakona. Predsednik Državnega zbora je na podlagi 94. člena Zakona o lokalni samoupravi in 145. člena Poslovnika Državnega zbora dne 29.5.2008 poslal predlog zakona v mnenje županom občin in mestnih občin. Rok za pošiljanje mnenj je bil 28.6.2008. Mnenja, s katerimi je bil seznanjen odbor, so poslali župani občine Kamnik, občine Sevnica, mestne občine Velenje, mestne občine Ljubljana ter občinski upravi občine Turnišče in občine Krško. Seje so se udeležili dr. Ivan Žagar, minister brez listnice, zadolžen za lokalno samoupravo in regionalno politiko, mag. Marko Starman, državni sekretar in mag. Vesna Juvan Gotovac iz Službe Vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalno politiko, Darko Fras, predsednik Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, in predstavnica Zakonodajno-pravne službe Nataša Voršič. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo Republike Slovenije, s pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika. K predloženi vsebini zakonske dopolnitve, s katero se vzpostavlja zakonska podlaga za to, da bo občina lahko zbirala osebne podatke in podeljevala denarno pomoč ali simbolične nagrade svojim občanom, ni imela pripomb. V konkretnih pripombah pa je predlagala le manjše redakcijske popravke besedila določb. Vlada ugotavlja, da se s predlogom zakona umešča nova alineja v drugi odstavek 21. člena Zakona o lokalni samoupravi. Drugi odstavek 21. člena Zakona o lokalni samoupravi določa naloge, ki jih občina zlasti opravlja i
Hvala, predsednik. Ob eni drugi razpravi je bilo že pojasnjeno, da gre ob vlaganju takšnih dokumentov, kot je ta amandma, pravzaprav samo za eno početje - čim slabše, tem bolje. Za razreševanje te maksime, kajti če vnašamo takšne tekste v zakon, potem naj mi vendarle kdorkoli od vas, saj je nekaj tudi z vaše strani prijavljenih - najbrž -kdorkoli pojasni, kdo bo pravzaprav tisti, ki bo te presoje, ki so nujno potrebne za kakršnokoli minimalno operativnost takšnega amandmaja,storil. Bom to jaz delal v tej državi? Morda kdo od vas? Ali kdo tretji? Bomo počakali,da kdo zraste,ali bomo porabili kar kakšnega,ki že kaj zna? In konec koncev:ali bi vendarle pri tvorbi takšnih izsiljevalskih sredstev koga, ki kaj zna, vprašali,kako bi se dalo stvari sreči?To bi bilo bistvenega pomena, pa ne bi bilo toliko napak in tako velikih težav z jezikom, niti ne tako velikih diskrecijskih območji, kot so zapisana v tem amandmaju. Hvala vam.