EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovana podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovana državna sekretarja, cenjeni zbor! 30. septembra letos je bil v Državni zbor vložen Predlog za razpis referenduma za ustanovitev Občine Golnik z izločitvijo dela Mestne občine Kranj v novo Občino Golnik. Referendumsko vprašanje se seveda nanaša na ustanovitev nove Občine Golnik, ki bi imela sedež v Predosljah. Kot je vsem znano, bi se nova občina izločila iz Mestne občine Kranj. V Novi Sloveniji podpiramo razvoj lokalne samouprave in prizadevanja za skladen regionalni razvoj vseh predelov Slovenije. Skladno z načelom subsidiarnosti se zavzemamo za pravico lokalnih skupnosti, da samostojno urejajo, upravljajo in imajo v svoji pristojnosti javne zadeve iz življenja in dela prebivalcev na njihovem območju. Vsaka resna pobuda za ustanovitev nove občine je zato vredna pozornosti ter tehtanja njene upravičenosti. Enako velja tudi v primeru predloga za razpis referenduma glede ustanovitve Občine Golnik. Nova občina bi zajemala območje, ki ga obsegajo krajevne skupnosti Britof, Golnik, Goriče, Kokrica, Predoslje, Tenetiše in Trstenik. Že v začetku oblikovanja predloga za referendum s strani krajevnih skupnosti ni bilo zaznati velikega navdušenja za razpis referenduma oziroma ustanovitev nove občine. Pobudo so podprle samo tri krajevne skupnosti od sedmih. Kljub nadaljevanju postopka ter razvoju javne razprave o predlogu se k podpori tej pobudi do danes ni priključila nobena od ostalih krajevnih skupnosti. V Novi Sloveniji bi pričakovali, da bo javna razprava o predlogu spodbudila predstavnike lokalne ravni k javni podpori referenduma za njihovo novo občino. Pričakovali bi torej, da se bo za podporo na novo odločila kakšna od preostalih štirih krajevnih skupnosti. Tudi zato je bilo smiselno, da smo pobudi dali prostor z nadaljevanjem postopka in razprave o predlogu v Državnem zboru. Pobuda za referendum glede ustanovitve nove občine pa danes kljub temu še vedno ostaja brez podpore večine krajevnih skupnosti, ki jo bodo se
Hvala za besedo. Pri tem amandmaju se bom vzdržal. Vzdržal se bom zaradi tega, ker vem, kakšna je referendumska volja ljudi. Vendar ta amandma je eden izmed tistih amandmajev, ki ga lahko uvrščamo med bisere tega državnega zbora. In sicer, četrti odstavek: "Prodajalne za nujne življenjske artikle iz prejšnjega odstavka so prodajalne, ki imajo v svojem naboru artiklov več kot polovico artiklov, ki sodijo med nujne življenjske artikle." Se pravi, lahko imaš prodajalno, kjer prodajaš kruh, mleko in vodo, zraven pa prodajaš še hladilne skrinje in barvne televizorje, recimo. Naslednja definicija, definicija nujnih življenjskih artiklov. Nujni življenjski artikli po določbi prejšnjega odstavka so artikli, ki jih potrošniki nakupujejo pogosto, praviloma dnevno, brez posebnega preudarka in pri katerih za nakupe ne porabijo veliko časa. Mislim, to pa je najbolj smešno kar sem kdaj slišal, kajti predlagam tistim, ki so napisali ta amandma, da dajo svojemu partnerju kreditno kartico brez omejitve in ga pošljejo v trgovino in naj omejijo čas in bomo videli, kaj bodo prinesli domov. Hvala.
Spoštovani gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana ministrica. Moje vprašanje bo kratko: Kdaj bo imenovan Zdravstveni svet? Gre za zelo pomemben organ v sistemu zdravstvenega varstva. Skladno z Zakonom o zdravstveni dejavnosti in Pravilnikom o Zdravstvenem svetu obravnava in potrjuje priporočila, smernice in obvezna navodila razširjenega strokovnega kolegija, ki vplivajo na vsebino in obseg zdravstvenega varstva in s tem na zdravstveno politiko in financiranje zdravstvenega varstva. Zdravstveni svet se po določbi 4. člena Pravilnika oblikuje na Ministrstvu za zdravje iz predstavnikov zdravstvene stroke, zdravstvene ekonomike in organizacije zdravstvenega varstva. Predsednike in člane Zdravstvenega sveta izmed teh kandidatov imenuje minister za zdravje. Prejšnjemu Zdravstvenemu svetu je, po informacijah, ki jih imam, mandat potekel, nekako leto in pol naj bi to trajalo in še ni bil imenovan. Gre za zelo pomemben organ, saj njegove odločitve vplivajo na vsebino zdravstvenega zavarovanja. Konkreten razlog, zaradi katerega sprašujem iz volilne baze, je to, da gre za vprašanje števila obravnav pri fizioterapevtu v razvojnih ambulantah zdravstvenih domov v primeru otrok s posebnimi potrebami. O tem, ali naj bodo ti otroci upravičeni do večjega števila obravnav ali bo torej Zavod za zdravstveno zavarovanje kril stroške teh terapij, odloča Zdravstveni svet. Pred kratkim smo imeli priložnost poslušati direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Republike Slovenije gospoda Fakina, da naj bi denar za povečano število fizioterapij bil zagotovljen, vendar mora o tem odločiti Zdravstveni svet oziroma sprejeti odločitev, ki bo temeljila na strokovnih podlagah. Zato je pomembno, da se ta organ ustanovi, da bi lahko odločil o tem in o ostalih vprašanjih, ki so pomembna za obseg pravic iz osnovnega zdravstvenega zavarovanja. Hvala lepa za odgovor.
Hvala lepa. Rada bi samo opozorila, da smo na odboru za kmetijstvo imeli kar nekaj amandmajev, ki bi naj pomenili povečanje celotnega proračuna ministrstva za kmetijstvo. Po zelo dolgi razpravi, na kateri je sodelovalo tudi ministrstvo za finance, je gospa Kamnarjeva posredovala podatke, v kakšnem procentu se izkoriščajo sredstva za okoljske programe od eko nič, do eko tri. Po skupni odločitvi je prišlo do oblikovanja teh treh amandmajev iz razloga, da se ti programi povečujejo, in sicer, če bi vzeli Poročevalca, bi ugotovili, da je bila realizacija programov reforme kmetijstva v letu 2001 25 milijard in da se planira v letu 2003 32 milijard. Tu je bila rast planiranih sredstev zelo visoka, ocenjevalo pa se je da sredstva na teh postavkah ne bodo porabljena. In ker so ostajale tu rezerve, smo znotraj ministrstva za kmetijstvo, v soglasju vseh prizadetih, oblikovali te amandmaje za prerazporejanje sredstev. Če se bo Helena Kamnarjeva vrnila, bo lahko posredovala tudi podatke o višini izkoriščenih sredstev na posameznih programih eko, kjer se ugotavlja, da ne bodo mogla biti porabljena v takih višini, kot so bila planirana. Zato bom, tudi glede na to, da sem članica odbora za kmetijstvo, te amandmaje podprla. Hvala.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Prav lep pozdrav vsem, spoštovane poslanke in poslanci! Danes se vse vrti okrog Šoštanja; Šoštanj, Velenje, Šmartno ob Paki, Šaleška dolina je to, približno 45 tisoč prebivalcev, od nekdaj zapisana energetiki in ravno tako mislim, da bo tudi v bodočnosti. Bilo je že rečeno veliko o preteklem času, kaj vse se je zgodilo s to dolino, koliko vas je potopljenih, koliko ljudi preseljenih in tako naprej. Tega ne bi ponavljal. Ampak vendarle. Ostale so psihične travme teh ljudi in kljub temu da je temu tako, da so si morali sami pred desetletji nekje izboriti tisto pravico do čistejšega zraka, do čistejšega okolja, so naši ljudje še vedno pripravljeni na nov izziv, na novo gradnjo in podpirajo blok 6. Kajti z novo tehnologijo se bo okolje v našem šaleškem prostoru tudi zelo izboljšalo. No, pa da pridem sam na gradnjo bloka 6. Tisti, ki danes govorite ogromno o bloku 6, o Šoštanju. Veliko od vas še nikoli ni bilo v Šoštanju, sploh pa zdaj ne, v tem času izgradnje. Namreč, to je veliko gradbišče, ogromen objekt se gradi in prav rad bi vas povabil, da pridete pogledat, kako iz dneva v dan raste ta gigant. Na tisoče kubikov zemlje je bilo odpeljanih, na tisoče kubikov betona, železja je že vgrajenih – in kaj zdaj? Zdaj pa naj mi to ustavimo? Ali se kdo vpraša, kaj se bo zgodilo s tem, s tem na novo nastalim razvalinam? Ali bo to nastal potem muzej energetike ali kaj podobnega? Skratka, ustavitev bloka 6 povzroči v naši dolini veliko gospodarsko škodo, ki jo že itak imamo v naši dolini. Ne smemo pozabiti, da je propadel Vegrad, da je propadel Prevent, Gorenje se seli v Srbijo, da je propadla Patria. Zdaj naj še TEŠ 6? To bo dolino nekje zlomilo. Jaz sem tudi za to, da se nekje obnovljivi viri začnejo. Ampak, poglejte, naša zakonodaja tega zdaj ne dopušča in bog ve, kdaj bo časovno zopet to mogoče. In blok 6 daje tretjino elektriko; ne samo Šaleški dolini, ampak celi Sloveniji. Tega se moramo zavedati. Ne bi rad, da se zgodi to, da bom
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Naivno sem menil, da bo krajša razprava pri tej točki, saj je bilo veliko povedanega že pri predhodni točki, zato tudi nisem imel namena razpravljati. Pa vseeno nekaj besed in svojih mnenj, posebno zaradi tega, ker sem bil, vsaj če sem pravilno slišal, posredno izzvan s strani kolegice mag. Potrata, ki je v svoji predstavitvi stališča Poslanske skupine <PARTY> omenila, da se tudi v Medvodah financira zasebna šola. Nima pravih informacij, je v zmoti, in to sem ji pred časom že povedal. In občutek imam, da se v tem prostoru tako mimogrede navrže tudi kakšna neresnica ali polresnica. Tudi pri tej noveli zakona se moramo vprašati, ali smo za spremembe ali ne. Novela namreč sledi načelom in ciljem bele knjige iz leta 1996, ko se je pred letom 1996 financiralo 100% in po 85%. In vemo, kdo je imel oblast v tistem letu, kdo je imel oblast pred letom 1996. Zato pozivov in predavanj kolega Cvikla ne potrebujemo. Sledimo samo ciljem, ki jih je sprejela in zastavila prejšnja oblast. Po javnomnenjskih raziskavah, na primer, tudi časnika Finance, velika večina anketirancev sodi, da bi zasebne šole pripomogle k večji učinkovitosti in kakovosti izobraževanje, da bi se z večjo konkurenčnostjo izboljšala tudi kakovost izobraževalnega procesa v javnih šolah, konkurenca je močno orodje za povečevanje kakovostih na vseh področjih, tudi na področju šolstva. Poskrbeti moramo, da bodo prav vsi otroci pridobili kakovostno izobrazbo, ki v sodobnem svetu nekaj šteje in je konkurenčna, ne pa, da se opozicija pritožuje nad vsem, kar posega v dosedanje zakonske rešitve. Predlagane spremembe ne spreminjajo izhodišč sedaj veljavnega zakona, ustrezajo pa stremljenju, da se vsem zasebnim šolam zagotovi enak položaj, to je 100% financiranje pri izvajanju programa. In glede namigov, ki so bili dani v razpravah, da se bo v zasebnih šolah šolala elita bogatih. Zanimivo bi bilo videti strukturo dosedanjih zasebnih šol, tako osnovne šole kot šestih sre
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Jaz imam občutek, da vi ponoči sanjate, kakšno afero bi zakuhali aktualni vladi, da bi jo čim prej zrušili, da bi se ponovno povzpeli na oblast. Ampak, danes, po mojem prepričanju, ste naredili eno grdo dejanje. Razdelili ste to knjigo, ki vam jo bom vrnil, in si jo spravite v svoj arhiv, ker na tak način, kot ste jo danes razdelili, o tem je govoril že gospod Germič, je sramota za Državni zbor. To, da niste sposobni, to da poveste, kar želite, je demokratično, to pa, da niste sposobni toliko kulture, da bi spoštovali institut predsednika Vlade, če že njega ne, je pa res žalostno. Žalostno do onemoglosti. Mislim, se pa res imate za zelo pomembne in za zelo velike. Polni afer, polni vseh neumnosti -iščete pa druge in obrekujete vse druge, samo da bi skrili tisto, kar imate sami na svoji glavi, maslo namreč. Jaz sem prepričan, da imate vi v svoji režiji še vrsto takšni in drugačnih zadev, s katerimi boste presenetili, upam, da na koncu tudi sami sebe, in vse to je, po mojem prepričanju, naperjeno bolj k temu, da bi onemogočali delo parlamenta, delo Vlade in da bi s prstom kazali na to vlado in parlament, kako je nesposoben in kako vse skupaj gre "zugrund" in mislim, da je to zgolj vaš namen, da ste izkoristili tudi predsednika države, zato je pa, seveda kot sem rekel, skrajno grdo. Na tega predsednika države sem osebno zelo ponosen, ker je predsednik države zdržal, državljani so mu dali veliko podporo, s konkurenco je dobesedno pometel in danes v parlamentu nikogar ni žalil, povedal je tisto, kar je pač imel za povedati. V vsem tem svojem govoru je pokazal svojo veličino. Ni se obrekoval ob vaše, da ne rečem, kakšne obtožbe. Kakšne so vaše obtožbe, vam bom prebral, citiral bom dr. Ivana Kristana, zaslužnega profesorja Pravne fakultete Univerze v Ljubljani: "Ocena ustavne obtožbe. Analiza vložene ustavne obtožbe zoper predsednika republike Türka nas pripelje do treh ugotovitev. Obtožba ni v skladu z Ustav
Hvala lepa. Veliko je bilo danes govora o enakomerni ali pa sporni uravnoteženosti. Upam, da gledalci, ki nas spremljajo, ne bodo razumeli, da smo mi, ki smo tukaj notri, zdaj vsi spolno neuravnoteženi. Namreč, govorimo o enakomerni zastopanosti žensk v politiki. Ta izraz spolna uravnoteženost malo drugače zveni. Ne vem, če ste si dobro pregledali gradivo. Kvote, ki jih sedanji predlog zakona predvideva, niso nujen ukrep. Evropa je lahko predvidela v tistih priporočilih razne ukrepe in tudi v naši ustavi piše, da so to ukrepi za spodbujanje večje zastopanosti obeh spolov. Lahko bi bilo spodbujevanje financiranja političnih strank ali kaznovanje političnih strank, ki naj bi imele zastopane ženske. Zdaj, ko je vlada pripravila predlog kvot, se zgrabimo za te procente. Samo kratka matematika pove, da če je bilo 20 procentov list do sedaj brez kandidatk in bo zdaj teh 20% imelo 20% kandidatk. To za 4% dvigne prag. Ti procenti bodo kar narasli. Čudi me pa, da o tem zelo govorijo predstavnice ženskega spola, ki so imele na prejšnjih volitvah - pravijo sicer, da imajo dobro urejeno žensko politiko - 19% strank. Imam pri sebi listo, kandidatno listo za občinski svet v občini Domžale. Zelo lepo zadrgo ima ta lista. Na čelu nje je gospa Cveta Zalokar Oražem, potem pa šele na 9. mestu ena druga gospa, pa na 11. in tako naprej. Torej, ta zadrga - ne mislim zadrge gospe Cvete, zadrge te liste - kaže kakšno politiko ta stranka ima uravnoteženo - mislim - po spolih. Pa naj se dotaknem še malo tistih 4% za neodvisne liste. Verjetno ne mislite, da zadeva ne bi bila sprejeta, tudi v tem zakonu, če postopkovno ne bi bilo kaj narobe. Jaz sem v predstavitvi poslanske skupine stališča poslanske skupine omenil, da pričakujem, da se bo to zgodilo v najkrajšem možnem času. Seveda bo to omogočilo boljše delovanje v tistih občinah, kjer so se zdaj tudi trije, štirje sosedje šli podpisati, kandidirali, vsak na enem delu občine in seveda zagovarjali svoje interese. Meni mojo cesto, meni mojo ce
Spoštovani, spoštovani gospod minister! Vprašanje je vezano na neizvrševanje odločb o usmeritvi otrok s posebnimi potrebami, in sicer zagotavljanje spremljevalcev za te otroke. Moram reči, da me zelo veliko ljudi kontaktira. In moram reči, da veliko zainteresiranih staršev, učiteljev spremlja to zadevo in srčno pričakuje, da se bo v Republiki Sloveniji zadeva rešila. Jaz ne dvomim, da vi zadevo zelo dobro poznate, ker vem, da ste vi bili tisti minister, ki ste prej v mandatu 2012 podpisali, pripravili Pravilnik o dodatni strokovni in fizični pomoči za otroke s posebnimi potrebami. In ta v 9. členu za otroke, ki imajo avtizem, vedenjske, čustvene motnje ali ADHD razvojne težave, zagotavlja fizičnega spremljevalca. Vsi pa se zavedamo, da tu ne gre za vprašanje fizične pomoči, gre za zelo odgovorno delo, da se otroka socializira, mu pomaga pri premagovanju različnih stresov. Zaradi te zadeve sem bil osebno kot poslanec in z ravnateljico ene od osnovnih šol, ki je pozitiven primer v Sloveniji, spremljevalcem in predstavnico nevladnih organizacij za avtizem na vašem šolskem ministrstvu. Bila je prisotna še državna sekretarka, direktorica Direktorata za predšolsko vzgojo in osnovno šolstvo ter tudi pristojna oseba za otroke s posebnimi potrebami. Povedali so nam, da se otrokom ne zagotavlja spremljevalca po odločbi, ampak skladno z 39. členom Pravilnika o normativih in standardnih za izvajanje programa za osnovne šole; in še to v tolikšnem deležu, kot odloči ministrstvo. Ko smo mi pojasnili vašim sodelavkam, kako pomembno vlogo ima spremljevalec, da ta ne dela samo z otrokom, ampak pomembno delo je s podpornim okoljem, to so otrokovi učitelji, z njegovimi starši, sošolci, tudi zdravniki, so se sodelavke dejansko strinjale. In strinjali smo se v tem, da ne more biti človek pri otroku samo tri, štiri, pet ur na dan, ampak dejansko z vsem tem podpornim okoljem in skladno z individualiziranim programom, ki ga šola za otroka pripravi. Zato, spoštovani gospod minister, vam pred
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Odbor za infrastrukturo in okolje je obravnaval pomorski zakonik dvakrat. In sicer smo ga obravnavali 7. februarja in pa 15. februarja. Člani odbora so imeli ob razpravi mnenje sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve, amandmaje vlade in pa amandmaje poslanca kolega Aurelia Jurija. Prav tako smo tudi proučevali mnenje komisije za politični sistem državnega sveta Republike Slovenije z dne 19.6.2000. V okviru splošne razprave na seji odbora 7. februarja smo podprli obravnavo in sprejemanje predloga pomorskega zakonika po hitrem postopku. Hkrati je odbor pozval predstavnike predlagatelja predloga zakonika, da skupaj s predstavniki sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve ter strokovne službe odbora oblikuje še dodatne predloge za oblikovanje amandmajev, tako da bo v celoti upoštevano mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. 15. februarja je odbor obravnaval posamezne člene pomorskega zakonika. Na podlagi predloga, ki so ga pripravili predstavniki predlagatelja, sekretariata, je odbor sprejel naslednje amandmaje, ki so na strani od 3 do 11. Se opravičujem, do 15. Da jih ne berem vseh, skupaj jih imate v pregledu. Odbor je razpravljal tudi o drugihvloženih amandmajih in podprl amandmaje vlade Republike Slovenije k 6., 8., 11., 12., 16., 23., 25. členu, potem za novi 25.a člen, k členu 27 in tako naprej, kar je prav tako navedeno na strani 15. Ni pa podprl amandmaje vlade Republike Slovenije k členu45 in 770. Ni se opredelil do amandmaja vlade Republike Slovenije k 7., 26., 31., 36., 41., 57., 72., 93., 95., 99., 144., 145., 150., 185., 187. členu, ker smatramo, da so ti amandmaji s sprejemom amandmajev bili brezpredmetni. Član odbora gospod Aurelio Juri je napovedal umik svojih amandmajev k 31. členu za novo III. poglavje, "pogodba o pristaniških prekladalnih storitvah". Odbor je po opravljeni razpravi o posameznih členih zakona sklenil predlagalti državnemu zboru Republike Slovenije,
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana državna sekretarka, poslanke in poslanci lep pozdrav! Predlagani zakon ureja pogoje za pridobitev okoljevarstvenega dovoljenja za obratovanje sežigalnic odpadkov in naprav za sosežig odpadkov, mejne vrednosti emisije snovi v zrak in ukrepe za nadzor emisije snovi v zrak, mejne vrednosti emisij snovi pri odvajanju odpadne vode in ukrepe za nadzor emisije snovi pri odvajanju odpadne vode iz naprav za čiščenje odpadnih plinov, pravila o ravnanju z odpadki in ostanki, pogoje obratovanja ter zahteve za obratovalni monitoring emisije snovi v zrak in emisije snovi pri odvajanju odpadne vode. Pri primerjavi besedila zakona o sežigalnicah odpadkov in napravah za sosežig odpadkov in uredbe za sežigalnice je moč ugotoviti, da predlagani zakon sledi strukturi uredbe za sežigalnice, pri čemer spreminja le posamezne določbe. Predlog zakona o sežigalnicah odpadkov in napravah za sosežig odpadkov ureja materijo, ki je v pristojnosti urejanje Vlade. S tem predlagani zakon ruši sistemski pristop okoljevarstvene zakonodaje, kot je določen v ZVO-1. Prav tako se zakon ne opredeljuje glede najboljših razpoložljivih tehnologij, kar je po direktivi Evropske unije obvezno za sežigalnice in naprave za sosežig, kar je bistvenega pomena. Navedbi, da so za sežigalnice določeni strožji standardi za mejne vrednosti kot za naprave za sosežig, je težko pritrditi, saj so mejne vrednosti v obeh primerih enake, za nekatera osneževala – težke kovine in dioksin in furane – pa so mejne vrednosti v napravah za sosežig celo eno tretjino bolj omejujoče, kot to določajo za sežigalnice. S sprejetjem predlaganega zakona bi razliko odpravili, s čimer bi se izpust iz naprav za sosežig za nekatera osneževala lahko celo povečal. Predlog zakona v prehodni določbi določa, da mora ministrstvo v roku šestih mesecev po uradni dolžnosti preveriti in uskladiti okoljevarstveno dovoljenje z novim zakonom, upravljavec pa mora nato v roku šestih mesecev po pravnomočnosti
Hvala lepa, spoštovani predsednik Državnega zbora, predsednik Vlade, kolegice, kolegi, ministrski zbor! Glasovi Poslanske skupine <PARTY> bodo glasovi proti – proti pridobivanju, nabiranju političnih točk na račun stisk in bolečin najbolj ranjenih in najbolj ranljivih ljudi v naši državi in naši družbi. Naši glasovi proti bodo glasovi proti kraji in kupčijam med političnimi strankami. Naši glasovi proti bodo omogočili nadaljevanje dobro zastavljene, odgovorne in zaupanja vredne socialne politike, takšne politike, ki bo nadaljevala z zmanjševanjem stopnje brezposelnosti, zmanjševanjem stopnje oziroma praga revščine med našimi prebivalci, ki bo povečevala socialno vključenost naših ljudi, ki bo lahko zagotavljala varno starost starejšim, ki bo lahko zagotavljala priložnosti mlajšim generacijam, ki bo zagotavljala tudi večjo dohodkovno enakost med ljudmi v naši državi. Naši glasovi danes sporočajo: <PARTY> je tu zaradi ljudi, ne zaradi same sebe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod podpredsednik, ministri, kolegice, kolegi! V preteklih dneh je med 5. in 7. majem bila v Ljubljani tradicionalna, že 55. prireditev Pohod ob žici okupirane Ljubljane. Kot vsako leto se je tudi letos pohoda in same prireditve udeležila množica obiskovalcev. Gre za enega največjih športnorekreacijskih dogodkov v Sloveniji. Eno glavnih sporočil tega dogodka je zagotovo sporočilo miru in zgodovinski spomin na dogodke, ki so zaznamovali našo preteklost. Kot mi je znano, se pohoda udeležujejo otroci iz vrtcev in osnovnih šol Ljubljane, njene okolice, počasi pa tudi iz celotne Slovenije. Ministra za šolstvo in šport dr. Igorja Lukšiča sprašujem: Ali je ministrstvo spodbudilo šole in vrtce, da se udeležujejo takšnih dogodkov? Gre za dogodke, ki združujejo športne aktivnosti in hkrati mlade spodbujajo k dvigovanju državljanske zavesti in aktivnega državljanstva. Ali bi bilo smiselno tovrstne aktivnosti vključiti tudi v okvir državljanske vzgoje? Hvala. Hvala lepa. Jaz sem zadovoljen, da je tudi ministrstvo začelo razmišljati, da bi ta ljubljanska akcija postala vseslovenska. Mislim, da je to tak spomenik zgodovinskega in kulturnega pomena, dolg 32,5 kilometra, na katerem sta tudi 102 spominska kamna, da je čas, da se temu da večja pozornost v celi državi. Upam pa, da se bo dalo tudi večjo pozornost takim in podobnim dogodkom v zgodovinskih učbenikih. In me zanima: Kdaj bomo prišli do takih učbenikov, kjer bodo taki spomeniki, taki dogodki tudi primerno obeleženi?