EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za dano besedo. Spoštovani ministrici, spoštovani sekretar! S strani predlagatelja je bilo rečeno, da bi Slovenija morala zgraditi ograjo skupaj z Madžarsko in bi bil ta migrantski tok ustavljen oziroma se preusmeril. Kam bi se preusmeril? Preusmeril bi se v Bosno in Hercegovino, s tem pa verjetno tam povzročil državljansko vojno in mogoče tudi vojno večjih razsežnosti. Evropa se danes sooča z največjo migrantsko krizo po drugi svetovni vojni, ker ljudje bežijo pred lakoto, bežijo pred revščino in seveda vojno. Verjetno bo Evropa potrebovala novo pogodbo. Mogoče se bo ta pogodba imenovala tudi Ljubljanska pogodba. Slovenija nikoli več ne bo takšna, kot je bila. Imela bo izkušnjo, za katero sama ni bila kriva. Imela bo izkušnjo, v katero je bila potisnjena. Slovenija ima s tem seveda veliko odgovornost, ker Evropska unija ne more in ne zna najti skupne rešitve, ker države delujejo s figo v žepu. Evropa pozna zgodovino tudi z izsiljevanjem, ene države mirno gledajo, kaj se dogaja z drugo državo, ki se že leta ubada z migrantsko problematiko. Ampak če izhajam iz zgodovine, bomo Slovenci tisto, kar so drugi dosegali z orožjem, dosegli z besedo. Zato se danes evropske institucije ukvarjajo s pobudo predsednika Vlade Mira Cerarja glede rešitve te krize v luči nujne pomoči državam na balkanski poti. Zato Vlada ima rešitve in bo postopala v slovenskem nacionalnem interesu. Hvala lepa.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane in spoštovani! Letos smo sprejeli že sedmi sveženj ukrepov za omilitev in odpravo posledic epidemije covid-19. Tokrat konkretno za pomoč pri omilitvi posledic drugega vala epidemije. Številke kažejo, da je potrebno takojšnje ukrepanje, sočasno varovanje javnega zdravja in pomoč prebivalcem in gospodarstvu. Zakon o interventnih ukrepih za pomoč pri omilitvi posledic drugega vala epidemije covid-19 poleg vseh do sedaj sprejetih ukrepov dodatno blaži in odpravlja posledice naravne nesreče nalezljive bolezni covid-19. Gospodarske napovedi namreč niso spodbudne. Mednarodne institucije nam napovedujejo padec rasti bruto družbenega proizvoda za 8 % v letu 2020 in konkretno upočasnitev gospodarske rasti oziroma padec bruto domačega proizvoda v prihodnjem letu. Umar v zadnji četrtletni napovedi gospodarskih gibanj za Slovenijo navaja, da je kljub okrevanju večjega dela dejavnosti v tretjem četrtletju ob sprostitvi večine zaščitnih zdravstvenih ukrepov gospodarska aktivnost v devetih mesecih ostala 6 % pod lansko ravnjo. Gospodarska aktivnost bi ob postopnem sproščanju zajezitvenih ukrepov prihodnje leto lahko začela okrevati, vendar naj bi se na raven pred pandemijo vrnila šele leta 2022. Številni ukrepi, ki smo jih sprejeli z namenom zajezitve epidemije covid-19 so namreč še vedno v veljavi. Večina jih neposredno vpliva na obseg gospodarske aktivnosti. Opravljanje določenih dejavnosti je še vedno prepovedano, nekatere pa se izvajajo v zmanjšanem obsegu. Zaradi številnih omejitev nastajajo nepopravljive posledice v gospodarstvu, posledično pa to vpliva na materialni in socialni položaj državljank in državljanov. Zakon tako določa ukrepe med drugim tudi na področju zdravstva, dela, socialnega in zdravstvenega varstva, cestnega prevoza potnikov in likvidnosti gospodarskih subjektov. V zakonodajnem postopku so bila k zakonu sprejeta številna dopolnila, s katerimi se je izboljšala večina določb, nekatere pa so se tudi črtale. Posebne pozornos
Hvala za besedo gospod predsedujoči. Lep pozdrav še v mojem imenu, spoštovani gospod minister, kolegi! Prometne povezave med Gorenjsko in Primorsko so v zelo slabem stanju. Mislim pa predvsem na tiste povezave s škofjeloškega območja, pa najsibo čez Poljansko dolino ali pa po Sevški dolini. Preden nadaljujem pa želim pohvalit tudi premike na projektu škofjeloške in gorenjevaške obvoznice, saj sta obe na tej trasi. Zanima me, v kateri pripravljalni fazi so posamezne trase. Prvič, cesta Zali Log–Davče, ki jo je ob poplavah leta 2007 dobesedno odneslo. Predsednik Vlade je lani maja ob obisku obljubil, da bo zgrajena v enem letu. Vem, da je projektna dokumentacija pripravljena. Zanima me pa, kdaj se bo pričela gradnja. Druga, cesta Trebija–Sovodenj, najslabši del povezave do Cerknega in naprej do Tolmina. Občina Gorenja vas - Poljane je lani avgusta na Ministrstvu za promet oddala identifikacijo projekta. Lanski rebalans je žal odnesel prepotrebna sredstva za sanacijo obornih zidov, vendar se bodo letos dela nadaljevala. Zanima me, kdaj se bo pristopilo k celotni rekonstrukciji petkilometrskega odseka Trebija–Sovodenj. Še tretje vprašanje. Povezava Hotavlje–Cerkno, ki spada pod četrto razvojno os, je zdaj predvidena mimo Hotavelj in ob dolini Kopačnice s tunelom na cerkniško stran. Na tej trasi so trije tuneli v skupni dolžini 5 tisoč 700 metrov in pa dva viadukta, oba po 220 metrov. Poprečna cena za zgrajen kilometer tega odseka do Cerknega je pa dobrih 11 milijonov evrov, kar je skoraj enako kot kilometer izgrajene avtoceste v Sloveniji. Ugotavljamo, da je precej predrago. Zanima me: Ali je tak projekt realen glede na to, da se odpira nova trasa, namesto da bi se izboljšala obstoječa čez Sovodenj, in predvsem ali je gospodarsko upravičen? Hvala lepa. Seveda želim ustni odgovor.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani prisotni! Pričujoči problem oziroma vprašanje sprejema ali nesprejema avtentične razlage prvega odstavka 16. a člena Zakona o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, ki govori o neodplačnem prenosu zemljišč v last občin, predstavlja tipičen primer stare prakse naših nekdanjih zakonodajalcev, takšnih ali drugačnih, ko so se zavestno sprejemali in uzakonjali zakoni oziroma posamezne določbe z namerno tako zastavljeno dikcijo, da je bilo možno vsebino interpretirati na različne načine, po domače rečeno. Marsikateri zakon je bil kot švicarski sir, prestreljen s toliko luknjami, da je bil lahko kar za univerzalno uporabo. In tako sedaj dejansko razpravljamo o podobni zadevi, torej o nedorečenosti termina "nameniti" znotraj konteksta tega člena. Gre za vprašanje različnega tolmačenja spornega pojma, kot ga razumejo upravičenci na eni strani in Sklad kmetijskih zemljišč na drugi strani. Izvirni greh je dejansko zakonodajalčeva zavesta in namerna dikcija 16.a člena zakona o skladu, kjer se v tem členu urejata dve različni situaciji, tako da v enem odstavku navaja, citiram, "do 20. julija 2004 namenila za graditev objektov", v drugem odstavku pa, "ki so bila na dan 20. julija 2004 opredeljena kot nezazidana stavbna zemljišča". To dejansko pomeni v prvem primeru sprejem akta, v drugem pa njegovo uveljavitev. To istočasno pomeni, da je za izpolnjevanje pogojev za prenos nepremičnin po drugem odstavku 16. a člena predmetnega zakona potrebna uveljavitev akta, za prvi odstavek tega člena pa sprejem akta. Seveda takšno stanje ni normalno, kajti posledično predstavlja oviro za vrnitev zemljišč vsaj petnajstim slovenskim občinam, ki so spremembe in dopolnitve prostorskih sestavin planskih aktov sprejele pravočasno, vendar pa objavile v uradnih glasilih z vakacijskim rokom po presečnem datumu iz prvega odstavka tega člena. Takšno nevzdržno stanje oziroma krivično situacijo za prizadete občine je vsekakor potrebno odp
Hvala lepa. Postavil bom vprašanje ministrici, gospe Mariji Lukačič, v zvezi z vzdrževanjem melioracijskih objektov. Zakon o kmetijskih zemljiščih v poglavju melioracije poleg postopkov v zvezi z izvedbo melioracij na kmetijskih zemljiščih določa tudi postopke v zvezi z vzdrževanjem melioracijskih objektov in financiranje le-tega. Upravljavec melioracijskega sistema naj bi na podlagi 95. člena zakona pripravil program rednega delovanja in vzdrževanja sistema ter finančni načrt za realizacijo programa. Sredstva za izvedbo programov plačujejo lastniki melioriranih zemljišč v sorazmerju s površino v državni proračun. Za posamezno meliorirano območje določi znesek po hektarju pristojni minister oziroma ministrica. Melioracijska skupnost naj bi zastopala interese melioracijskih udeležencev tudi v postopku vzdrževanja melioracij. Na terenu je veliko nejevolje med zavezanci za plačilo, ker ugotavljajo, da se vzdrževalna dela ne izvajajo oziroma se izvajajo pomanjkljivo, na primer košnje jarkov enkrat letno v pozni jeseni. Veliko melioracijskih jarkov je zaradi večletnega neizvajanja vzdrževanja zaraščeno z drevesi, ki prvotno ob objektnih niso bila predvidena, sedaj pa se jih zaradi nasprotovanj raznih društev ljubiteljev tega ali onega baje ne bi smelo več odstraniti. Naj posebej omenim, da so letošnje obline padavine že opozorile na to, da lahko zaraščenost teh objektov pomeni tudi večjo poplavno ogroženost določenega območja. Spoštovano gospo ministrico prosim, da mi odgovori na naslednja vprašanja. Ali je dejansko stanje glede vzdrževanja melioracijskih objektov takšno, kot predvideva zakon? Tu mislim predvsem na to: Ali se objekti povsod vsaj tekoče vzdržujejo, ali zavezanci za plačila uresničujejo svoje interese preko melioracijskih skupnosti? Ali so za vse melioracijske objekte izbrani izvajalci vzdrževanih del? Ali izbrana sredstva zadoščajo za izvedbo vzdrževanih del in kolikšen je izplen odmerjenih sredstev od zavezancev? Nekateri zavezanci imajo občutek, da, eno
Hvala, predsedujoči. Saj sem že v stališču določene stvari razjasnil. Ta predlog zakona resnično preprečuje zlorabe in manipulacije javnomnenjskih raziskav. Spoštovani kolegi, poglejte, imamo Ninamedio, Mediano, Parsifal. Poglejte te ankete. Tudi ostale stranke nimate istih procentov na nobeni v istem tednu. In kdo mi potem lahko zagotovi, da so te ankete verodostojne? Pri teh anketah je odvisno, koga pokličejo. Zato smo se odločili, da damo v proceduro ta predlog zakona, da se prepovedo te javnomnenjske raziskave. Ta predlog zakona zagotavlja volivcem pogoje, v katerih bodo lahko na volitvah svobodno in nemoteno oblikovali in izrazili svojo resnično voljo, kar jim mora biti zagotovljeno po 1. členu Ustave Republike Slovenije. Pojdite malo med ljudi, ne samo iz parlamenta domov, na ulico pa vam bodo povedali. Velikokrat se je zgodilo, tudi mene se klicali, smo ti dali glas, ko sem pa pogledal, kakšno številko smo imel od tistih 700, je bil pa zelo nizek procent. Sedaj, ali ti volivci meni lažejo v obraz ali so pa te ankete prirejene. In tega meni nihče ne bo govoril. Tako kot sem v stališču povedal, 2018, mesec dni pred volitvami nas ankete niso zaznale. Ena anketa je bila celo brez politične stranke <PARTY>, ko so delali raziskave, na koncu je pa ta ista anketa pokazala nekakšen procent stranki! Kako potem lahko verjamem? Jaz ne morem verjeti tem anketam. Zato vedno pravim, tudi ko se pogovarjamo s kolegi tu notri, vsakemu povem, prave ankete so 24. oziroma na dan volitev oziroma teden dni po vseh prispelih glasovnicah. Takrat je ta prava anketa. Ampak ljudje na ulici govorijo: »Ja, mogoče pa Ali boste prišli noter? Saj vam ankete ne kažejo.« O teh stvareh se pogovarjamo danes in mislim, da je prav. Saj če vas mogoče moti šest mesecev, to je prva obravnava, na odboru bodo lahko leteli amandmaji pa se da noter mesec dni. Takrat pa brez problema, tudi če bodo izredne volitve, če bo danes rekel predsednik Vlade, zdaj je pa konec, razpustim vlado, ne bo v enem mesecu s
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Hvala lepa še enkrat. Oproščam gospodu Zagorcu, ker se je zmotil in naju je zamenjal, kljub temu, da si še zdaleč nisva podobna. Morda po razpravah. Poglejte, to je tipičen procesni zakon. Po mojem osebnem mnenju na nek način poskuša, in upam, da bo tudi uspešen, v razreševanju blokad, ki se pojavljajo zaradi famoznega 19. člena Zakona o denacionalizaciji. Ta člen namreč omogoča zavezancem, dosedanjim posestnikom nacionaliziranega premoženja, da v nedogled onemogočajo vračanje premoženja v naravi z nenormalno visokimi zahtevami odškodnin ali pa celo imajo argumente za to, da se premoženje ne vrača v naravi, ki so seveda sproducirani z namenom, da se čim bolj odloži čas vračanja ali premoženja v naravi ali pa izplačila odškodnine preko slovenske odškodninske družbe. Problemi, ki jih vi z amandmaji skušate reševati, sodijo v drugo sfero zakonov, po mojem mnenju in po mojih izkušnjah kot župana pa predvsem v odnos med dosedanjim lastnikom tega družbenega premoženja in tistim posestnikom, ki je to premoženje posredoval: ali je to stanovanje ali pa je to poslovni prostor. Ampak po mojem mnenju se mora zadeva reševati v odnosu med tema dvema subjektoma, če drugače ne, tudi na sodišču, in to samo za tiste primere, če je nekdo resnično vlagal v povečano investicijsko vrednost objekta. Investicijska vrednost objekta pa pomeni, da je to premoženje bistveno večje, pa še to bi se moralo potem kompenzirati z nenormalno, ali socialno ali pravzaprav nenormalno nizko najemnino, ki so jo ti upravičenci odplačevali. Te najemnine so bile na nek način socialna kategorija, tudi lažna socialna kategorija, ker se ti objekti v resnici v smislu dobrega gospodarjenja s temi objekti niso vzdrževali, obnavljali in na nek način ohranjali na način, da ne bi prišlo zaradi slabega vzdrževanja do večje škode in propada teh objektov. Večina objektov, če pogledate Ljubljano pred desetimi leti, ali pa Maribor, Celje ali Domžale, so pravzaprav izjemno propadali
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani, vsem prav lep pozdrav! Namen zakona je podrobneje pravno urediti področje Nordijskega centra Planica, ki obsega ureditev upravljanja in delovanja Nordijskega centra Planica, opredelitev javnega interesa v Nordijskem centru Planica ter ureditev lastništva na ožjem območju Nordijskega centa Planica. Temeljni cilj sprejetja zakona je realizacija projekta Nordijskega centra Planica v projektno zastavljenih rokih. Gre za neke vrste unikum, ki dopolnjuje zakone s področja gradenj, urejanja prostora in še katerega. Po naši oceni ni nujno potreben. Vsi zapisani postopki in obveznosti se lahko opredelijo s sklepom ministra ali Vlade. Postopki za izvedbo odkupa nepremičnin ali njihova razlastitev je opredeljena v predmetni zakonodaji. Način dela in pooblastila javnega zavoda Planica so lahko opredeljeni v statutu zavoda ali v sklepu Vlade oziroma ministra. Zakon opisuje pot za dosego dveh ključnih ciljev: določiti upravljavca Nordijskega centra Planica in s tem zaščito obstoja zavoda Planica, razlastiti lastnike zemljišč na določenih delih območja Planice. Opredeljuje torej neke vrste operativni načrt, kar zakon naj ne bi bil, izvedbe postopka pridobitve zemljišč na območju Nordijskega centra Planica v javno last. Eden osnovnih ciljev pa je tudi zaščita novoustanovljenega zavoda Planica. Primer. Leta 2005 je Vlada ukinila Javni zavod Republike Slovenije za šport, nato je ustanovila Inštitut za šport in leta 2009 ustanovila novi Javni zavod Republike Slovenije za šport Planica. Gre torej za poskus obvladovanja strokovnega področja športa, ki je sicer že 30 let primarno v domeni Fakultete za šport in Olimpijskega komiteja Slovenije. V zadnjih letih je bil javni zavod bolj prostor za zaposlovanje administrativnih kadrov in servis Olimpijskemu komiteju Slovenije. Hkrati pa so uspeli prenesti kar velik sveženj evropskega denarja na Zavod Planica, ki bo po večini namenjen administraciji. Zakon v osnovi ščiti Zavod Planica in nj
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegica Maria Pozsončeva je zelo, bi rekel, zahtevno postavila tezo, da je treba gradivo za madžarsko manjšino seliti iz Sobote v Lendavo, pa bi rad spomnil na nekatere stvari, ki so se pojavile v letu 2000, še posebej pa na stališča dr. Silve Novljan, ki govori o tem pomembnem vprašanju. Namreč, kdo so izvajalci splošnoizobraževalne dejavnosti za manjšine? Jasno je, da so to splošno izobraževalne knjižnice, ki so lahko v Lendavi, lahko so tudi v Soboti, ampak glavno odgovornost in sploh politiko pa mora peljati pokrajinska študijska knjižnica. Ne nazadnje je ta knjižnica že vrsto let uspešno sodelovala s podobno knjižnico v Železni županiji na Madžarskem - to je bilo zelo dobro sodelovanje - in ima zelo bogato zbirko hungaristike. Vsekakor je dobro, da se v Lendavi razvija ta osnovna knjižnica za dvojezičnost, toda nikakor ne bi bilo dobro, da bi vsa ta gradiva - si predstavljate, da jih selimo na osnovnoizobraževalne knjižnice - , pač pa, da ostanejo v pokrajinski študijski knjižnici. Ne nazadnje: Madžari živijo tako v lendavski občini, bivši lendavski občini, in tudi del v bivši soboški občini. In tisti, ki so iz soboške občine, bodo prav gotovo želeli imeti svojo splošnoizobraževalno knjižnico v Murski Soboti. Poleg tega v Soboti gradimo moderno študijsko knjižnico, ki bo lahko nadaljevala z začetim delom na kvalitetnem pristopu, da bo lahko manjšina dobila vse to, kar ji pripada in kar ji tudi gre. Ne nazadnje, pomembno vprašanje, na kateregadr. Novljanova tudi opozarja, je problem kadrov. Kadre mora zagotoviti pokrajinska študijska knjižnica, torej strokovne kadre, in v tem smislu te ljudi imamo in ni razloga, da bi se ustvaril vtis, da bi se zdaj problematika gradiva, ki je v študijski knjižnici, nekako segla v drugo občino oziroma da bi se selila. Ne nazadnje mora biti naš cilj, da imamo ta gradiva na več mestih, vendar je centralno na pokrajinski študijski knjižnici. Hvala lepa.
Hvala lepa, podpredsednik. Lep pozdrav predstavnikoma Vlade in vam, kolegice in kolegi! S predlagano novelo Zakona o sodiščih se predvideva uvedba specializiranih oddelkov za obravnavo bančne kriminalitete pri okrožnih sodiščih. V Poslanski skupini Desus se strinjamo s predlagatelji v delu, da je bančna kriminaliteta velik problem. Prav tako menimo, da bi moralo biti preiskovanje in preganjanje tovrstnih kaznivih dejanj hitrejše in bolj učinkovito. Zato lahko rečem, da v naši poslanski skupini podpiramo vsa prizadevanja predlagateljev za izboljšanje pogojev za sodno obravnavo bančnega kriminala. Vendar pa se ne strinjamo z načinom, kako se lotiti te problematike. Ne bom naštevala, kateri predpisi, ki naj bi med drugim privedli do učinkovitejšega reševanja bančne kriminalitete, so bili že sprejeti. Omenim naj le sprejetje novele Zakona o sodiščih, po kateri so bili namesto enega organizirani štirje specializirani oddelki za sojenje v najzahtevnejših primerih kaznivih dejanj; med drugim tudi v zadevah s področja bančne kriminalitete. Ti oddelki delujejo na območjih višjih sodišč v Ljubljani, Mariboru, Celju in Kopru. Zdaj se postavlja vprašanje, zakaj bi ustanavljali nove oddelke za sojenje v primerih bančnega kriminala, ko pa že obstajajo specializirani oddelki, ki med drugim zajemajo tudi to področje. Kot bistvena pomanjkljivost tega predloga zakona pa se kaže neurejenost razmerja med obstoječimi oddelki in predvidenimi novimi, še bolj specializiranimi oddelki. Odprto ostaja tudi vprašanje kazenskopravne ustrezne opredelitve bančne kriminalitete. Predlog ne določa natančno, za katera kazniva dejanja bi bili pristojni novi oddelki. V Poslanski skupini Desus menimo, da problema ne bomo rešili z ustanavljanjem novih oddelkov, saj jih imamo že dovolj. Bistveno pa je, da bi se obstoječa zakonodaja in obstoječi resursi bolj učinkovito uporabljali. Korak v pravo smer je bila tudi lani sprejeta novela Zakona o sodiščih, s katero je bilo omogočeno, da se okrajni sodniki razp
Hvala za besedo, podpredsednik. Prav lepo pozdravljeni, državna sekretarka in kolegice poslanke in kolegi poslanci! Problematika razširjenosti organiziranega in finančnega kriminala v povezavi s pranjem denarja je vedno bolj aktualna, tveganja pa v zadnjih letih povečujejo različne oblike financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti stremijo k ustvarjanju protipravne premoženjske koristi. Pranje denarja predstavlja resno grožnjo stabilnosti in celovitosti delovanja finančnih ustanov, škoduje stabilnosti in ugledu finančnega sektorja država, ogroža notranji trg in njegovo konkurenčnost, predvsem pa dolgoročno slabi zaupanje v demokratične institute sodobne družbe. Denar je opran, ko njegov pravi izvor ni razviden in ima vse lastnosti legitimno pridobljenega premoženja. Končni cilj pranja denarja je postopna vključitev opranega denarja ali premoženja v običajne poslovne tokove, ki so sestavni del zakonite poslovne dejavnosti oziroma investiranja v obstoječo ali novo kriminalno dejavnost. Zaradi navedenega kot tudi na podlagi primerov iz prakse je tudi Slovenija pristopila k reševanju te problematike in tako v letu 2016 sprejela Zakon o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma 1 (ZPPDFT-1). Z omenjenim zakonom smo v slovenski pravni red prenesli uredbe oziroma predpise Evropske unije, ki preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma podrobneje urejajo na nivoju celotne Evropske unije. Njeno osnovo pa predstavlja Direktiva Evropske unije 2015/849. Določbe omenjene direktive so bile v slovenski pravni red večinoma že prenesene s prvotnim zakonom. S tem predlogom zakona pa se nadaljuje implementacija evropskih predpisov in vpeljava izboljšav v delovanju sistema preprečevanja pranja denarja z namenom ohranitve ključnega načela zaščite slovenskega finančnega sistema pred posledicami pranja denarja in financiranja terorizma. Na podlagi pripomb in predlogov zavezancev ter ugotovitev nadzornih organov so predlagane naslednje rešitve: popolnitev dikcije
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani kolegice, kolegi! Prvi vzgib znanosti je čudenje, ki vodi k spoznanju in prav zavedanje o nevednosti posledično vodi v iskanje odgovorov, ki prispevajo h gospodarskemu in družbenemu razvoju. Predlog novele Zakona o nagradah in priznanjih za izjemne dosežke v znanstvenoraziskovalni dejavnosti prinaša po našem mnenju pomembno dopolnitev sedaj veljavnega zakona. Posebej želimo izpostaviti dopolnitev Puhovega priznanja s Puhovo nagrado za življenjsko delo in Puhovo nagrado za vrhunske dosežke, s katerima enačimo teoretično raziskovalno delo z inovacijskim delom. Zavedati se moramo, da raziskovalnega dela in dosežkov znanosti pravzaprav ne smemo jemati kot nekaj samoumevnega. Znanje je še kako pomembno, prav tako tudi raziskovalni dosežki. Gospodarsko rast je omogočil prav tehnološki razvoj in država je tista, ki mora zagotoviti za nemoteno delovanje in spodbujanje raziskovalnega dela ustrezne pogoje in sredstva. Čeprav je država zagotovila dodatnih 4,5 milijona evrov za raziskovalno in razvojno dejavnost, je treba naše intelektualce v znanstvenoraziskovalni dejavnosti še naprej in bolje motivirati in jih v skladu z opravljenimi deli in njihovimi dosežki tudi ustrezno nagrajevati. V poslanski skupini bomo predlog novele zakona z veseljem podprli. Hvala.