EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Pozdravljeni, kolegice in kolegi! Že lansko leto smo morali zagotoviti z amandmajem za delovanje javne gozdarske službe, mislim, da 350 milijonov. Izgleda tako, da se tej službi ne zaključi koledarsko leto v proračunu 31.12, ampak nekaj prej. In zato tudi predlagamo, da bi delavci lahko imeli osebne dohodke inosnovne materialne stroške, kar pomeni papir, svinčnik, ogrevanje in vse ostalo, kar spada zraven, da se jim tako za leto 2004, in kasneje tudi za 2005, da se ne bom več oglašal, zagotovijo sredstva, ki so potrebna, da bodo lahko normalno delovali do konca koledarskega leta 2004 in seveda tudi 2005. Ko sem rekel lani, sem govoril o letu 2003, se opravičujem. Jaz sem prepričan, da se v teh dveh letih ne bo več potrebno zadolževati in s tem ne bo več povečanja teh stroškov in da se bo na ministrstvu, ki je pristojno za javno gozdarsko službo, tudi uredilo vse tisto, kar ni urejeno, in da bo naprej ta služba tako organizirana in tudi delovala tako, kot mora, kot je to v programu razvoja zapisano. In pa, seveda, da bodo imeli za ta program na razpolago tudi dovolj sredstev, z dovolj mislim toliko, kot jih je potrebno v tem tako naravnanem programu, se pravi nerazkošnega in pa skrčenega življenja, tako kot se morajo obnašati vsi proračunski uporabniki. Meni je žal, da zmanjšujemo sredstva na programu ECO 0, ampak tudi na odboru smo predlagali, naj ministrstvo predlaga kakšno bolj primerno postavko. Mislim pa, da ZIPRO dovoljuje vladi in s tem tudi ministrstvu, da bodo lahko ta denar poiskali tudi kje drugje, če bo bolj primerno. To se tudi sedaj ne zdi najbolj primerno, ampak edino mogoče je tako, kot smo tudi za leto 2003 predlagali, kje naj se vzamejo ta sredstva. Torej želim, da bi se v bodoče ta problem uredil in da ne bi bilo potrebno z intervencijo državnemu zboru posredovati to, da bi lahko neka služba do konca leta normalno delovala. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Opozoril bi rad na to, da pri odločanju o tem umiku nismo v prvi obravnavi, ampak smo v drugi; da imamo jasno dokumentacijo, ki govori, kako je ta zadeva potekala, ne seveda od leta 1994, čeprav je zgodovinski spomin na to leto zanimiv, ampak zakon je bil v prvi obravnavi sprejet 15.2.2000 v neravno bistveno drugačni koalicijski sestavi, kakor je sedaj. In tudi če beremo mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, vidimo v tem primeru sicer zelo - poudarjam, v tem primeru - zelo natančno opredeljen odnos do sprememb in novosti, in bi pričakoval od sekretariata tako pozornost tudi v drugih primerih, ko so bile nove rešitve dane celo v tretjem branju, pa so šle brez komentarja skozi. Predvsem pa sekretariat ugotavlja, da "je predlagatelj formalno sledil stališčem državnega zbora, sprejetim na predhodni obravnavi". Torej, rad bi izvedel kot poslanec malo več ali še kaj drugega od tega, kar smo poslušali doslej, kakšno je resnično ozadje te odločitve, da se v drugi obravnavi nek zakon umika, ko je povsem jasno - tako pravi tudi sekretariat - da bi lahko z amandmaji zadeve reševali. Ker tega po mojem ne bo oziroma ni bilo, lahko zaključim samo naslednje: da gre za zelo slab znak pri tem umiku, slab znak navznoter, ker najavlja dodatno poljubnost vladajoče koalicije oziroma dela vladajoče koalicije pri neki zelo občutljivi temi, pa tudi navzven, ker pomeni tovrstno ravnanje, glede na odnos evropske komisije oziroma Evropske zveze na temo privatizacije, pa tudi na temo zastopanosti zasebnega sektorja v našem gospodarstvu, kjer, veste, da smo med državami kandidatkami najslabši, poudarjam, najslabši po deležu zastopanosti zasebnega sektorja. Torej, z odlaganjem tega zakona, z najavami drugačnih rešitev se seveda to stanje vleče oziroma se bo vleklo naprej. Mislim, da to naši kredibilnosti ne bo pomagalo. Mislim, da ni primerna politika ob tem, ko marsikateri signal iz same Evropske zveze lahko razumem
Hvala, samo eno minuto. Torej primerjamo zdaj stroške, ki jo ima rejniška družina in zavod. Ne primerjate pa stroškov, ki jih ima rejniška družina, pa navadna družina. To se pravi delavka, tista, ki je bila na televiziji, ki ima 60.000 plače, ki ima enega otroka, pa še moža, recimo, invalida. Zakaj tega ne primerjate? Jaz nimam nič proti. Gospod Brenčič, se strinjam z vami, da je to nizko. Ampak je nizko tudi za te družine, ki imajo po 60, 70.000 dohodkov. Torej morate tudi to vzeti v obzir. Ne zavod. Zavod ima režijo. Režijski stroški so pač taki, kot so. Ampak, če ima tri, ste rekli tri, ne vem, na eno vzgojiteljico, da jih bo tri rejnike Če ima en rejnik tri otroke, pomnožite to s približno 70.000, pa boste videli, da je to primerno. Saj ni, saj jaz tudi pravim, da ni, ampak je primeren dohodek.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik! Spoštovana ministrica, direktor, kolegice in kolegi! Odbor za zadeve Evropske unije je na svoji 119. seji 7. 3. kot matično delovno telo obravnaval predlog priporočila, ki ga je, kot je bilo omenjeno, Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev, s prvopodpisanim Jožetom Tankom. Dopolnilno obrazložitev je v imenu predlagatelja podal gospod Ljubo Žnidar, ki je poudaril, da črpanje kohezijskih sredstev v obdobju 2014–2020 ni zadovoljivo. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je predstavila mnenje te službe o predlogu priporočila, v katerem se predlaga pravilnejša terminologija in le en naslovnik tega priporočila. Pristojna ministrica Alenka Smerkolj je uvodoma poudarila, da je Republika Slovenija na področju črpanja evropske kohezijske politike uspešna in nato predstavila s tem povezane kazalnike od predpristopnega obdobja do danes. V preteklem obdobju so bile sprva res težave, a se je na koncu zgodil premik v pravo smer, tako da je Slovenija skočila z 19. na 4. mesto med vsemi državami članicami Evropske unije in tako bila med tistimi državami, ki so uspele počrpati vsa možna sredstva do leta 2015. Glede aktualnega obdobja je poudarila, da je treba vzpostaviti še nekaj ustreznih mehanizmov, vendar se zadeve rešujejo. Spomnila je tudi, da Odbor za zadeve Evropske unije vsake tri mesece obravnava poročilo o trenutnem stanju črpanja evropskih kohezijskih sredstev ob navzočnosti predstavnikov združenj lokalnih skupnosti in da tudi ta dialog med Državnim zborom oziroma odborom in Vlado pozitivno vpliva na vse aktivnosti Vlade, povezane s tem. Svoje poglede na črpanje sta podala tudi predsednik Združenja občin Slovenije in direktor Urada za evropsko kohezijsko politiko. V razpravi članov in članic odbora pa je bilo poudarjeno, da je ta pred dvema tednoma obravnaval zadnje četrtletno poročilo, kjer je bilo podrobno obrazloženo, kako poteka aktualno črpanje sredstev. Glede uspešnosti črpanja so bila mnenja sicer r
Hvala za besedo. V stališču Poslanske skupine Stranke modernega centra sem res navedla dejstvo, da je zdravstveni sistem potreben korenitih sprememb in da postopno in odgovorno prihajamo tudi v vrste teh sprememb. Menim, da je Zakon o zdravniški službi eden tistih, ki uvaja spremembe v zdravstveni sistem. Predlog zato zajema tiste poglavitne spremembe, ki vplivajo predvsem na dolge čakalne dobe. In katere so to? Pomanjkanje finančnih sredstev v zdravstvenem sistemu, slabo načrtovanje in razporejanje specialistov, nezaposlenost zdravnikov kljub pomanjkanju, preobremenjenost primernega nivoja in reorganizacija izvajanja specializacij. S predlogom zakona se bo tako uredilo financiranje pripravništva in specializacij, kjer bodo sredstva zagotovljena v proračunu in ne več v zdravstveni blagajni, saj so to sredstva obveznega zdravstvenega zavarovanja in so namenjena za zdravstvene storitve. Pripravništvo in specializacija pa sta učni proces in izobraževalni proces; zato je to delovnopravno razmerje med izvajalcem in specializantom, torej je interes države. Tudi v Zakonu o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki vsebuje nekatere elemente resolucije, se navaja, da izobraževanje kadrov sodi v zdravstveno dejavnost in ne v sistem zdravstvenega zavarovanja. Razbremenitev sredstev obveznega zdravstvenega zavarovanja vsebin, ki tja ne sodijo, pa bo povečala sredstva za dodatno financiranje zdravstvenih storitev in posledično krajšanje čakalnih dob. V predlogu je tudi načrtovano dvotirno razpisovanje specializacij; to je za celotno državo in za posameznega izvajalca, kar omogoča predvsem manjšim bolnišnicam, da pridejo do specialistov, ki jih same lahko tudi izbirajo. To je tudi primer bolnišnice, ki jo je prej navedla kolegica Dekleva. Odločanje o načrtovanju specializacij se z Zdravniške zbornice prenese na ministrstvo oziroma odbor, v katerem so predstavniki ministrstva, predstavniki zbornice, Združenja zdravstvenih zavodov in Nacionalnega instituta za javno zdrav
Hvala. Gospa ministrica, hvala za vašo poročilo o vašem delu in o tem, kar nameravate storiti. Če bi se oglasili malo prej, bi bila verjetno tudi ta razprava drugačna oziroma se o določenih zadevah ne bi bilo treba spraševati . Pričakujem pa, ker do zdaj tega ni bilo, da boste v prihodnje, predno boste v Državnem zboru predlagali določene zakone in od nas zahtevali sodelovanje, prišli predhodno tudi v poslanske skupine in zadevo predstavili. Mislim, da bi bilo to za vas veliko lažje tudi potem v Državnem zboru, ne pa nas postaviti pred dejstvo: To je zakon, sprejmite ga in sodelujte, in če potem tega ne naredimo, nas obtoževati, da pač ne želimo sodelovati. Zato vas zdaj pozivam, da s predlogi zakonov predhodno pridete tudi v poslanske skupine. Kar se tiče 500 milijonov, kot predlagateljica nisem nikoli – ne v današnji razpravi, ne prej, ne v priporočilih – omenjala 500 milijonov, ki bi naj zginili v zdravstvu zaradi korupcije, zato naslavljajte te zadeve komu drugemu. Kar se pa tiče prijav, vse to, kar navajamo pri poročilih, je že v postopkih in nimamo več kaj prijavljati. Ampak problem je to, ker naše pravosodje ne deluje, zato smo dali tudi priporočilo, naj Vlada Republike Slovenije in ministrstvo te pristojne institucije pozoveta k hitrejšemu reševanju. Govorili smo seveda tudi o določenih primerih, vi pa ste odgovarjali, da bo resolucija pripomogla tudi k zmanjšanju korupcije oziroma izboljšanju slovenskega zdravstva. Nič ne bo, gospa ministrica, pa ne zato, da ne bi vi, ampak zato, ker smo na Odboru za zdravstvo slišali, da zakonodaja dopušča korupcijo, in to od vodilnih, da tako bo in da naj se s tem sprijaznimo. Delamo lahko torej, kar hočemo. Tukaj se strinjam, mislim, da je eden od kolegov rekel, da dokler bo v zavesti ljudeh, da lahko kradejo, če se grobo izrazim, tako dolgo to bo. Če nekateri vodilni ali pa bivši vodilni razmišljajo tako, češ Državni zbor je kriv, ker je sprejel takšno zakonodajo, ki omogoča korupcijo in krajo v zdravstvu, potem, gospa
Hvala lepa. Jaz se javljam, ker imam danes pred sabo zakon o javnih uslužbencih in v murskosoboško področje dejansko spada tudi naša upravna enota Ljutomer. Dejansko se sprašujem, ali imajo potem naši ljutomerski uslužbenci sploh možnost zaposlitve kje v murskosoboški regiji. To je ena od naslednjih stvari. Če dobro razumem državnega sekretarja dr. Viranta, potem se s tem strinjam. Ne nasprotujem temu, da določeno število uslužbencev pozna dva jezika, kar je vsekakor potrebno, in to na nek način podpiram. Ne strinjam pa se s tem, da bi bilo to strogo zapisano, da morajo javni uslužbenci znati dva jezika, ker na našem področju pa res ni madžarščine. Hvala lepa.
Hvala za besedo, spoštovani prisotni. V Slovenski nacionalni stranki bomo prvi amandma k prvemu členu podprli, saj gre v bistvu za predlog, ki smo ga v Slovenski nacionalni stranki vključili tudi v naš predlog zakona, za katerega veste, da ga takratna, mislim par mesecev nazaj vlada ni podprla. Tako, da lahko rečemo, da pri tem amandmaju v bistvu gre za idejo oziroma rešitev, ki jo je predlagala <PARTY>. Dejstvo je tudi, da je prejšnja oblast, bodisi namerno bodisi nenamerno s takšno ureditvijo, kot je sedaj v tem zakonu, želela izničiti božič in dan samostojnosti, kot ga praznujemo. Dejstvo je, da se oba praznika danes praznujeta polovičarsko - ljudje na pol praznujejo božič in pol dan samostojnosti. Dejstvo je tudi, da smo se Slovenci dejansko 23. decembra odločili za osamosvojitev naše države. In če pogledate proslave ob dnevu samostojnosti, lahko vidimo, da se vse manj diplomatov in politikov ter sploh državljank in državljanov Republike Slovenije teh proslav udeležuje, enostavno zato, ker takrat doma praznujejo družinski praznik, se pravi, božič. Torej, kot sem že dejal, v Slovenski nacionalni stranki bomo za dobrobit podprli prvi amandma k 1. členu, kot je predlagan.
Hvala lepa, predsedujoči. Varuh človekovih pravic je 9. junija pripravil četrto redno srečanje s predstavniki civilne družbe s področja okolja in prostora v letu 2016. Srečanje je bilo znova namenjeno problematiki onesnaževanja Celjske kotline, na njem pa so sodelovali tudi predstavniki Ministrstva za okolje. Od preteklega srečanja pri Varuhu na to isto tematiko so minila tri leta. V tem času se ni premaknilo nič, nobenih konkretnih ukrepov za sanacijo, izjema je odvoz nevarnih odpadkov iz celjskega parka zaradi grožnje s tožbo Evropske komisije. Še vedno se delajo analize, čeprav je danes že vsem jasno, kako zelo je celjska kotlina onesnažena in da onesnaženost močno vpliva na zdravstveno stanje prebivalcev. Lansko leto je poročilo podjetja Environ, ki ga je naročila in plačala sama Cinkarna Celje, je pokazalo, da so tudi na novi lokaciji Cinkarne v tleh in vodi prisotne alarmantno visoke koncentracije strupenih snovi: kadmija, arzena, kobalta, svinca. Najbolj pa so v nebo vpijajoče vsebnosti cinka in bakra. Te so v zemlji skoraj še enkrat višje, kot so vsebnosti cinka v cinkovi rudi, ki se komercialno uporablja za pridobivanje cinka. Podstrešni prah in onesnažena zemlja okoli Cinkarne sta pravzaprav kvalitetna, najkvalitetnejša cinkova ruda. Analize mivke z otroških igrišč in vrtcev so letos pokazale, da se otroci igrajo v onesnaženih tleh, saj vsebnost težkih kovin presega opozorilne vrednosti. Ker pa ne presegajo kritičnih, je bilo potem to malo zbalansirano, češ saj se igrajo samo na onesnaženih tleh, ne pa na močno onesnaženih. Mestna občina Celje pa je v sodelovanju s strokovnjaki pripravila Protokol ravnanj pri igri otrok v peskovnikih. Tako se pri nas soočamo z onesnaženostjo tal. Stvari se malo zrelativizirajo, češ saj ni tako hudo, izda se neka opozorila, kako naj vrtci ravnajo; onesnaževanje pa se še naprej nadaljuje. Varuh človekovih pravic ugotavlja, da se v zvezi s sanacijo onesnaževanja v Celju ne dogaja nič. Zato sprašujem: Zakaj Ministrstvo za okol
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani prisotni! Skrajni čas je, da se v javni upravi nekaj spremeni. Dejstvo je, da je javna uprava bila šibek člen te države oziroma najbolj, bom rekel, neurejen del te države. Nenazadnje je po našem prepričanju, po prepričanju Slovenske nacionalne stranke, potrebno v javno upravo, takšna kot je danes, vcepiti tudi določeno stopnjo odgovornosti. Odgovornost je tista, ki jo morajo javni uslužbenci imeti pri upravljanju svojega dela. Nenazadnje je treba povedati, da med javne uslužbence spadajo ali sodijo tudi sodniki, tožilci in inšpektorji in vsi mi tukaj smo se strinjali, da je delo na področju sodstva slabo, na to nas opozarja tudi Evropska unija. V Slovenski nacionalni stranki smo predlagali kar nekaj rešitev, ki bi izboljšalo položaj sodstva v Republiki Slovenji. Trajni mandat je še vedno tisti, ki povzroča, bom rekel, sodne zaostanke, ki so najbolj pereči problem, pa če hočete javne uprave, kajti sodniki so del javne uprave. Vsekakor je potrebno v javni upravi povečati produktivnost in zmanjšati birokratizacijo, ki je našim državljanom, državljanom Republike Slovenije in pa državljankam do sedaj bila trn v peti. V Slovenski nacionalni stranki predlogu zakona ne bomo nasprotovali, vsekakor bomo pa svojo razpravo nadaljevali pri amandmajih in odločitev o tem ali bomo v zakonu glasovali za ali proti, je predvsem odvisna od tega, koliko posluha bo imel ta državni zbor do vloženih amandmajev. Hvala lepa.
Hvala, predsednik. Sprašujem vas, poslanke in poslanci, sprašujem tudi državljane in državljanke, ki jim je bil preprečen dostop do referenduma, ali je zdaj pravi čas, ali je pravi čas za načrtovanje tako obsežnih investicij v Slovensko vojsko. To smo spraševali tudi obrambnega ministra. V tem primeru gluhega na obe ušesi. Govoril o je o milijonih, o 780 milijonih je govoril, kot da nismo sredi najhujše krize, kot da nismo sredi epidemije, ki se zažira v vse pore življenja tako brutalno tudi v javne finance. V Listi Marjana Šarca smo šli skozi ta zakonodajni postopek vladi ves čas naproti. Predlagali, če že sili minister s tem zakonom, za katerega še vedno sodimo, da sploh ni potreben, naj zagotovi denar za opremo vojske, za infrastrukturo, za helikopterje za nujne prevoze. Te investicije v Listi Marjana Šarca ves čas podpiramo. V vladi Marjana Šarca smo z dvigom sredstev za vojsko tudi nakazali v to smer. Odgovorno pa povem, ni čas za oklepnike, ni čas za oklepnike. Naša varnost je sedaj in bo v prihodnje zdravstvo. To nam bo pomagalo iz krize. Naša varnost je skrb za starejše, socialno varstvo, šolstvo, gospodarstvo. To morajo biti naše prioritete. To bi vam ljudje povedali tudi na referendumu, če se ga ne bi ustrašili. Epidemija je tu in še dolgo, še zelo dolgo bomo čutili posledice te nesreče. Zato imamo priložnost, da usmerimo vse moči, usmerimo tudi vsa sredstva, tudi vsa finančna sredstva za odpravljanje posledic nesreče, ki nas je doletela. V Listi Marjana Šarca zakona ne bomo podprli.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Dejstvo je, da je trenutna miselnost ali pa mentaliteta naše skupnosti žal takšna, da se ne spodbuja vlaganje v različne podobe, če lahko tako rečem; najsi gre za likovno umetnost, najsi gre za grafiko, najsi gre za plastiko, kakorkoli. Zdi se mi takšen zakon, ki ga danes obravnavamo, neka minimalna spodbuda in premik oziroma razvoj naše mentalitete, da umetnost, podobe tudi spodbujamo. Ko se pogovarjamo na splošno o zakonu, seveda ne gre vedno samo za turizem, pa za gospodarstvo, pa za stroške in tako naprej, predvsem gre za to, da na ta način spodbujamo neko kulturo prostora, v katerem živimo, in tudi minimalni koraki na zakonodajni ravni, da se te stvari mentalitetno spreminjajo, so pač vedno dobrodošli. Opredelil bi se do amandmaja Poslanske skupine <PARTY>, kjer na nek način omejujemo stroške razpisa oziroma natečaja. Namreč, predlog amandmaja je zagotovo varovalka, da se zameji višina honorarja v primeru ogromnih investicij – to pomeni, da bo seveda tudi za umetnike oziroma za ustvarjalce ostalo več in da bodo stroški samega razpisa oziroma komisije veliko manjši. V tem smislu amandma sledi mnenju Zakonodajno-pravne službe. Ker je bilo govora tudi o tem, da bi se k temu načinu financiranja spodbudilo oziroma zavezalo tudi občine. Seveda se načeloma lahko strinjam, da bi bilo prav, da bi bilo tako. Dejstvo pa je, da so nekatere občine imele izrazito odklonilno mnenje do takšnega predloga, in res pa je tudi, da so nekatere občine takšen predlog podprle. Ampak tiste občine, ki si to želijo, to lahko seveda tudi naredijo, jih ne rabimo zakonsko obvezati, da to morajo narediti. Tako se mi zdi prav, da smo pač tudi na odboru sprejeli dikcijo, ki nekako zavezuje državo; torej, da se te stvari, kadar se investira v določene investicije, kadar gre za državna sredstva, da se zaveže državo, da to počne, ne pa, da se zavezuje tudi občine. Nekatere občine so večje, nekatere so manjše, nekatere bi si lahko to bolj privoščile, nekatere
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovani predstavniki ministrstev, dragi kolegi in kolegice, lepo pozdravljeni! Danes smo že toliko slišali o rebalansu, o ukrepih, spremembah, ki jih le-ta prinaša, pa vendarle, dajmo si na tem mestu povedati, da gre pravzaprav za ukrep, ki je po mnenju Stranke Mira Cerarja nujen, ravno zaradi tega, kajti s tem kažemo svoj namen, da dejansko delamo naprej, korak po koraku za stabilizacijo vlade, za stabilizacijo gospodarstva Republike Slovenije. S in s tem kažemo tudi svoj resen namen za odločno ukrepanje, kot je na začetku uvodoma dejal predsednik Vlade dr. Miro Cerar. Drži, kot ste kolegi iz opozicije dejali, da bi dandanes v bistvu prihranili čas in ne bi bilo treba izvrševati rebalansa proračuna za leto 2014. Vendar še enkrat poudarjam, če tega ne bi storili, bi lahko bile posledice še večje. In le z vidika naše treznosti, razsodnosti nekako peljemo aktivnosti, da bo ta rebalans tudi v naslednjem dnevu sprejet. Še enkrat poudarjam, da gre za popravljanje pravzaprav nerealno planiranega proračuna prejšnje vlade. Pravzaprav želimo skozi ta rebalans, čeprav gre samo za mesec pa pol delovanja države, uresničiti cilj vlade, da se primanjkljaj sektorja države zniža na raven 4,3 % bruto družbenega produkta. Spet številka, ki smo jo velikokrat v minulih dneh slišali, vendarle se mi zdi, da se premalo zavedamo in da moramo resnično stopiti k uresničitvi tega cilja. Ponosna sem na to, da rebalans pravzaprav ne prinaša nekih ogromnih strukturnih sprememb. Gre za notranje prerazporeditve brez strukturnih sprememb, brez velikih ukrepov, ki bi posegali v zakonske obveznosti, hkrati brez nekih dodatnih davčnih in pa denarnih obveznosti našim državljanom in pa podjetjem, našemu gospodarstvu. Morate se pa pri tem zavedati, da je pravzaprav proračun zelo rigiden. Namreč, kot sem na Odboru za finance povedala, zakonske obveznosti so več kot 8 0%, ki jih državi nalaga prihodkovna in odhodkovna stran našega proračuna. In mislim, da je to zelo veli
Lep pozdrav, gospod predsednik, predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! S Predlogom zakona o evropskih svetih delavcev se v pravni red Slovenije prenaša še ena od številnih direktiv Evropske skupnosti. Za razliko od večjega števila že implementiranih direktiv v slovenski pravni sistem je predmetna direktiva razumljiva in oprijemljiva. Namen slednje direktive je zagotoviti večjo učinkovitost pravice do obveščanja in posvetovanja z delavci na nacionalni ravni, povečanje deležev ustanovljenih evropskih svetov delavcev in izboljšava pravne varnosti in zagotavljanje boljše povezanosti med direktivami na področju obveščanja in posvetovanja z delavci. S predlaganim zakonom o evropskih svetih delavcev naj bi se dosegla večja jasnost, razumljivost in preglednost na področju delovanja evropskih svetov delavcev, izboljšale naj bi se pravice delavcev do obveščanja in posvetovanja v večjih družbah in povezanih družbah, ki delujejo na območju Evropske unije in Evropskega gospodarskega prostora. V Slovenski nacionalni stranki bi izpostavili dve pomembni določbi tega predloga zakona. In sicer prvič, določbo o obveščanju pristojnih evropskih organizacij delavcev in delodajalcev o članih posameznih pogajalskih teles in o začetku pogajanja pri sestavi in delovanju posebnega pogajalskega telesa. Posebno pogajalsko telo ima tudi pravico, da se pred pogajanjem in po njem sestane brez navzočnosti predstavnikov glavnega poslovodstva in da ima v ta namen tudi zagotovljena sredstva za komunikacijo. Med strokovnjaki, ki jih lahko zaprosi za pomoč pri svojem delu, pa so izrecno navedeni tudi predstavniki sindikatov na ravni držav članic, kar je po mnenju Slovenske nacionalne stranke izrednega pomena. Tako je natančno opredeljen postopek ustanavljanja, pristojnosti in delovanja posebnega pogajalskega telesa in poslovodstva med dogovarjanjem o načinu obveščanja in posvetovanja delavcev, kar vse pripomore k učinkovitosti postopka in tudi k pravni jasnosti in varnosti. In drugič. Določbo v zvezi