EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovani predlagatelji, vaš predlog za razrešitev predsednika Državnega zbora je legitimen. Vprašanje pa je razlog, torej bistvo je pravzaprav razlog, zakaj želite, da se danes o tem razpravlja – intervju in njegova interpretacija. In ko preprost človek prebere ta intervju – in tako sem ga šla brati tudi jaz, ti niti na misel ne pride, da stvari interpretiraš tako, kot ste jih interpretirali vi. Dejansko lahko, če ne bereš celotnega intervjuja in če ne poznaš stvari, še verjameš, da to, kar ste navedli, drži, lahko te tudi prepriča. Ampak zakaj razumemo stvari tako diametralno nasprotno, vi na en način, mi na drugi način, morda nekdo tretji spet drugače? Ker smo različni in je prav tako, ker to je v bistvu temelj demokracije. In rezultat tega je pravzaprav to, da imamo v parlamentu tudi veliko različnih političnih strank s svojimi programi in svojimi vrednotami. Iz te obrazložitve, ki jo navajate, pravzaprav izjave predsednika Državnega zbora, ki se nanašajo na bivšo Jugoslavijo, na stališče o povojnih pobojih in o revoluciji, konfrontirate skozi ideje in programe treh političnih strank – vaše, <PARTY> in v enem delu tudi Združene levice. In ker vsakdo razume stvari drugače, mi dovolite, da nekoliko pogledamo v te tri politične opcije zato, da morda lažje razumemo, zakaj tako interpretirate. V uvodu vašega programa, objavljenega na spletni strani, med drugim govorite tudi o preteklosti, ko zrete v prihodnost. In ko to vemo, lažje razumemo vašo interpretacijo. Citiram. "Po težkih zgodovinskih izkušnjah v drugih državnih skupnostih, kjer smo bili manjšina, po hudih izkušnjah dveh svetovnih vojn, po tragičnih izkušnjah bratomorne revolucije, po tesnobnih izkušnjah izgube človekovih pravic v totalitarnem režimu smo se v avtonomni državi združili v veri, da bomo ohranjali humano civilizacijo svobode, blaginje in solidarnosti vseh prebivalcev. Po osamosvojitvi in vpeljavi temeljnih demokratičnih struktur in pravne države Slovenija ni izko
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Predlagatelji se sklicujejo na 65. člen ustave, ki govori, da romska skupnost ima pravice. Sam ne verjamem, da bi jih lahko z zakonom odvzel oziroma negiral, zato bi se mi bolj smiselno zdela s strani predlagateljev sprememba ustave. Ne vem, ali je bil to prevelik zalogaj, ampak efekt bo verjetno na koncu isti. Reševanje romske problematike v Sloveniji je prisotno, vendar sam ugotavljam, da nezadostno. Tako kot vlada v poročilih navaja, se periodično ukvarja s to problematiko, ugotavlja in vedno znova in znova naslavlja na posamezna ministrstva zadolžitve v zvezi z reševanjem konkretne romske problematike. To kaže na to, da je reševanje ni sistemsko oziroma ni zadostno, bolj zgleda kot gasilski pristop k reševanju te problematike. Imamo devet področnih zakonov, ki to urejajo, sam ugotavljam, da v enem bistvenem pa nimamo zajetega tega reševanja. To je v zakonu o financiranju občin oziroma lokalnih skupnosti. Sam ugotavljam, da občine z reševanjem te problematike, torej tiste, ki imajo romsko populacijo, imajo težave. In tudi tista razlaga v obrazložitvi vlade, da je pravzaprav v izračunu zagotovljene porabe to vse zajeto, ne drži. Primer, romski učenci so 100% deležni regresirane prehrane v osnovnih šolah, ostala populacija je to lahko delno deležna. Socialni transferi v prebivalce romskega porekla so neprimerno večji, kot so v vse druge občane. Naj rečem na koncu, tudi več pokrivanja pogrebnih stroškov imajo občine, ki imajo romsko populacijo, torej neprimerno več kot v ostalih občinah, tako da bi bilo smiselno v izračunu zagotovljene porabe občin vnesti tudi ta variabilni delež romske populacije v občini. Prej je bilo že omenjeno, da niso bila črpana vsa sredstva investicijskega značaja vlaganj v romska naselja. Verjamem, da pri nekaterih razpisih niso bila - letošnji oziroma lanskoletni razpis, ugotavljam, štiri občine so uspele na tem razpisu. 20 jih je v Sloveniji takih, ki ima to problematiko in bi
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Nihče, z redkimi izjemami v tej dvorani, ne misli, da je zdajšnji sistem ureditve študentskega dela idealen. Vsi, spet z redkimi izjemami, se verjetno strinjamo, da dialog z zainteresiranimi ni potekal tako, kot bi si želeli in si ne mislimo, da je krivda za to na strani ministrstva. Moram reči, da je ministrstvo na tej strani delovalo korektno in obžalujem, da ostali zainteresirani partnerji niso. Pri vetu Državnega sveta smo zdaj, ne toliko zaradi kompleksnosti tematike, ampak predvsem zaradi kompleksnosti odnosov, med vpletenimi. Za vsebino zakona bi se verjetno lažje našlo soglasje, kot pa se najde energija za ureditev obojestranskih odnosov vpletenih. Tukaj govorim seveda o spoštovanju tako ene kot druge strani, potrebni pa sta obe spoštovanji. Imel sem in imam še vedno pomisleke s samo vsebino zakona, v situaciji, ko pa se zna dežurnim sklicevalcem referendumov pridružiti še kvalificirana večina oziroma število volilk in volilcev, pa se mi zdi še manj smiselno vztrajati pri dosedanjem načinu reševanja te tematike. Vem, da odločitev o tem, ali iti na referendum ali en, ni moja, ampak mislim, da pri celotnem številu odločitev v koaliciji pri katerih sem soudeležen, si bom tukaj vzel kakšno besedo več. Jaz zakona ne bom podprl in ne vem ali bo to moje glasovanje prošnja oziroma zahteva za to, da ponavljamo letnik. Ali bomo to storili z istim študijskim programom ali s kakšnim drugim pa bo pokazalo glasovanje. Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav kolegice in kolegi. Spoštovani minister, gospa ministrica. V državi poznamo kar nekaj rudnikov, ki se zapirajo ali pa so že zaprti. To so Kanižarica, Senovo, Idrija, rudnik Žirovski vrh. Prav o tem bi pa rad vas povprašal, kakšno je vaše mnenje o tem več desetletnem projektu države Slovenije. Po končani predvideni sanaciji letos v tem lokalnem okolju ostajata dva objekta, in sicer objekt Jazbec, kjer je odložena manj kvalitetna ruda, in pa objekt Boršt, kjer je odložena predelana ruda, ki je šla skozi tehnološki postopek. Mogoče vas spomnim, da je to tisto odlagališče, kjer so večji premiki, kot bi bili dovoljeni v zadnjem letu. Občina je v letu 2008 zaradi teh površin tudi pridobila nadomestilo iz naslova omejene rabe prostora. Vendar ga je pa aktualna vlada zmanjšala za polovico. Bilo je tudi kar nekaj komunikacij in tudi odgovorov z vašega ministrstva in tudi z Ministrstva za finance. Imeli so pa skupni imenovalec, da vplivi na okolje s sanacijo oziroma s končano sanacijo na obeh objektih niso več tako visoki. Z Ministrstva za finance smo pa dobili odgovor, da je zmanjkalo oziroma da zmanjkuje finančnih sredstev in pa premoženja javnega podjetja. Želim tudi opozoriti na to, da se je ministrstvo sklicevalo, da je bilo naravno ozadje na višini 5,5 milisieverta tisto, ki je bilo ocenjeno. Vendar želim poudariti, da v tem lokalnem okolju nikoli ni bilo izmerjeno od ničelnega stanja, od koder bi se lahko ti podatki natančno podali. Z vašim odgovorom nisem zadovoljen. Želim konkreten odgovor: Zakaj je bilo nadomestilo prepolovljeno? Glede na to, da je bilo jasno, da ni bilo izmerjeno ničelno stanje. In pa tudi glede na to, da druga lokalna okolja, kot so v Brinju kjer je aktivnost v teravecquerelih zelo nizka in prejemajo rento 0,2 milijona. Vemo, da začasno odlagališče v Krškem z lokalnim okoljem prejema 4,2 milijona. Lokalno okolje, kjer pa ostajata dva objekta, Jazbec in Boršt, za vedno in kjer zavajate, da je povprečj
Hvala za besedo. Spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi, vsem prav lep pozdrav! Veliko je bilo omenjeno o podeljevanju koncesij. Naj se majhno dotaknem tega problema. Veste, nobeden zdravnik, ki gre med koncesionarje, ne gre, če nima v sebi majhno te, bi rekel po domače, podjetniška "žilca". Če tega nima v sebi, verjemite mi, ne bo dober koncesionar, ampak bo samo strokovnjak na svojem področju, bo opravljal v javnem zdravstvu svojo funkcijo in to je vse. Tisti, ki se pa odloči za koncesijo, se pa hoče prvo uveljaviti kot priznan strokovnjak, potem pa še kot dober zasebnik. To se pravi, če je šel med zasebnike, mora sam poskrbeti za svojo računovodkinjo, svojo medicinsko sestro, svoje prostore. Ima pogoje, da lahko najame ugodne kredite, si zagotovi svojo ordinacijo in začne delati kot strokovnjak. Verjetno se nobenemu ni podalo koncesije kar tako, na slepe oči, kot se tukaj govori. Verjetno je moral biti ta zdravnik prvo uveljavljen strokovnjak v javnem zdravstvu, šele potem je zaprosil verjetno za koncesijo in na podlagi nekih kriterijev je koncesijo dobil ali pa ne dobil. Prihajam iz Kranja in lahko rečem, da v Kranju ne bi imeli nikoli, za moje pojme, najlepšega zdravstvenega doma v Sloveniji, če ne bi tukaj zraven bil prisoten zasebni kapital. Polovica je dala občina, polovico koncesionarji. Kaj so naredili ti koncesionarji? Zastavili so svoje premoženje. Najeli so kredite zato, da bodo lahko še boljše delali. In tukaj se nekako nekaj očita, bi rekel, kar tako na počez. In tukaj imamo neko tisto, bi rekel težo in zdravo konkurenco med javnim in zasebnim. Tisti zdravnik, ki se je odločil, da bo šel v koncesijo, na to podjetniško žilico, si je hotel narediti lepšo čakalnico, boljše pogoje. Tudi tisti direktor tistega zdravstvenega doma mu nekako hoče parirati in nekako urediti svojo boljšo ordinacijo. In tukaj pacienti lahko samo dobijo. Absolutno niso to tisti, ki so izgubili. Sigurno ne. Če pogledamo samo v Kranju primer dr. Fabjana, svetovno znaneg
Še enkrat vsi prav lepo pozdravljeni! Prvi šolski dan, prelomnica tako za starše kot tudi za otroka. Predvsem za otroka. Vstopa v novo in njemu neznano okolje, spoznal bo sošolce, učitelje, čakajo ga prvo resnejše delo, odgovornosti in tudi večja pričakovanja. Gre za stresno situacijo, tudi pri najbolj pogumnih, ki jo lahko ublaži le prisotnost enega od staršev. Pravzaprav pa prisotnost starša ali skrbnika prvošolčka na prvi šolski dan niti ni izbirna. Učitelji in šole jo po večini zahtevajo, saj prvi dan tudi za starše pomeni seznanitev s šolo, njenim okoljem, zahtevami, šolskimi pravili in vsemi preostalimi koristnimi informacijami, ki jih starši morajo vedeti. Starši prvošolčkov so torej, tudi do sedaj, na ta dan vedno koristili letni dopust, pred časom pa je Vrhovno sodišče potrdilo, da je spremstvo prvošolca na prvi šolski dan neodložljiv opravek. S spremembo Kolektivne pogodbe za negospodarske dejavnosti v Republiki Sloveniji so tako javni uslužbenci dobili možnost plačane odsotnosti z dela s pravico nadomestila plače tudi za spremstvo prvošolca, in sicer znotraj kvote sedmih dodatnih dni, namenjenih izrednim dogodkom, kot so smrt bližnjega, poroka ali huda nesreča. Starši, ki so bili zaposleni v gospodarstvu, pa so bili za spremstvo prvošolca še vedno primorani jemati dopust iz kvote dni rednega letnega dopusta. Izjema so bila le redka podjetja s certifikatom Družini prijazno podjetje, ki staršem nudijo dodatne proste ure ali dopust za primere uvajanja v vrtec, prvega šolskega dneva ali informativnih dni. A za lažjo predstavo, takih podjetij imamo samo 192, s tem da je v Sloveniji preko 200 tisoč pravnih subjektov, od tega okoli 70 tisoč gospodarskih družb. Ko se je torej skladno z odločitvijo Vrhovnega sodišča poseglo v Kolektivno pogodbo za negospodarske dejavnosti, so bili žal straši, zaposleni v gospodarski dejavnosti, potisnjeni v izrazito neenakopraven in nepravičen položaj. V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca že od začetka mandata delamo za dobro n
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni, predsednik Državnega zbora. Lepo pozdravljam državnega sekretarja na Ministrstvu za finance, lepo pozdravljeni kolegi poslanci in poslanke! Upravljanje z državnim premoženjem je nujno, pa naj si ga upravlja prejšnja AUKN, tako kot ga je, ali pa ga upravlja kakšna boljša družba, o kateri govorimo. To je ugotovila tudi Pahorjeva vlada in je v ta namen ustanovila Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb, ki pa svojega dela ni opravila v skladu s pričakovanim, celo nasprotno, ni delovala v skladu z usmeritvami Vlade in ni pripravila strategijo upravljanja kapitalskih naložb. O delu AUKN lahko danes govorimo. Lahko govorimo tudi o političnem kadrovanju AUKN, vendar vemo, da učinkovitosti ni bilo, zato sprejemamo danes Predlog zakona o Slovenskem državnem holdingu s ciljem boljšega upravljanja državnih naložb. Ta zakon ureja status in delovanje Slovenskega državnega holdinga, prenos naložb Republike Slovenije v imetništvo Slovenskega državnega holdinga, upravljanje naložb in akte in postopke upravljanja naložb. Namen tega zakona je doseči po načelih upravljanja in skladno s kodeksom, smernicami in strategijo upravljanja in letnim načrtom upravljanja koncentrirano upravljanje naložb Republike Slovenije pod eno streho, s ciljem doseganja stabilnega lastništva in trajnostnega maksimiranja donosnosti in vrednostih teh naložb za doseganje gospodarskih in razvojnih ciljev ter ciljev javnega interesa. Zagotovljen bo pregleden in transparenten sistem upravljanja kapitalskih naložb Republike Slovenije z optimizacijo stroškov upravljanja. Zagotovljeno bo izpolnjevanje tudi zakonsko določenih obveznosti Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja ter Slovenske odškodninske družbe. Točno so z zakonom opredeljeni postopki, način pridobivanja in razpolaganja z naložbami, obveščanje o pridobivanju naložb, vzpostavi se klasifikacija naložb in vzpostavi se zanesljiv sistem upravljanja z tveganji. Zelo pomembno je izpostaviti pogla
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Dejstvo je, da je alkoholizem pri nas velik problem. Dejstvo je, da smo na samem vrhu lestvice uporabe alkohola. Dejstvo je, da se vsak dan srečujemo z nesrečami, ki jih povzročajo pijanci, in s travmami v družinah in take stvari. Ali lahko povem do konca? Zakon je sicer slab, nedodelan. Kot je povedal gospod Jerovšek, neke vrste prohibicija. Nekatere besedne zveze, kot: "upravičeno domnevati, da je nekdo pijan" V redu. Imamo programe. Vendar: Kdo jih bo izvajal oziroma kdo jih bo financiral? Tudi to je vprašljivo. Vendar, če se bo s tem zakonom vsaj malo zmanjšal odstotek porabe alkohola, če bomo rešili vsaj eno življenje, če bomo rešili vsaj eno družino, da ne bo imela takih travm, potem smo nekaj dosegli. Samo tega razloga podpiram ta zakon. Hvala lepa!
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister! V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podpiramo sprejem zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi, ki ga je v zakonodajni postopek po nujnem postopku posredovala vlada Republike Slovenije. Osnovni zakon, ki ga je državni zbor sprejel skoraj natančno pred dvema letoma, ureja ravnanje z gensko spremenjenimi organizmi in določa ukrepe za preprečevanje in zmanjšanje možnih škodljivih vplivov na okolje. Pri tem je posebna pozornost namenjena zdravju ljudi, ki prihajajo v stik z gensko spremenjenimi organizmi, ohranjanju biotske raznovrstnosti, namernemu sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje ter ureditvi dajanja izdelkov, ki vsebujejo gensko spremenjene organizme, na trg. Ker je prišlo do spremembe zakonodaje v Evropski uniji, pa je treba zakon ustrezno prilagoditi. Seveda, v Liberalni demokraciji Slovenije bomo zakon podprli. Predlagam pa tudi sam, da se sprejme že omenjeni radakcijski amandma k 5. členu zakona. Hvala lepa.
Hvala za besedo, predsedujoča. Lep pozdrav vsem! Danes je pred nami predlog Slovenske demokratske stranke o spremembi zakona o organizaciji vzgoje in financiranja, ki je v bistvu krovni zakon, ki določa vse na področju vzgoje in izobraževanja, takoj od vrtca do konca srednje šole. Torej določa mrežo zavodov, financiranje, pravno identiteto, organiziranost, določa pa tudi sprejemanje in določanje vzgojno-izobraževalnih programov. ZOFVI, ki ga tako imenujemo, namreč ta zakon danes v 2. odstavku 86. člena določa, da se zasebni šoli, ki izvaja javnoveljavni program za izvedbo programa zagotovi 85 % sredstev, ki jih država oziroma lokalna skupnost zagotavlja za izvajanje programov javne šole. Ustavno sodišče je 4. decembra 2014 s svojo odločbo zapisalo, da je prvi stavek 2. odstavka 86. člena ZOFVI v neskladju z ustavo, in določilo v 2. točki, da je treba to protiustavnost odpraviti v roku enega leta od objave odločbe. Danes je leto in štiri mesece, pa še vedno nimamo spremembe zakona, predlagane s strani vlade, zato smo v Slovenski demokratski stranki danes, torej danes že tretjič vlagamo oziroma dajemo predlog spremembe ZOFVI, seveda glede na odločbo Ustavnega sodišča, ki je bila sprejeta 4. decembra 2014. Prvič smo ta predlog vložili 15. marca 2015, drugič 16. decembra 2015 in torej danes je naš tretji poskus. Ne gre namreč za samovoljo Slovenske demokratske stranke ali pa za naš predlog, ki bi želeli, tako kot pišejo mediji, da želimo izenačiti financiranje zasebnih in javnih šolah in da je naša prednostna naloga, da povečamo delež zasebnega šolstva in da se ne zavzemamo za kakovostno javno šolstvo. Daleč od tega! Sledimo odločbi Ustavnega sodišča, kar pa koalicija in vlada v letu in štirih mesecih ni storila. V odločbi Ustavnega sodišča lahko preberemo tudi realne trditve, kot to, da zasebnež, recimo čisti citat: "Primerjava z evropskimi državami naj bi kazala, da je zasebno šolstvo v Republiki Sloveniji zelo slabo razvito. Zasebne šole po uspešnem končanem osnovnoš
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovani predsednik Vlade, ministri s sodelavci, kolegi in kolegice! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 83. in 84. nujni seji 10. 11. in 11. 11. 2017 kot matično delovno telo obravnaval Dopolnjen predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2019 in Predlog sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2018. Oba predloga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odbor se je poleg obeh predlogov proračuna seznanil še z dopisom Zagovornika načela enakosti, dvema odgovoroma Ministrstva za finance na dopis Zagovornika načela enakosti, gradivom Zagovornika načela enakosti, ki je bilo članom razdeljeno na seji, mnenjem Državnega sveta, mnenjem Sodnega sveta in dopisom Sodnega sveta s predlogom za amandma in dopisom Občine Šentjur pri Celju. Odboru je bilo posredovanih 34 amandmajev k predlogu proračuna za leto 2019 in 43 amandmajev k predlogu sprememb proračuna za leto 2018. Od tega je bil en amandma nepravilno vložen in en amandma umaknjen. Amandmaje k obema predlogoma so vložile Poslanska skupina <PARTY>, Poslanska skupina <PARTY>, <PARTY> in Poslanska skupina <PARTY>. Na sejah odbora so sodelovali predstavniki Vlade, Urada Republike Slovenije za makroekonomske analize in razvoj ter Zagovornik načela enakosti. Uvodno obrazložitev o Predlogu sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2018 je na seji odbora podala ministrica, ki je predstavila bistvene spremembe. Ob tem je poudarila izboljšanje makroekonomskih okoliščin ter predstavila prioritete predloga proračuna na odhodkovni strani, in sicer investicija na splošno v infrastrukturo, v znanost in zaposlovanje, v kakovost zdravstvenih storitev ter varnost v najširšem pomenu. Povedala je, da bo v letu 2018 za približno 50 milijonov evrov presežka, kar omogoča nadaljevanje pospešene javnofinančne konsolidacije in zasledovanje cilja strukturne uravnoteženosti javnih financ. V nadaljevanju je predstavila še črpanje evropskih sredstev ter povedala, da bodo
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Pred nami je predlog zakona, za katerega lahko brez slabe vesti trdim, da je pisan na kožo, tako kot že mnogi drugi, ki so bili sprejeti v tem državnem zboru, seveda s to razliko, da so bili pisani na kožo vladajoče politične strukture oziroma lobijev znotraj njih. Ta predlog zakona pa je pisan na kožo ene osebe, osebe, ki opravlja funkcijo predsednika republike oziroma osebe, ki končuje funkcijo predsednika republike in njegovega zakonskega partnerja. Dotaknil se bom samo treh členov tega predloga zakona. Predsednik republike bo po izteku mandata, kot je zapisano v 18. in 21. členu po tem predlogu zakona, dve leti prejemal nadomestilo za brezposelnost v višini predsedniške plače. Po uveljavitvi pokojnine pa bo k pokojnini prejemal še dodatek v višini razlike med pokojnino in 90 odstotki predsedniške plače. Ne nasprotujem primernemu nadomestilu, kot je zapisano v 18. in 21. členu, to pa - žal - ni vse, kar predlog zakona predvideva. V 22. členu se predvideva privilegij, ob katerem se človeku stemni pred očmi. 22. člen predsedniku republike - mislim, da smo danes slišali že kar nekajkrat -, ki mu je prenehala funkcija, dodeljuje dosmrtno pravico do pisarniškega prostora, strokovne pomoči svetovalca, administrativno-tehničnega osebja, pravico do osebnega varovanja, da varovanja objekta, v katerem prebiva ter do stalne uporabe službenega vozila in voznika. Strinjam se, da je treba sprejeti zakon, ki bo urejal to področje. Nikakor pa se ne strinjam z dikcijo, ki je zapisana v 22. členu in omogoča nesprejemljiv privilegij, pa naj si gre za današnjega predsednika ali predsednika, ki bo zapuščal funkcijo čez 5,10 ali več let. V predlogu zakona ni nikjer omenjeno, koliko ljudi bo zaposlenih v pisarni bivšega predsednika, oziroma nič ni napisano, koliko denarja davkoplačevalcev bo potrebno za vzdrževanje omenjene ugodnosti. Prepričan pa sem, da bo potreben kar zajeten kupček denarja za vse potrebe, ki so predvidene v
Hvala lepa, gospod predsednik. Izkoristil bi teh svojih pet minut. Mislim, da bo manj. Prvič, da bom dal kratko repliko gospodu Potrču, ker se prej nisem uspel priglasiti in glede na njegovo kritiko na nas koalicijske poslance, češ, da ves čas žalimo njih. Sam mislim, da nisem nikogar v svoji razpravi, niti danes, niti kdaj prej Bom. Danes je splošna obravnava, vsaj tako jaz smatram. O posameznih zakonskih določil, posameznih členih in rešitvah bomo verjetno poglobljeno razpravljali v naslednjih obravnavah. Sam sem se omejil na samo en segment, ki me res moti, to je monopol Odvetniške zbornice, in na kartelno zaračunavanje določenih odvetniških uslug. Vsak monopol me moti, vsakemu monopolu nasprotujem. Vsak monopol gre v škodo uporabnikov storitev. To vidimo tudi pri trgovinskem kartelu v Sloveniji, kar gre na škodo kupcev in jasno posledično tudi potem na inflacijo. Prej nisem našel v svoji razpravi časopisnega članka, kjer so poskušali izračunati cene najpogostejših odvetniških storitev na osnovi tega predloga zakona. In bi rad nekaj teh postavk povedal, ker državljani Republike Slovenije oziroma koristniki podjetniških uslug najbolj razumejo, koliko neka usluga stane. In, recimo, vrednost spornega predmeta v višini 10 tisoč evrov, kjer je okvirna cena zdaj 1.300 evrov, po tem predlogu je 787 evrov, skoraj polovico nižja. Vrednost spornega predmeta v višini 50 tisoč evrov je zdaj 2.600 evrov, po tem predlogu bo 1.700 evrov. Spor zaradi odpovedi delovnega razmerja je zdaj 800 evrov, po tem predlogu je 307 evrov. Ne govorim, da je to zdaj točen izračun, vendar ta medij je poskušal to izračunati in približno toliko bo, evrov gor ali dol, ampak približno v teh vrednostih se tudi giblje. Ali je to všečno dejanje, tak predlog, ali ne, ne vem. Je všečno, nekaterim v opoziciji, zgleda, ni všečno, gotovo pa je koristno za državljane oziroma za koristnike odvetniških uslug, ker bodo za enako uslugo, ki jo zdaj plačujejo, plačali pol manj. In mislim, da je to dober predlog,
Vas prosim za eno porcijo, sicer že znane tolerance, gospod predsednik, da ne bi prehitro rekli, da izrabljam ta inštitut. Bom tudi povedal, kako bom glasoval. Še sedaj sem pa pravzaprav v dilemi, ampak do konca svojih besed se bom pa odločil. Skrbi me, ko bomo , če zakon sprejmemo, pa kakor slišim, da bo državni svet vložil veto še ta teden, ali se bomo morali poslanci še enkrat zbrati, da bo zakon veljal po 8-ih dnevih? Če bi se to zgodilo, bom tudi jeseni predlagal, da pripravimo predlog zakona o odpravi posledic pri poslancih, kadar minister Kopač vlaga zakone na zadnji poletni seji. Torej, upam, da se to ne bo zgodilo, sam pa se bom zaradi tega vzdržal, da mi ne bi bilo treba priti z dopusta nazaj.