EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Vsi ostali prisotni, še enkrat lep pozdrav! Tema, ki jo imamo na dnevnem redu, niti slučajno ni lahka, je zahtevna in zelo kompleksna, kajti s temi popravki bodo zopet mogoče nastajale kakšne krivice, ker tisti, ki so se pred časom upokojevali, ne bodo deležni tega, česar bodo deležni tisti, ki se bodo v prihodnje upokojevali. Tukaj je pač vedno problem in vedno bo. Zanimiva je razprava gospoda državnega sekretarja, ki je primerjal sistem vzdržnosti tega pokojninskega sistema z 70 let starim avtom, to mi je malo čudno, ampak dobro, če je to njegovo veselje, naj bo. Veseli pa me del iz njegove razprave, ko smo te meritve imeli, koliko delavcev dela za enega upokojenca; tega več ni, po novem je to tehnika, stroji in roboti. To je nekaj novega, jaz še nisem do sedaj tega slišal, ampak okej. Tudi potrdil je, da je ta sistem vzdržen, prav. Moram se osredotočiti na stališče gospoda Kordiša, čeprav ga žal ni, petek je, pa ga več ni. Za njega so vsi delavci izkoriščani delavci. Te teze jaz tukaj ne sprejemam. Se pravi, da vsak delavec, ki v Sloveniji dela, je izkoriščani delavec. Tega jaz ne kapiram, moja glava tega ne prenese. V glavnem, če so delavci pri Akrapoviču ali pa pri Slavku Šegi, prevozniku na Ptuju, izkoriščeni; ne verjamem v to, oni so zelo dobro plačani in radi delajo. Tega ne morem sprejeti, da so potem nekje izkoriščani. Če pa so, so zato neke druge službe, ki to urejajo, če pride do izkoriščanja. Dotaknil bi se svojega poslanskega vprašanja, kjer sem dal pobudo za tiste ljudi, ki so imeli 40 ali več let delovne dobe. Sem dal pobudo, da se tem dvigne na 700 evrov, to je pobuda Vladi. Dobil sem tudi odgovor, bom kar citiral: »Po podatkih Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije je v letu 2018 povprečno teh ljudi 115 tisoč 176, ki imajo 40 ali več let delovne dobe.« Če je vseh upokojencev 620 tisoč, je to zelo malo, bi temu rekli. Kot poslanec bi se jim zahvalil, da so to 40-letno delovno dobo dali skozi. Če b
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi prav lepo pozdravljeni! Ko sem včeraj na matičnem odboru poslušal zaslišanje kandidatke za ministrico, lahko rečem, da je name naredila pozitiven vtis, saj se vidi, da prihaja iz gospodarstva in da ima veliko izkušenj, kako denar zaslužiti in kako potem težko zaslužen denar tudi preudarno zapraviti, v primerjavi s preostalimi ministri, ki so bili predhodno na tem ministrstvu, ki prihajajo iz teh negospodarskih struktur in so bili do sedaj navajeni samo denar črpati. Tukaj pa imamo neko novo vlogo tudi, kako denar zaslužiti. Če bo to izkušnjo prenesla med zdravnike, menim, da bo naredila veliko. Takoj sem opazil, da zna, da ima tudi to mehko roko, ki jo potrebuje tudi pri vodenju tega ministrstva, in mene ne skrbi, da ne bi bila sposobna voditi tega zahtevanega ministrstva. Vseskozi v svoji predstavitvi je omenjala kazalnike. Do sedaj na teh ministrstvih še na nobenem nisem opazil oziroma še nimamo uvedenih teh kazalnikov, kako neko dobro delo ovrednotiti oziroma meriti, kaj je kdo naredil dobrega oziroma kaj je kdo naredil slabega. Če bi imeli uvedene kazalnike tako kot so to narejeni v gospodarstvu, v vsaki industriji znamo hitro določen proces izmeriti, ugotoviti uspešnost, če bomo to prenesli tudi v to negospodarsko sfero, menim, da bomo lahko naredili veliko in da bomo tudi lažje ocenjevali delo ministrstev, kako so dobri oziroma kako so slabi. Do danes še nismo opazili, da bi imeli neke kazalnike tudi v našem zdravstvu glede kvalitet bolnic, zdravnikov. Ko gremo na dopust, si znamo izbrati hotel, znamo izbrati zvezdice na hotelih, kam gremo, v hotel z eno zvezdico do pet zvezdic, v bolnicah teh kazalnikov oziroma teh zvezdic še nimamo in kandidatka je nekako nakazala, da je tudi tukaj treba narediti neko primerljivost med bolnišnicami, da bomo znali ločiti dobre bolnišnice, dobre, slabe, povprečne porodnišnice in ravno tako, da bomo znali oceniti tudi zdravnike, vsak konec leta, ali je to dober ali je to slab zdravni
Hvala, podpredsednik. Spoštovana ministrica z ekipo; kolegice in kolegi ter ostali prisotni! Ugotavljamo, da je zdravstvo kar težak bolnik, in ta zakon, ki ga imamo na poslanskih klopeh, je zame del rešitve, en korak, ki daje možnost, da se bodo stvari začele postopoma izboljševati. Sama bi poudarila predvsem to, da je nujni postopek, ki mu je bilo toliko nasprotovano, res potreben že zaradi sredstev. Če se bo iz zdravstvene blagajne sprostilo skoraj 80 milijonov sredstev, bo to zagotovo imelo vpliv tudi na možnost, da se čakalne dobe skrajšajo, kar je trenutno pri nas pereč problem. In tisto, kar gre za izobraževanje, to pa vsekakor so stroški za specializacijo in pripravništvo, bo vzeto iz proračuna, kot je tudi pravilno. Zato menim, da takšen dotok denarja v naslednjih nekaj letih, že letos 23 milijonov, pomeni tudi to, da bodo boljši pogoji za zdravnike, ker zagotovo ne bodo toliko obremenjeni, kar je eden izmed zelo perečih problemov, da so predvsem naši zdravniki na primarni ravni preobremenjeni. Kar se tiče specializacij, vidimo, da so bile nekaj časa močno centralizirane, nekaj časa so bile močno decentralizirane, in ta rešitev, ki se tu ponuja, je v bistvu kombinacija, ki veliko pomeni predvsem za manjše zdravstvene zavode, manjše bolnišnice na periferiji, od koder tudi sama prihajam, to je na primer v Trbovljah, kjer vrsto let, skoraj desetletje nismo imeli dostopa do ustreznih specialistov, ker so bile te specializacije razpisane regijsko. Ker bo potekal razpis tudi na nivoju posameznih izvajalcev in bodo imeli izvajalci celo možnost vpliva na postopek izbora specializanta, je to res dodana vrednost, da se tudi manjše bolnišnice na periferiji lahko razvijejo v skladu s svojimi strokovnimi, poslovnimi in kadrovskimi načrti, za kar so vodstva tudi odgovorna. Veliko je bilo govora o dialogu s strokovno javnostjo. Na odborih smo dobili občutek in tudi iz magnetogramov je razvidno, da dialog stalno teče. Je pa res, kar tudi sama ugotavljam, da je pod nazivom s
Najlepša hvala za besedo. V zadnjem času smo v hramu demokracije veliko argumentirano razpravljali o zakonu o rudarstvu. V mislih imamo predvsem sporni zdajšnji 4. člen, ki določa pod starim 6. členom pogoje za pridobitev dovoljenja za raziskovanje in rudarske pravice za izkoriščanje. Leva stran je vseskozi krčevito trdila tako na rednih kot na izrednih sejah Državnega zbora, da bi se fracking v celoti prepovedalo. Seveda tudi <PARTY> je to vedno podpiral, kajti na Slovenskem smo gospodarji mi, ne tujci. V Slovenski nacionalni stranki menimo, da bi se s tem dokončno preprečil načrt tuje multinacionalke za vrtanje v prekmurskih koncih. Preteklo je kar nekaj časa, da smo pred sabo dobili ta vladni zakon, ki naj bi poleg ostalih ciljev oziroma predlaganih rešitev prepovedal zgolj in samo obsežno hidravlično lomljenje. Po našem mnenju je vse to lepo napisano po členih v zakonu, vendar imamo kljub temu pomisleke, da bi v praksi oziroma na trenu lahko prišlo do težav pri izvajanju lomljenja, ko bi se kaj nehote zalomilo in bi nato iskali krivca, odgovornega za vse te neljube posledice. S predlagano rešitvijo naj bi se dopuščalo zelo omejeno in nadzorovano izvajanje hidravličnega lomljenja, pri katerem naj bi se pričakovalo škodljivih posledic za Slovence, prav tako ne za naše živali, okolje in naravo. Ali resnično mislite, da se rudarska pravica za izkoriščanje, ki vključuje tehnologijo hidravličnega lomljenja pod mejo obsežnega hidravličnega lomljenja lahko pridobi pod določenimi izpolnjenimi pogoji? Prepričani smo, da vrtina preko katre se izvaja lomljenje ne more biti zagotovo sto procentno tesno tako, da ne bi prišlo do iztekanja ogljikovodikov, onesnaževanja tal in površine, vode in prehajanja v zrak. Prav tako nas upravičeno skrbi za našo podtalnico, vodonosnike, da ne bi morebiti prišlo do neljubega izliva. V Slovenski nacionalni stranki nadalje ocenjujemo, da je meja med obsežnim hidravličnim lomljenjem in tistim, ki ni obsežno relativno tanka. Splošna prepovedi h
Gospod podpredsednik, najlepša hvala za besedo. Cenjene poslanke, cenjeni poslanci in vsi, ki nas spremljate, lepo pozdravljeni! Človek dobi občutek, da je tendenca predlagateljev oziroma tistih, ki danes z določenih strani razpravljajo, predvsem to, da je energetska kriza oziroma da se bo povišanje cen energentov zgodilo zgolj v Sloveniji in da je to problem, ki ga je ustvarila ta vlada. Podobno, kot se trudite v zadnjem letu in pol prikazati, da je covid-19 problem te vlade in da ni to pandemija in da to ni svetovni problem. Takšen občutek občasno človek dobi, ko vas posluša – nekatere izmed vas. Dejstva pa so popolnoma nasprotna. Danes je bilo že marsikaj povedano, kaj vse je v ozadju dviga cen energentov in seveda posledično tudi ostalih dobrin, tudi ostalih stvari. Na eni strani imamo, se pravi, ko govorimo o ceni goriv, je tukaj dvig osnovne postavke, kar se tiče surove nafte, torej osnovnega energenta, in seveda še raznorazne dodatne dajatve, ki k temu pritičejo. Tukaj je v veliki meri prav vprašanje tega okoljskega elementa, zelene politike, zelenega prehoda. Na tej točki seveda tudi ključno vprašanje, kako ta zeleni prihod izpeljati in kako ga izpeljati tako, da bo čim več tistih dobrih, pozitivnih posledic in ne obratno. Treba je tudi poudariti, da ta vlada ni liberalizira cen pogonskih goriv, da je to storila neka druga vlada in v tej vladi ste bili leta 2016 tudi vi, <PARTY>. Takrat ste liberalizirali vse cene, vključno s cenami tudi kurilnega olja, izjema je bil takrat dizel in pa 95-oktanski bencin na avtocestah, kar se je pa potem zgodilo lani. Tudi ena pomembna zadeva je tudi, ko govorimo o maržah. Večkrat je bilo že danes povedano, pa ker se pri nekaterih to res ne prime, 6 do 7 odstotkov predstavlja marža v ceni energenta, ko o tem govorimo. 6 do 7 odstotkov. Torej, tudi če bi marže ne bilo, kar sicer ni smiselno oziroma tudi ni mogoče, se bistveno cena energenta za končnega potrošnika, maloprodajna cena, ne bi spremenila. To je tudi dejstvo, ki ga
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani gospod minister. Sprašujem vas: Na kakšen način pristojni organi izvajajo nadzor nad pravnimi osebami in njihovimi zaposlenimi, ki so pridobili koncesije za izvajanje dimnikarskih služb? Ravno tako me zanima: Kdo in na kakšen način nadzoruje število zaposlenih pri posameznem koncesionarju za izvajanje storitev dimnikarskih služb na število enakovrednih kurilnih naprav? To pomeni po novi uredbi en zaposlen na 2.000 enakovrednih kurilnih naprav. Sami izvajalci dimnikarskih storitev se pritožujejo zaradi kršitev predpisov nekaterih izvajalcev in zahtevajo, da se to prepreči in se takšne koncesionarje kaznuje. Takšne pritožbe prihajajo z različnih koncev Slovenije. Očitno pa prihaja do velikih kršitev na območju Lendave, območju Maribora in še kje. Kršitve so dokazane z dokazi, ki so bili dostavljeni tudi vašemu ministrstvu. Žal pa stanje še sedaj ni sanirano. Gre namreč tudi za neizvajanje nadzora nad koncesionarji, ko le-ti ne opravljajo svojih storitev s kadrom, ki so ga prijavili na javnem razpisu. Na to je bilo vaše ministrstvo že večkrat opozorjeno v prijavah. V skladu s koncesijsko pogodbo so namreč koncesionarji dolžni opravljati storitve s tistimi delavci, ki so jih prijavili na javnem razpisu, ki predstavlja podlago za sklenitev koncesionarske pogodbe. V primeru kadrovskih sprememb so koncesionarji dolžni nadomestiti delavce z delavci z ustrezno izobrazbo in usposobljenostjo, kajti le-to lahko zagotavlja kakovostno izvajanje dimnikarskih storitev in posledično ustrezno požarno varnost. Do velikih kršitev uredbe prihaja tudi pri zaposlitvi ustreznega števila delavcev. Med pogoji javnega razpisa je tudi določeno,da mora imeti prijavitelj ustrezno število delavcev na vsakih 2.000 enakovrednih kurilnih naprav in da ne sme v prijavi navajati neresničnih, zavajajočih podatkov. Na Ministrstvu za okolje in prostor obstaja dokumentacija, iz katere je razvidno, da prijavitelji niso prilagodili ustreznega števila delavcev, kar do
Hvala lepa. Gospod Rokavec, od imenovane komisije je poteklo 33 mesecev. Od tega komisija 19 mesecev ni delala in se ni sestajala. Predlagam, da se vi pogledate v ogledalo. Od 17 sej sem bil na 15 sejah, od prve do 15. seje navzoč, na 16. sem bil na odboru za finance in monetarno politiko, ko smo delali približno 9 ur, 17. pa sem bil cel teden službeno v Bonnu. Tako kot je rekel gospod Školč, gospod Kelemina z dopisom 16.7.2000 se je dogovoril z bivšim predsednikom komisije za nadzor proračuna, da bo prevzel naloge. ki bi jih morala opraviti preiskovalna komisija, je bil rezultat tega to, da je ugotovil po sedmih mesecih, da ne more nič ugotoviti, kar je njega zanimalo, govorim o gospodu Bajuku, je takrat napisal računskemu sodišču, da dokumentacije ni naročil da ne pozna njene vsebine in da je tudi nočejo zato sprejeti in da naj jo dajo pristojni službi. Dopis, ki ga je seveda potem napisal predsednik računskega sodišča, ga opozarja na njegov dopis, to je priloga številka 3, in prosi, da jo preberejo, ker je on to naročil. Gospod Kelemina, bili ste zavedeni od svojih lastnih ljudi. V razpravi na 17. seji komisije ste najprej rekli, da se bo ločeno mnenje, ki bo pripravljeno, obravnavalo in da bo komisija ponovno sklicana. Na zaprti seji ste po tistem rekli, dase to ne bo obravnavalo. Magnetogram sem dobil na petek, v ponedeljek je poteklo pa 14 dni, ko bi bilo treba dati, ker sem bil službeno odsoten. Ko sem prišel v ponedeljek v službo, sem gospoda Kelemino poklical, da bomo obravnavali ločeno mnenje. Je rekel, ne bomo več tega obravnavali. Zato prosim, gospod Tanko, ne govorite stvari na pamet. Naj se pa vprašajo tisti, ki pa niso hodili na seje. Izgleda, da se je gospod Rokavec zbal enega odgovornega dela. Hvala.
Hvala za besedo. Spoštovani! Republika Slovenija je v času vlade dr. Mira Cerarja in ministrovanja Zdravka Počivalška na področju privabljanja tujih investicij dosegla zavidljiv uspeh. Skupaj nam je uspelo privabiti nekaj velikih imen svetovnega gospodarstva. Domača delovna sila, infrastruktura, kvalitetna povezava s tujimi trgi in kvaliteta življenja, ki ga uživamo državljani Republike Slovenije, dela naše gospodarsko okolje vse bolj zanimivo. Prepričani smo, da ji je z Yaskawo uspelo pridobiti visoko tehnološko trajnostno naravnano investicijo, in to v Kočevje. Yaskawa bo z odprtjem novega proizvodnega podjetja za izdelavo robotov v Sloveniji zadostila okoli 80 % evropskih potreb po robotih. Prepričani smo, da Magna kljub številnim zapletom in političnim zakulisnim igricam privablja največjo investicijo v zgodovini Republike Slovenije. V tem procesu smo dosegli veliko za Slovenijo ter ogromno za Maribor z okolico in največ za delovnega človeka, ki želi delati v svoji domovini. Kaj bodo od investicij imeli še državljani Republike Slovenije? S prihodom investitorjev predvsem upamo na večje povpraševanje po delovni sili ter s tem pritisk na višanje plač, kar je povedal tudi minister Počivalšek za Sobotno prilogo, poleg vseh ostalih posrednih učinkov. Za domače gospodarstvo je pomembno še, da bomo tokrat prvič izenačili domače in tuje investitorje. Postavili smo pogoje in merila, zapisana v zakonu, ki jih bo moralo izpolnjevati podjetje, če bi želelo pridobiti eno izmed oblik pomoči države, ki jo predvideva zakon. Dejstvo je, da so osnovni pogoji, ki jih zakon predvideva za strateško investicijo, visoki. Med drugim mora investitor zagotoviti minimalno 40 milijonov evrov v predelovalni ali storitveni dejavnosti oziroma 20 milijonov evrov v razvojno-raziskovalni dejavnosti. Strateški investitor mora ustvariti in ohraniti 400 novih delovnih mest v predelovalni ali storitveni dejavnosti oziroma 200 novih delovnih mest v razvojno-raziskovalni dejavnosti. Investicija pa mor
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Mednarodno sodelovanje na področju šolstva zahteva nov pristop priznavanja in vrednotenja izobraževanja. Države članice Evropske unije morajo, da bi omogočile prosto opravljanje storitev v skladu z ustanovnimi pogodbami, priznati pridobljene strokovne naslove v drugih država članicah, seveda če so izpolnjeni določeni pogoji. Zato je treba tudi v Sloveniji urediti postopek in pogoje za priznavanje izobrazbe tako, da bo relevantna institucija imela pristojnosti presoditi, ali v tujini pridobljene kvalifikacije ustrezajo merilom in kriterijem, ki veljajo za slovenske pogoje pridobivanja tovrstne izobrazbe. Ta dejanja vodijo k ustvarjanju enotnega visokošolskega prostora. Seveda moramo v Sloveniji najprej zagotoviti možnosti, da se bodo tudi tuji študentje odločali ali za nadaljevanje študija pri nas ali pa za morebitno zaposlitev. Nekatere univerze že sedaj dobro sodelujejo s tujimi univerzami ali vsaj posameznimi članicami znotraj univerze. Nekaterim pa se po vstopu v Evropsko unijo na široko odpirajo ta vrata, skozi katera je treba vstopiti. Opozorili bi tudi na to, da se lahko hkrati s prihodnostjo študentov poveča tudi mobilnost profesorjev, kar predstavlja dodatno možnost zagotavljanja kakovosti v izobraževanju, ki bi jo bilo po našem mnenju smiselno izkoristiti. Vrednotenje in priznavanje na način, kakor je določen v predlogu zakona, je potrebno tudi zaradi tega, ker se v Evropi pojavljajo različne oblike študija, ki so pogostoopredeljene na način, ki je bil v Evropi uveljavljen zadnjih nekaj desetletij. Dinamika področja je privedla do diferenciacije, po imenu sicer enakih, po načinu pa različnih študijev. Zato naj bi predlagani zakon pripomogel k večji pravičnosti šolajočih se. Sprašujemo pa se, ali se bodo na pravičen način vrednotile ali priznavale listine programov, ki v Sloveniji niso prisotne. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije menimo, da bo predlagani zakon pripomogel k promptnejšemu reševanju
Hvala za besedo, podpredsednica. Spoštovani ministri, ministrice, spoštovana direktorja obveščevalnih služb, kolegice in kolegi! Danes smo bili že v zaprtem delu priča kvalitetni razpravi in tudi koristnim podatkom, za katere upam, da bodo vsem poslankam in poslancem, s tem smo se strinjali, vsaj malo dodatno pomagali, da sliko vidimo bolj v samo središče, da vidimo globljo sliko te krize, predvsem kar se tiče varnostnega vidika, in da ne bomo nasedali nekaterim manipulacijam, da gre tukaj predvsem in samo za humanitarno krizo. Daleč od tega, tudi humanitarne krize so tiste, ki potem povzročijo varnostne krize, in nenazadnje je vsaka migracija povezana z varnostnim vprašanjem in se ga pri tem ne bomo mogli izogniti. Že v začetku leta je Islamska država napovedala, da bo Evropo preplavilo 500 tisoč beguncev – mislim, da smo to dosegli že pred avgustom – in da bo med njih pomešala tudi borke in borce. Nedolgo nazaj je libanonski minister za šolstvo britanskemu premierju Davidu Cameronu dejal, da imajo podatke, da statistično gledano dva od stotih ilegalnih migrantov predstavljata radikalne islamiste, tudi borke in borce iz islamskih držav. Nenazadnje so po internetu zaokrožile tudi slike nekaterih, ki so se v Siriji borili na različnih straneh, tako proti Asadu kot tudi proti Islamski državi. Priča smo tudi temu, da Kurde, ki se resno borijo proti islamski državi, hkrati bombardirajo turška letala, da naj bi Turčija celo kupovala nafto od Islamske države in tako naprej. Jaz upam, da se bodo v Bruslju, kot smo se tudi že pogovarjali, začeli pogovarjati to tem, kako stabilizirati države. Če sem prav slišal, je bilo tudi v medijih, da naj bi bila prva na vrsti Libija. Ker letalskim napadom smo priča že praktično eno leto in podatki pravijo, da je bilo v teh letalskih napadih v zadnjem letu ubitih okoli 20 tisoč džihadistov. Val iz Evrope se je nekako ustavil, tako da ne odhajajo več na bojišča, nekateri si zdaj želijo celo nazaj, ampak v tem letu smo videli, da samo leta
Spoštovani podpredsednik, hvala lepa za dano besedo. Danes v prvi obravnavi obravnavamo Zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin. Kot sem rekla, gre za prvo obravnavo, zato bom tudi sama na tem mestu danes nekoliko bolj splošno razpravljala o rešitvah predlaganega zakona, ker bo čas, če bomo danes tako odločili – in upam, da bomo –, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo, bo potem čas na matičnem delovnem telesu, da konkretno vsebino posameznih členov pogledamo bolj podrobno, tudi na podlagi in predvsem ob upoštevanju tega, kar bo tudi danes izrečeno pri tej prvi obravnavi. Se pravi, da bomo lahko potem konkretno pristopili k možnim popravkom oziroma nadaljevanjem, usklajevanjem določenih rešitev, ki so v tem zakonu že predvideni. Naj najprej za uvod povem, da pozdravljam način, na kakršnega se je Vlada oziroma ministrstvo odločilo pristopiti k tej problematiki; se pravi, k pripravi tega Zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin in tudi k pripravi nekega širšega koncepta nove sistemske obdavčitve nepremičnin v naši državi. Iz gradiva je razvidno, da sta bila oblikovana tako Projektni svet za koordinacijo priprave nove sistemske obdavčitve nepremičnin kot tudi Projektna skupina za izvajanje tega projekta. Obe delovni telesi sta obravnavali tudi ta zakon in na podlagi razprav, ki so bile opravljene tudi v sodelovanju s strokovno javnostjo, predvsem v zvezi z množičnim vrednotenjem in oblikovanjem modelov vrednotenja, so bile pridobljene kritične pripombe, predlogi, ki kot kaže gradivo, ki je pred nami, so bili v veliki meri upoštevani pri končnem besedilu predlaganega zakona. Prav tako je o zakonu potekala in bila opravljena široka in kakovostna javna razprava. Razprava o tej tematiki je spodbudila širok krog zainteresirane javnosti, tako občin, strokovnih interesnih združenj, kar je konec koncev tudi namen javne razprave. Vesela bom, če bo državni sekretar v nadaljevanju morda tudi ta postopek sodelovanja javnosti, sodelovanja občin še malo bolj podrobno opisa
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Odbor je na svoji 10. seji 9. maja prvič obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o popotresni obnovi objektov in o spodbujanju razvoja v Posočju. Ko smo obravnavali, smo v splošni razpravi predvsem opozorili na stališča predstavnikov občin Bovec in Tolmin in seveda tudi poslušali razpravo posoškega razvojnega centra, ki so podali v pisni obliki tudi zaskrbljenost ob dejstvu, da stvari gredo počasi. Člani odbora so pri prvi obravnavi sprejeli sklep, da se zakon sprejme po skrajšanem postopku. V nadaljevanju seje 15.5., torej 15. maja, smo pri drugi obravnavi obravnavali amandmaje k posameznim členom, in sicer amandmaje vlade Republike Slovenije k 1., 4., 6., 7. in 8. členu in amandmaju poslanca Alojza Soka k 5. členu. Odbor je na podlagi dopolnitev in mnenj sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve in razprave oblikoval določene spremembe in dopolnitve besedila amandmajev vlade Republike Slovenije k 1., 2. in 4. členu predloga zakona in sprejel svoje amandmaje k 1. členu, kar je bil amandma na amandma vlade Republike Slovenije, potem k 2. členu amandma, k 4. členu in pa na koncu je sprejel sklep, da predlaga državnemu zboru, da se zakon sprejme z amandmaji odbora in amandmaji, ki jih odbor podpira. Hvala lepa.