EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Lepo pozdravljeni še enkrat. Spoštovani člani Vlade, spoštovani navzoči! Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev glede Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prevzemih. Glede na to, da je glavni namen predlaganega zakona v tem, da se regulatorno področje prevzema skupaj s spremembami insolvenčnega zakona prilagaja realnim razmeram v gospodarstvu, Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev zakon podpira. Glavni namen novele Zakona o prevzemih je prilagoditev aktualnim razmeram na trgu vrednostnih papirjev in zagotovitev normalnega poteka postopkov v prestrukturiranju gospodarskih družb, ki so že in bodo v našem prostoru očitno prisotni tudi še v prihodnjih letih. Tako z novelo določamo izjemo, ko ni treba dati prevzemne ponudbe upnikom, ki bi zaradi izvedbe finančnega prestrukturiranja družbe v insolventnem postopku s konverzijo terjatev v lastniške deleže presegli prevzemni prag take družbe. S tem se omogoča nadaljnje poslovanje družbe. Še eno pomembno izjemo od obvezne objave prevzemne ponudbe predvideva zakon za banke, ki tako rekoč nehote pridejo do vrednostnih papirjev družbe na podlagi vnovčevanja zavarovanj oziroma zasega zastavljenih delnic. Pri tem se izhaja iz tega, da banke želijo zgolj poplačilo svojih terjatev in jim ni cilj upravljanje neke družbe. Seveda obe izjemi nista namenjeni , saj upnik mora dati prevzemno ponudbo ob prvi nadaljnji pridobitvi vrednostnih papirjev te družbe izven postopka zaradi insolventnosti. Banka pa mora prevzemno ponudbo podati v dveh letih po prevzemu, seveda če teh prevzetnih vrednostnih papirjev v tem času ni odsvojila. Poleg teh ključnih dopolnitev, ki jih v naši poslanski skupini pozdravljamo, se zakon izboljšuje še tako, da bo lahko njegovo izvajanje nemoteno in odpravljanje bodo pravne praznine in dileme, ki jih povzročajo različna tolmačenja. Pričakovati je tudi večjo učinkovitost Agencije za trg vrednostnih papirjev ter izboljšanje položaja malih delničarjev. Novi zakon pa še
Najlepša hvala, gospa podpredsednica, za besedo. Dovolite mi, da v repliki povem, da ne bo ostalo v zraku oziroma da ne bo narobe razumljeno. Kolegica poslanka iz Levice Violeta Tomić očitno ni razumela, kajti za Slovensko demokratsko stranko, za to vladno koalicijo miroljubni protesti niso protesti, na katerih se mečejo granitne kocke v policiste. Niso miroljubni protesti, na katerih se mečejo petarde pod konje, na katerih so policisti, na katerih se pljuva, na katerih se grozi, na katerih se grozi s smrtjo. To za Slovensko demokratsko stranko, to za vladno koalicijo niso miroljubni protesti, kar očitno za Levico so. Žalostno.
Zakon o lokalni samoupravi določa, da se lahko del občine, ki obsega območje naselja ali več sosednjih naselij, izloči iz občine in ustanovi kot nova občina, če se za to odloči večina volivcev, ki so glasovali, in če oba nastala dela občine tudi izpolnjujeta pogoje za novo občino. V Poslanski skupini <PARTY> iz priloženih dopisov popolnoma razumemo nasprotovanje krajevne skupnosti Črni Vrh in Polhov Gradec, da se bo občina razdelila na bogatejši in šibkejši del, ter da je zato za njih nesprejemljivo. Pravijo, da se je že do sedaj več vlagalo v krajevno skupnost Dobrova kot center občine. Vendar moramo poudariti, da predlagatelj izpolnjuje vse zakonske pogoje. V Poslanski skupini <PARTY> pa podpiramo sodbo Upravnega sodišča, ki je odločilo, da se ugodi tožbi in se izpodbijalni sklep Državnega zbora z dne 25. 9. 2009, po ugotovitvi, da predlog za začetek postopka ustanovitve občine Dobrova z izločitvijo dela območij iz občine Dobrova Polhov Gradec ne izpolnjuje pogojev za ustanovitev občine, odpravi in se v tem delu zadeva vrne toženi stranki v ponovno odločanje.
Spoštovani predsedujoči! Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, predstavniki Vlade. Z globalizacijo se je tudi mednarodni terorizem razširil v vse države sveta in se vpel v mednarodne finančne tokove. Preprečevanje pranja denarja je eden izmed ukrepov, preventivnih ukrepov v boju z mednarodnim kriminalom. Po 11. septembru 2001 pa so nastopili še drugi momenti, in sicer so se razvite države sveta zavezale k skupnem boju proti terorizmu. Tako je pred nami predlog novega Zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, s katerim se želijo članice Evropske unije z usklajenimi in poenotenimi ukrepi vključiti v učinkovitejši boj proti zatiranju tako mednarodnega kriminala, kakor tudi financiranju terorizma. Potrebno je povedati, da je preprečevanje pranja denarja preventivni ukrep. Kajti ta denar, to je tako imenovani umazan denar, po večini prihaja iz kaznivih dejanj ali pa služi za financiranje izvedb kaznivih dejanj, kakor pa tudi terorizma. Ne bom ponavljala splošnih ciljev zakona, ki so bili povedani tako s strani predlagateljev, kakor predhodnih razpravljavcev. Poudarila bi samo, da <PARTY> predlog zakona podpira. Tako kakor tudi cilje, zaradi katerih je zakon predložen v obravnavo Državnemu zboru. Hvala.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! V naši praksi v zadnjih dveh letih se je uveljavila prioriteta obravnavanja tako imenovanih evropskih zakonov, se pravi zakonov, ki so po mnenju vlade in po našem mnenju neobhodni za naše vstopanje v Evropsko zvezo. Obžalujem, da pri tem dnevnem redu te volje ni bilo več s strani predlagateljev in imamo četrtino tako imenovanih evropskih zakonov, ki so na 6., 7., 10., 12., 22., 23., 24., 25. in 26. mestu. Če bi mi sedaj uveljavljeno prakso, s katero smo delali tudi argument pred našimi partnerji v Evropski zvezi, prekinili mislim, da bi bila vsaj rahlo načeta naša verodostojnost. Zato predlagam, da se ta zakonodaja v skladu z dosedanjo prakso in tudi našo formalno odločitvijo, ne samo komisije za evropske zadeve, uvrsti takoj za prvo točko dnevnega reda, se pravi za vprašanji in pobudami poslank in poslancev, ki so tudi po nekem dogovoru na začetku vsake seje, v zaporedju, kakor si sledijo sicer v dnevnem redu. Če bi se že pogovarjali o kakšni konkurenci, potem bi videl kvečjemu potrebo, da se na samem začetku obravnava zakon o suši, rečem skrajšano. Torej, predlagam, da se ta tako imenovana evropska zakonodaja uvrsti na mesto, kjer je bila običajno uvrščena v naših dnevnih redih. Gospod predsednik. Jaz žal ne morem vaše vljudno naslovljene prošnje name sprejeti zato, ker bi prišel tudi v velike težave v komunikaciji z našimi partnerji v institucijah Evropske zveze. Kamorkoli pridemo in kadarkoli govorimo o tem, kako se odločamo pri nas o harmonizaciji zakonodaje, ko vemo, da je zmeraj na prednostnem redu, se pravi na samem začetku sej državnega zbora, ta tako imenovana evropska zakonodaja. Dodatno dejstvo, ki govori v prid temu, da ne menjamo prakse, pa je ta, da je povsem očitno, da prihaja do zamude pri pripravljanju teh predlogov s strani vlade. O tem bo detajlneje beseda še kje drugje. Si ne moremo privoščiti, da tukaj klecnemo in tudi ne drži, da je ta blok v celem, ker je od 12. - 22. 10 točk
Hvala lepa, gospa podpredsednica, gospod minister, sodelavci, kolegi in drage kolegice. Torej, iz paketa zdravstvenih zakonov, ki jih je za to sejo državnega zbora v obravnavo predložila vlada, imamo pred seboj sedaj še zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravniški službi. Predlog zakona usklajuje veljavni zakon o zdravniški službi z zakonom o strokovnih in znanstvenih naslovih ter direktivami EU, tako da odpravlja naziv študijskega programa in strokovni naslov za poklic zobozdravnik. Naziv študijskega programa stomatologije se bo tako preimenoval v dentalno medicino. Diplomant pa bo po končanem študiju pridobil strokovni naslov doktor dentalne medicine in bo po končanem pripravništvu in strokovnem izpitu opravljal poklic doktorja dentalne medicine. Ker Republika Slovenija vstopa v Evropsko unijo, se mora urediti tudi avtomatsko priznanje izobraževanja in usposabljanja za poklic zdravnik in zobozdravnik, pridobljeno ali priznano v državah članicah Evropske unije. Predlog zakona bo določil še trajanje študija na medicinski fakulteti, tako da univerzitetni študij na javnih visokošolskih zavodih za pridobitev univerzitetne izobrazbe traja od štiri do šest let. Nekatera neskladja se usklajuje v samem zakonu in z drugimi zakoni. Predlog zakona bomo v poslanski skupini podprli. Hvala lepa.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovane poslanke, poslanci! Poslansko vprašanje na enako tematiko sem sicer že zastavila v novembrski seji državnega zbora, ga naslovila na ministrico, gospo Teo Petrin. Kljub zagotovilu predsednika, gospoda Pahorja, da bom odgovor dobila v pisni obliki, ministrice oziroma predstavnika ministra za gospodarstvo namreč na omenjeni seji ni bilo. Odgovora do danes nisem prejela, pa čeprav je zakonski rok 30 dni. Glede na to, da je danes gospa ministrica tukaj, bom svoje vprašanje postavila še enkrat: V Uradnem listu številka 28/2 je bil objavljen javni razpis za spodbujanje uvajanja metod in orodij za povečanje produktivnosti in sofinanciranje stroškov.Namen razpisa je bila podpora podjetjem pri sistematičnem prenosu znanja in uvajanju metod in orodij za povečanje produktivnosti s poudarkom na sistemih stalnih izboljšav. Predvidena sredstva javnega razpisa za leto 2002 so bila 50 milijonov tolarjev, za leto 2003 in 2004 pa glede na odobrena sredstva v proračunu Republike Slovenije za leto 2003 in 2004. Vsi vemo, kako težko slovenska podjetja namenjajo denar za posodobitev proizvodnje, ne ker se ne bi zavedala nujnosti, ampak enostavno niso sposobna investicij. Državna sredstva, ki so namenjena za ta namen, so zato še toliko bolj zaželena in potrebna. Z namenom transparentnosti postopkov javnih razpisov, ekonomične in poštene razdelitve sredstev, seveda namena porabe, želim vedeti: Kako ministrstvo izbere podjetje: Kako nadzoruje postopek razdelitve, višino sredstev in namen porabe? <PARTY>: Kakšni so bili postopki v primeru sredstev javnega razpisa za spodbujanje uvajanja metod in orodij za povečanje produktivnosti? Zanima me tudi: Kaj so ugotovili pri preverjanju in nadzoru? Hvala lepa!
Hvala za besedo, predsedujoči. Prav lepo pozdravljeni vsi skupaj! Danes je bilo že kar veliko povedanega o epidemiji in o ukrepih covida ter o učinkovitosti. Ker pa se v bistvu ukrepi glede na situacijo spreminjajo tako znotraj naše države kot tudi izven meja naše države in se potem srečamo s težavo, ko je treba usklajevati na obmejnih območjih prestope z ene in druge strani meje. Sama sem se srečala s to težavo, ker prihajam iz novogoriške mestne občine. Predvsem bi se rada v tem delu zahvalila ministru Alešu Hojsu, ker nam je takoj prisluhnil in zaznal našo stisko, stisko ljudi, ki živimo ob meji, in tistih, ki prehajajo mejo bodisi zaradi obdelovanja zemlje, se pravi opravil na poljih, kot tistih, ki so obiskovalci študijskega in vzgojno-izobraževalnega procesa, to so predvsem dijaki in študentje, in seveda tistih, ki so delovni migranti, ter tistih, ki prehajajo kot tranzit iz ene občine v drugo občino. Vemo, da občina Brda ima po slovenski strani veliko daljšo pot, kot je pot čez italijansko ozemlje, se pravi po italijanski strani. Glede na to da so se začeli ukrepi sproščati tudi na italijanski strani in so odprte zunanje kavarne in trgovine in glede na to, da se lahko obiskujoči vpišejo v sezname, to je predvsem s strani italijanske države, da se vpišejo v sezname na Zavodu za zdravstveno varstvo v Gorici in ob predložitvi izjave in z negativnim testom tudi preidejo mejo, me zanima: Ali je mogoče tudi v bodoče predvideti, da bi na tak način lahko prehajali mejo brez negativnega testa, s tem da bi se lahko vpisali v seznam in podali samo izjavo? Hvala. Hvala, minister, za odgovor. Jaz bi se samo še enkrat rada zahvalila res hitremu odzivu tako nam koalicijskim poslancem na to težavo, ki smo jo izpostavili, kot tudi vsem obmejnim županom, ki so se takoj odzvali. Hkrati bi pa vseeno pozvala, da bi se mogoče tiste, ki živimo v obmejnem pasu, le drugače obravnavalo in če se le da čim bolj mehak pristop, če se lahko tako izrazim, kljub temu da se je izkazalo, da lj
Hvala lepa za besedo. Naj takoj uvodoma povem, da bom to resolucijo z veseljem podprla. Res je, da je to obsežen dokument, podvržen različnim kritičnim pogledom in da je evolutivno nastajal tekom let in pod vplivom različnih raziskovalnih nalog, pogledov in tudi pod vplivom različnih politik. Jasno je, da je kmetijstvo tako večplastna zadeva, ki je odvisna ne nazadnje od različnih dejavnikov; od tega, kaj se dogaja v prostoru, v naravi in transportu. Toliko bolj je pomembno dejansko v resolucijo, ki bo usodno vplivala na razvoj Slovenije, in sicer z različnimi zadevami in ne nazadnje tudi usodno vplivala na vse tiste, ki bodo v naslednjih letih hodili v Evropski parlament in ko bodo zahtevali določene zahteve tudi za našo državo, da bodo imeli pač neko dobro podlago za vse to. Razumem poglede nekaterih poslancev in poslank in željo, da so všečni, ko tako kategorično zahtevajo prepoved gensko spremenjenih organizmov. Zavedam se tega, kako je to izrazito občutljivo področje, zlasti zaradi tega, ker smo že davnega leta 2000, 2001 sprejeli prvi zakon in je ta zakon utrpel številne spremembe in vemo, kako in na kakšen način in pod katerim vplivom so nastajale te spremembe. Ravno zaradi tega, ker smo v zakon vkomponirali številne varovalke in pogoje, ki so tudi zaostrovali. Vzrok, zakaj so bili pogoji s časom tako zaostreni, so predvsem zaradi tega, ker je znamenita Monsanto, o kateri sta kolegici Breda in Cveta govorili, izgubila eno določeno tožbo, ampak trajala je točno 20 let. 20 let je trajala raziskava, kako, na kakšen način in zakaj so v tej veliko korporaciji nekatere stvari zelo vešče prikrivali pred javnostjo, pred lobisti, pred parlamentom, pred senatom, pred kongresom in tako naprej. Težko so prišil do vseh izsledkov in ravno zaradi tega je tudi Evropska skupnost pod vplivom različnih politik dala možnost Avstriji, da ima, recimo, nek stalen moratorij nad tem, drugim državam pa omogočila ostrenje pogojev. Zato mislim, da tako ostro definiran amandma v tem tren
Hvala za besedo, predsedujoči. Prav lepo pozdravljeni predstavniki ministrstva in tudi vse kolegice in kolegi! Glede na to, da je ta priprava tega zakona trajala, kar dolgih in dogovarjanja 20 let je danes pred nami predlog zakona, ki kot kaže bo tudi bil v nadaljevanju podprt kljub temu, da se z nasprotne strani na vse kriplje trudite prikazati, da ni zakon v redu. Predvsem pa bi v prvi vrsti pri današnji obravnavi morali imeti pred seboj ljudi tisti, ki so že dolga leta potrebni pomoči, katero bo ta zakona prinesel in predvsem tudi to, da je zaradi staranja družbe na splošno ne samo v naši državi, ampak na splošno se po celem svetu družba stara in še posebej v razvitem svetu in s tem se tudi večja porast različnih obolenj in predvsem je v porastu demenca. S tem, ko imamo ta obolenja in potrebe po tem, zaradi tega, da se to lahko, potem nekatere zadeve tudi doma na domačem naslovu rešuje je tako človek, ki je potreben oskrbovanja doma v sebi znanem okolju tako fizično kot socialno poznanem okolju, da dejansko se mu nudi čim več storitev in s tem se tudi zmanjša stroške zdravstva bi morali ta zakon si danes podpreti. Kot je bilo povedano je danes 23 tisoč približno 23 tisoč ljudi v domovih za starejše in s tem, ko bi ta zakon sprejeli bi se ta številka tudi zmanjšala. S tem bi se tudi, kar ste danes opozarjali glede pomanjkanja kadra bi vsaj nekoliko tudi omilili ta del. Poleg tega pa zakon pozdravljam jaz tudi z vidika, da lahko bodo koristili storitve tudi tisti, ki so stari 18 let, se pravi od 18. leta dalje. To je velika pridobitev, kajti navadno so te osebe bile nekje prepuščene oziroma tisti, ki so za njih skrbeli, prepuščeni sami sebi in svoji iznajdljivosti oziroma finančnemu stanju, tako pa s tem zakonom bo tudi to urejeno. Se pravi, da ta zakon je za ljudi, za naše državljane in državljanke in gremo nasproti in tisti, ki bo imel njih pred očmi bo danes ne mogel pritisniti tipke minus, ampak bo podprl predlog. Rada bi pa tudi še opozorila na to kar je bilo
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Za ministra za zdravje ima sledeče vprašanje. Državljana Republike Slovenije v tujini, ki ima sklenjeno zavarovanje za tujino, v nezavestnem stanju zaradi srčnega infarkta odpeljejo v privatno bolnišnico, ker je bila javna bolnišnica polno zasedena. Oseba zaradi nezavesti v danem trenutku ni mogla in tudi ni bila sposobna odločati o tem, kam naj jo odpelje reševalno vozilo. Sedaj mora ta ista oseba, čeprav je imela sklenjeno zavarovanje za tujino glede na to, da jo je reševalno vozilo odpeljalo v privatno bolnišnico, vse stroške kriti sama. Ministra za zdravje sprašujem: Ali so državljani Republike Slovenije upravičeni do povrnitve stroškov zdravljenja ne glede na vrsto ustanove zdravljenja v tujini in ne glede na psihofizično stanje osebe v danem trenutku? Gre za primer Slovenke v Španiji, ki zaradi nezavestnega stanja zaradi infarkta ni imela nobenega vpliva na potek dogodkov. Pri plačilu računa pa se je ZZZS izmikala in zavračala plačilo z utemeljitvijo, da naj bi to bil poseben primer, ker gre za Španijo, če bi bilo kje drugje, bi bilo že vse urejeno. V skladu 22. členom Uredbe 1408/71, oseba, ki je zdravstveno zavarovana v eni državi članici, lahko na stroške te države članice prejme zdravstvene storitve v drugi državi članici, v kateri začasno prebiva, kadar potrebuje zdravljenje, ki je med tem bivanjem potrebno iz medicinskih razlogov. Torej, tukaj je mišljeno "zdravljenje potrebno iz medicinskih razlogov" kot zdravljenje, ki ga prejme oseba, ki začasno prebiva v drugi državi članici, da se zavarovani osebi pred koncem načrtovanega bivanja ne bi bilo treba vrniti v pristojno državo, torej za nenačrtovano zdravljenje med začasnim bivanjem v drugi državi članici. Upravičenost do tega zdravljenja zagotavlja evropska kartica zdravstvenega zavarovanja. Imetnik evropske kartice zdravstvenega zavarovanja se v državi članici začasnega prebivališča obravnava v skladu z določbami zakonodaje države člani
Hvala lepa za besedo. Spoštovani prisotni, vsem lep pozdrav! V Saleški dolini so nastala jezera kot posledica rudarjenja. V občini Šoštanj je nastalo Družmirsko jezero, ki nam je preplavilo veliko dobre zemlje za pozidavo. Jezero se bo v bodoče povečalo za trikratno sedanjo površino. Zaradi gradnje bloka 6 mora občina zagotoviti bivalne kapacitete za namestitev tisoč petsto delavcev, ki bodo do leta 2014 v Šoštanju gradili objekte termoelektrarne. Pri dosedanjem iskanju lokacije smo bili pozorni predvsem na to, da z namestitvijo delavcev ne bi poslabšali življenjskih razmer sedanjim občanom, da bi se izognili prometnim zastojem, da bi tudi delavcem zagotovili udobno in dostojno štiriletno bivanje v Šoštanju in predvsem, da bi bili v ta namen zgrajeni objekti, ceste in vsa infrastruktura uporabni tudi po izgradnji bloka 6. Kot ena izmed redkih lokacij, ki izpolnjuje naštete kriterije, se je ponudilo območje Družmirskega jezera. V ta namen je po vzoru nizozemske arhitekture na vodi izdelana že prva idejna zasnova mesta na vodi, ki bi poleg namestitvenih objektov za delavcev, prvi fazi, v naslednjih pa turistično rekreativne in znanstvene funkcije predstavljalo tudi sončno elektrarno. V tujini se je že dobro prijela praksa gradnje objektov na vodi. V Združenih državah, v Kanadi in zelo izrazito v razviti evropski državi na Nizozemskem so se tovrstni objekti že uveljavili kot nova oblika bivanja. Marsikje drugje po Evropi, tudi v sosednji Avstriji, pa najdemo na vodnih telesih objekte, ki sicer niso namenjeni neposredno bivanju, ampak drugim aktivnostim, to je na primer otok na reki. Presegajo pa definicijo dovoljenih objektov našega zakona o vodah. Gospoda ministra sprašujem: Kdaj lahko v tem smislu pričakujemo kakšno posodobitev omenjene zakonodaje v Sloveniji, saj naša zakonodaja s področja voda tovrstne gradnje pri nas zaenkrat ne dopušča? Hvala lepa. Hvala lepa za odgovor. Gospoda ministra bi spomnil, da so pred kratkim bili vladni predstavniki v Termoelektrarni Šo
Spoštovana podpredsednica, kolegice, kolegi! Sprememba Zakona o izenačevanju možnosti invalidov sledi temeljnim načelom Konvencije o pravicah invalidov. Ta vključuje spoštovanje dostojanstva, osebno samostojnost, svobodno izbiro posameznika in njegovo neodvisnost. Ob izvajanju obstoječe zakonodaje se je namreč izkazalo, da nekatere določbe zakona omejujejo dostop in izbiro tehničnih pripomočkov ter izbiro izvajalcev. Temeljno vodilo pri izbiri dobaviteljev tehničnih pripomočkov je v tem trenutku postopek javnega naročanja, ki sledi izključno najnižjim cenam teh pripomočkov. Zato se je predlagatelj za lažje in dostopnejše zagotavljanje teh pripomočkov odločil za spremembo, ki jo v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije podpiramo. S predlagano spremembo, ki bo, upam, soglasno podprta, uvajamo vrednotnice. Te bodo omogočile, da bo postopek bolj preprost, lažji, predvsem pa upravičencu, torej invalidu, bolj prijazen. Ob sprejetju Pravilnika o tehničnih pripomočkih in prilagoditvi vozila, ki je bil priložen k današnji noveli, pa verjamemo, se bo proračunska sredstva porabljalo bolj racionalno. Na tem mestu ne bom ponavljala samega postopka z rokovanjem z vrednotnico, poudarila pa bi, da se sredstva za plačilo tehničnega pripomočka za invalida zagotavljajo v višini 85 % njegove vrednosti, za vse upravičence, ki pa prejemajo denarno socialno pomoč, in za invalide, ki jim je priznan status po predpisih, ki urejajo družbeno varstvo duševno in telesno prizadete osebe, pa se zagotovi plačilo pripomočka v njegovi celotni vrednosti. Po naši oceni je ena najpomembnejših novosti pridobitev izšolanega psa za vse tiste, ki so težko oziroma najtežje gibalno ovirani. Brez dvoma so ti psi za te osebe neprecenljivi. Pripomorejo, da so osebe samostojnejše in bolj neodvisne. Psi lahko tem osebam odpirajo vrata, prinašajo in odnašajo predmete, pobirajo padle predmete, pomagajo pri gibanju in še veliko je teh dejanj. Gre za dejanja, ki tem osebam pomagajo živeti življenje vsaj približno tako
Spoštovani, še enkrat lep pozdrav! V času, ko se tehnologija razvija s svetlobno hitrostjo, je kibernetska varnost izjemnega pomena za nemoteno delovanje družbe. Uporaba informacijskih sistemov se nenehno povečuje, kibernetske grožnje pa so postale že stalnica. Konstantno se spreminja tudi njihova struktura, saj se pojavljajo v vse bolj sofisticiranih oblikah. Kibernetske grožnje postajajo ena največjih nevarnosti, zato so tudi države primorane na visokem nivoju poskrbeti za informacijsko varnost. V Sloveniji za odpornost na kibernetske grožnje skrbi pristojni nacionalni organ, ki je v skladu s trenutno veljavno ureditvijo, organ, v sestavi Ministrstva za javno upravo in se imenuje Uprava Republike Slovenije za informacijsko varnost. S predlaganimi spremembami želi Vlada po nujnem postopku preoblikovati v samostojno strokovno službo Vlade. Naj spomnim, da je bil leta 2018 sprejet Zakon o informacijski varnosti, ki je pristojnost upravljanja nalog na tem področju prenesel iz Urada Vlade za varovanje tajnih podatkov, na Upravo za informacijsko varnost, ki je s svojim delovanjem nato pričela 1. januarja 2020. Po samo letu in pol delovanja, pa se bo sedaj selila izpod okrilja MJU na sedež Vlade. V Poslanski skupini <PARTY> smo že večkrat poudarili naše zavedanje, da si vsaka Vlada sama koordinira in organizira način dela. Prav tako podpiramo vse napore in težnje po večji odpornosti na kibernetske grožnje in s tem večji informacijski varnosti. Le tako lahko ohranimo varnost prebivalcev in preprečimo škodo za gospodarstvo. Ob takšni nesistemski rešitvi, ki jo imamo danes na mizi, pa se nam je odprlo kar nekaj vprašanj in pomislekov, ki smo jih izrazili tudi ob obravnavi predloga na matičnem delovnem telesu, vendar konkretnih odgovorov, ki bi nas prepričali, da je sprememba resnično potrebna, žal nismo dobili. Omenjena je bila kadrovska problematika, pa vendar na takšen argument ne moremo pristati. Ministrstvo za javno upravo je namreč tisto, pod pristojnost katerega spada