EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovani podpredsednik, predstavnice vlade in ostali kolegi poslanci! Dovolite, da v imenu poslanke skupine <PARTY> predstavim naš pogled na zakon o dohodnini, ki je danes v tretjem branju. Seveda je lahko celoten zakon o dohodnini razlagati v dveh delih: eno so pozitivne in druge so negativne strani. S tem zakonom gotovo ne morejo biti vsi zadovoljni, vendar v naši poslanski skupini menimo oziroma smo prepričani, in to smo tudi dokazali, da se bo davčna obremenitev fizičnih oseb v Sloveniji zelo pomembno znižala. Predvsem najbolj za tiste z dohodki do polovice povprečne plače, ki se jim bo davčna obremenitev v povprečju znižala za več kot 40%, in za tiste z dohodki med polovico in eno povprečno plačo, ki se jim bo obremenitev v povprečju znižala za 19% Torej, bistvena davčna razbremenitev tistih oseb oziroma tistih državljanov Republike Slovenije, ki so danes najbolj obremenjeni tudi z drugimi stroški. Tako smo v drugi obravnavi predlagali tudi veliko dodatnih davčnih olajšav, ki zadevajo bodisi ekonomsko oziroma socialno ogrožene zavezance, kamor se uvrščajo kmetje, družine z veliko otroki ali pa nekatere intelektualne poklice in posameznike z vrhunskimi dosežki - novinarji, poklicni oziroma vrhunski športniki. Z davčnimi olajšavami želimo spodbujatitudi stanovanjsko in življenjsko varčevanje. Najpomembnejše dodatne spremembe, ki jih <PARTY> že vseskozi zagovarja, pa so sledeče: Prvič. V sklopu dodatnih davčnih olajšav za kmetijstvo gre za davčno oprostitev prejemnikov iz medsosedske pomoči med kmetijskimi gospodarstvi v okviru strojnih krožkov in plačil iz naslova ukrepov kmetijske politike za okoljske programe. Prav tako naj bi tudi podaljšali obdobje postopnega vključevanja direktnih plačil iz ukrepov kmetijske politike v obdavčitev z dveh na tri leta oziroma naj bi se ta plačila v celoti vključila v odmero dohodnine šele leta 2008. Za kmete je pomemben tudi predlog, da osebam, ki opravljajo osnovno kmetijsko in gozdarsko dejavnost, omogočimo, da ugotavljajo
Hvala lepa za besedo. Spoštovane in spoštovani! Vlada je Državnemu zboru predložila Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva, katerega cilj je, da Republika Slovenija po dolgih letih enkrat za vselej ustrezno uredi problematiko tako imenovanih izbrisanih. <PARTY> predlog poenoti sheme izplačevanja denarnih odškodnin osebam, ki so vložile zahtevke za povračilo pred in po uveljavitvi predmetnega zakona. Republika Slovenija je namreč v letu 2013 sprejela Zakon o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva. Ta v 12. členu določa, da je skupna višina denarne odškodnine za povzročeno škodo zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva, ki se lahko določi v sodnem postopku skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi, omejena do trikratnika zneska denarne odškodnine, ki je lahko upravičencu določena v upravnem postopku. Ustavno sodišče Republike Slovenije je marca letos delno razveljavilo to določbo, saj je bilo mnenja, da 12. člen neenakovredno obravnava osebe, ki so vložile odškodninske zahtevke pred uveljavitvijo zakona, tako imenovana prva skupina oškodovancev, in osebe, ki so zahtevke vložile po uveljavitvi zakona, tako imenovana druga skupina oškodovancev. Tako je odločilo, da 12. člen za osebe druge skupine oškodovancev, torej teh, ki so vložili zahtevke za denarno nadomestilo po uveljavitvi zakona, ne velja, saj je bilo mnenja, da se je predmetnim osebam poslabšal pravni položaj. Navedene osebe so namreč pričakovale pravico do odškodnine na podlagi 26. člena Ustave, po drugi strani pa je zakonodajalec spremenil pogoje med trajanjem sodnega postopka. Ustavno sodišče je zakonodajalcu omogočilo, da do 14. januarja 2019 sprejeme ukrepe oziroma novo zakonsko ureditev za tako imenovano drugo skupino oškodovancev. Če zakonodajalec ustreznih ukrepov ne sprejme, po navedenem datumu 12. člen predmetnega zakona za navedene osebe ne bo več veljal in bodo ob
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Dejstvo je, da je prejšnja vlada po mojem mnenju podcenjevala problem javnih financ in tudi problem sistemskih bank, ki so v neposredni in posredni lasti države. Dejstvo je tudi, da so bile banke slabo upravljane, ne samo slabo upravljane, ampak tudi slabo nadzorovane in slabo regulirane. Zato imamo danes slabe terjatve in situacijo, kakršna je. Vlada predlaga rešitev, in to sistemsko rešitev. Poglavitni ukrep je prenos teh slabih terjatev iz bank na sklad. Večkrat je že bilo rečeno, da ta prenos ne bo avtomatiziran, ampak je določen mehanizem prenosa in cena prenosa. Po dolgoročni ekonomski vrednosti, ki se bo določala po določenih metodah in po pravilih z določenim pravilnikom. Zgornja meja poroštva obsega 4 milijarde, vendar se bo ta javni dolg odplačeval na različne načine in bo samo trenutno, začasno povečal javne finance, vendar je pričakovanje, da se bo javni dolg v petih letih tudi poplačal. Namen zakona je ohranitev stabilnosti finančnega sistema v celoti. Cilji so jasni. Cilj ustanovitve te družbe in sklada je izvajanje ukrepov na način, da se zagotovi gospodarna uporaba javnih sredstev in povrnitev proračunskih sredstev, pospeševanje kreditiranja nefinančnega sektorja, privatizacija bank in tudi, kar je najbolj ključno, ugotavljanje odgovornosti za nastanek slabih terjatev bank, odprava kreditnega krča in pomoč pri oživitvi podjetij, predvsem mikro, malim in srednjim podjetjem ter samostojnim podjetnikom in jim dati možnost za financiranje dejavnosti. To je osnovna in ključna prioriteta te vlade, zato jaz ta zakon podpiram.
Hvala za besedo. Ko poslušam to razpravo, vedno bolj dobivam občutek, da smo izgubili stik z realnim svetom. Danes mislim, da sploh ni pomembno, koliko ljudje je, ali je to 20 ali je to 50, ampak jaz mislim, da je bolj bistvo, kdo je tam, ki je voljen v ta Delavski svet, kdo upravlja - ker se srečujemo danes - s čim. Mi imamo delavske svete, imamo sindikate, ampak ti ljudje so notri "kimavčki" upravami. Ko so volitve v delavski svet, velikokrat ljudje samo v podjetjih pridejo, volitve se razpišejo; kdo bo šel noter - tisti, ki bo kimal v upravi. Ampak bistvo vsega je, da mi ljudi izobrazimo, da se zavedajo, v kaj gredo, zakaj kandidirajo, in da bodo lahko izobraženi in če bodo izobraženi, bodo lahko parirali lastnikom in bodo lahko soupravljali podjetje. Potem pa ni bistvo, ali jih je to 10, ali jih je to 20, ali jih je 50. Ko imamo volitve v sindikat - kaj se dela? Pride v podjetju razpis o volitvah - kdo se bo volil? Tisti se izvoli ponavadi, ki najbolj kima upravi, in na koncu za delavca nič ne naredi. Isto je za delavski svet. In bistvo je izobraziti ljudi, ta prave ljudi postaviti in da ljudje, ki se zavedajo v podjetjih - delavci, ko so volitve v delavski svet, v sindikat, kandidirajte prave ljudi. Kajti le-te vas bodo lahko zastopali in za vas nekaj naredili. Če bodo pa kimali upravi, da bodo podlegli upravi, nič ne pomeni, ali je 300 ali pa tisoč v kolektivu, če vse imajo, pa na konec delavec nima od tega nič. In bistvo je, kateri človek, ne pa na koliko. In jaz mislim, da je zakon dober, treba je pa izobraziti ljudi, ki bodo kandidirali notri, da se bodo znali potegniti za delavce.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice, kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije nalaga neposrednim deležnikom, da po demokratičnem postopku izvolijo svoje predstavnike v Svet Fundacije za financiranje športnih organizacij. Državni svet je o zahtevi za ponovno odločanje o predlogu novele Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije temu ugovarjal. Strokovni svet, ki ga imenuje ministrstvo, bo po njihovem mnenju opravil izbor članov v svet fundacije. Te navedbe ne držijo, saj novela zakona jasno določa postopke in naloga strokovnega sveta je samo, da potrdi izid volitev oziroma, da preveri, ali so volitve potekale v skladu z veljavno zakonodajo. Nikakor pa novela zakona strokovnem svetu ne daje pristojnosti, da bi kakorkoli posegal v sestavo sveta fundacije. Državni svet v sovji zahtevi ugovarja tudi določilu 2. člena predloga zakona, po katerem ne morejo biti člani sveta fundacije odgovorne osebe oziroma zastopniki v organizacijah, ki so prejemnice sredstev fundacije, in osebe, ki imajo v lasti več kot 1 % kapitala ali upravljavskih oziroma glasovalnih pravic v Loteriji Slovenije. To pa je po našem mnenju temeljno določilo, ki jamči enakopravnost in nepristranskost pri odločanju, obenem pa tudi odpravlja sume možnih koruptivnih povezav pri dodeljevanju sredstev. V Poslanski skupini <PARTY> menimo, da so neutemeljeni tudi govori o podržavljanju športa s tem, da se ukinja mesto direktorja Fundacije za šport in se administrativno delo prenaša na direktorat za šport. Gre zgolj za administrativni poseg, ki ministrstvu ne deje nikakršne možnosti poseganja v dodeljevanje sredstev in delovanje Fundacije za šport. Glede na vse navedeno v Poslanski skupini Državljanske liste menimo, da je zahteva Državnega sveta neutemeljena, zato bomo predlog zakona ponovno podprli.
Spoštovani gospod podpredsednik, predstavniki Vlade, poslanke in poslanci. Pred dnevi sem prejela v dar knjižico, v kateri med drugim piše, da sta prekarnost in fleksibilnost termina, ki sta se v družboslovju ponovno uveljavila za poimenovanje pogojev in procesov, ki definirajo postfordistični trg dela. Prekarjat označuje tiste populacije, ki se zaposlujejo po milosti in glede na milost delodajalcev. Njihovo delo in življenje je tako skorajda absolutno odvisno od fleksibilizacije ter zahtev, naklonjenosti in arbitrarnosti in samovolje delodajalcev. Pri tem je treba upoštevati, da se prekarizacija vzpostavlja v vseh segmentih trga dela, le da je manifestacija prekarizacije med delavci za nedoločen čas pogosto bistveno nižja kot med pogodbenimi delavci z začasnimi oblikami zaposlitve. In avtentična razlaga 49.a člena Zakona o sistemu plač v javnem sektorju je prav to. V svoji zahtevi skupina poslank in poslancev navaja med drugim: "Možno je, da so bili količniki za določitev osnovne plače, ki so se upoštevali pri preverbi, v praksi doseženi s kršitvijo predpisov, ki so se uporabljali do začetka uporabe novega plačilnega sistema". Na primer tako, da zaposleni ni izpolnjeval pogojev za napredovanje ali da ni izpolnjeval izobrazbenih pogojev za delovno mesto. Zastavlja se vprašanje, ali bi bilo mogoče ali je celo potrebno te količnike pred preverbo spremeniti oziroma jih ne upoštevati pri preverbi. In nadalje, v primeru pogodbe o zaposlitvi v javnem sektorju gre za primer, ko je zaradi varstva javnega interesa kršitelj predpisa delodajalec. Zato zgolj na podlagi 86. člena obligacijskega zakonika ni mogoče uveljavljati ničnosti in izpodbojnosti, temveč se varujejo interesi druge pogodbene stranke – zaposlenega. Mar se res varujejo interesi zaposlenega, kot navajajo predlagatelji? Zaradi zaostrenih razmer se enostransko ukinjajo zakonita napredovanja, ukinja se celo uspešnost, nadure se že elektronsko sistemsko brišejo, razmišlja se o ukinitvi dodatka na delovno dobo, ukin
Hvala lepa, gospa podpredsednica, za besedo. Lepo pozdravljeni vsi prisotni poslanke in poslanci! Na začetku bi želela povedati sledeče. Pozdravljam konstruktivnost opozicije in koalicije ob včerajšnji razpravi v zvezi s pokojninsko reformo. Pokojninska reforma sama zase še ne pomeni rešitve. Sama zase še nima nobenih stabilizacijskih učinkov. Sam sprejem zakona še ne pomeni stabilizacije pokojninske blagajne, ki bo zagotavljala varnost upokojencem in dolgoročno zagotavljala tudi pokojnine, dostojne pokojnine. To blagajno bo treba polniti, najprej napolniti in polniti. Napolnili jo bodo aktivni, delovni ljudje, tisti, ki bodo delali, ki bodo imeli možnost za delo in plačevali prispevke. Treba pa bo tudi nadzorovati delodajalce, da bodo plačevali prispevke zanje. Vseeno tudi to ne bo zadoščalo. Polnjenje pokojninske blagajne je treba zagotoviti tudi iz drugih virov. Ta vlada je pripravila ukrepe za polnjenje pokojninske blagajne tudi iz drugih virov. Zato smatramo in tudi jaz osebno smatram, da je nujno sprejetje Zakona o Slovenskem državnem holdingu, ki bo zagotavljal prilive v pokojninsko blagajno in ki bo zagotavljal upokojencem stabilno varnost in tudi dostojne pokojnine. Zato menim in na tem mestu še enkrat poudarjam, da vlaganje referenduma v teh kriznih časih, ko nujno potrebujemo dodatne vire za polnjenje pokojninske blagajne, ni na mestu. Še enkrat, čas je, premislite o umiku zahteve za referendum. Mislim, da moramo biti konstruktivni tudi pri sprejemanju ukrepov za dvig gospodarske rasti, kajti ta dva ukrepa, stabilizacija javnih financ in dvig gospodarske rasti, sta povezana – to vsi vemo in to stalno ponavljamo. Tudi Vlada to ve, veste opozicijski poslanci in vemo koalicijski poslanci. Mislim, da vedo tudi tisti, ki nas poslušajo. Le gospodarska rast nam bo dala nova delovna mesta, da dvignemo razmerje med upokojenimi in delovno aktivnimi. Stabilizacijski učinek bo nastopil šele kolateralno, ko bomo sprejeli tudi določene druge reforme in ukrepe. Enega sm
Hvala za besedo, podpredsednica. Jaz sem skrbno prebral to poročilo in tudi poslušal večino izvajalcev in bi rekel, da je res skrbno pripravljeno poročilo mogoče še prepodrobno v nekaterih detajlih, mogoče pa tudi premalo kritično. Pa nisem mislil kritično kako narobe, ampak do tega, kako izboljšati nekatere zadeve, glede na to, da je Slovencev po svetu povsod veliko, mogoče sam opažam mogoče malo premalo naporov za to, da bi predvsem nekoliko bolj poskrbeli za Slovence v našem zamejstvu, tiste, ki živijo v enotnem kulturne prostoru in še celo v istem geografskem prostoru. Mislim, da imamo nekaj predlogov tudi za izboljšanje tega in bi predvsem želel, da bi se večina vseh teh predlogov tudi uresničila, tako prek vladne službe, ki je za to, prek društev, ki jih imamo v Sloveniji, seveda tudi prek te komisije, ki se trudi marsikje narediti mogoče celo več, kot je to mogoče narediti. Sam sem bil že pri nekaterih naših zdomcev v Ameriki, Kanadi, celo Avstraliji z neko kulturno skupino in vem, da so vsake prijazne besede, kaj novega in kaj domačega veseli. Zato bi glede na veliko predlogov, sam se bojim, da jih je toliko, da jih bo težko vse uresničiti, mogoče ne naenkrat, ampak postopoma, pa vseeno bi pač želel, da bi se naredil tu en premislek, kaj, kdaj in kako, da bi tisto, o čemer sem govoril, tudi v resnici lahko izvedli. Drugače pa podpiram ta prizadevanja s to željo, da bi bilo mogoče drugič nekaj več kritike na svoje delo v tem smislu, da bi prišli do boljše vsebine. Hvala.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi. Mene pravzaprav preseneča, koliko energije opozicija troši, da bi zavrla postopek sprejemanja tega zakona. Namreč, zdi se mi logično čim prej bo sprejet, tem prej bo možno spoznati, kako je pravzaprav dobra sprememba, ki jo predlaga oziroma predvideva ta zakon. Sam verjamem, da tudi spoštovani kolegi iz opozicije v to verjamete, da v samem postopku ne bo možno doseči ne vem kakšne spremembe v tem zakonu, celo nasprotno, sam smatram, da je zelo dober. Bi pa nekaj povedal o tistem letalu, o katerem je spoštovani gospod podpredsednik državnega zbora, dr. Pavliha, iz sence nagovoril ne dolgo nazaj javnost, o letalu, s katerim letimo, pa naj ne bi bilo pilotirano. Ne, gospodje, mi pilotiramo to letalo! Poleg tega, da pilotiramo, moramo skrbeti še, da je v tem letalu red, da je disciplina. Vi ste se seveda umaknili v senco in od tam skušate malo nagajati. No, temu letalu je treba tu pa tam kakšno servisiranje, kot vsaka naprava potrebuje servisiranje. Dobro bi bilo, da bi včasih kaj pomagali pri tem servisiranju. Namreč, to servisiranje moramo opravljati v zraku. Letalo Slovenije namreč ves čas leti. Ampak nočete pomagati. No, to letalo ima tudi televizijo pa radio. Že sami ste ugotovili, da ta slika pa ta zvok nista bila primerna v preteklosti. Treba je malo poservisirati, "poštimati" malo te zadeve. Ta zakon je to, ta zakon bo to naredil, da se bo spet slika izostrila, da se bo ton slišal razločno. Da bomo, ko bomo želeli poslušati glasbo, poslušali glasbo, ko bomo hoteli slišati poročila, novice, bomo slišali novice. No, in to bomo poservisirali s tem zakon. Jaz verjamem, da bo slika tudi vam potem bolj všeč, da vam bo ton bolj všeč. Celo upam, da vam bo tako všeč, da vas bo kar minila želja po pilotiranju tega letala v prihodnje. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona o mineralnih gnojilih, ki je pred nami, ureja pristojnosti glede izvajanja evropske uredbe o gnojilih, določa pristojni organ za izvajanje uredbe, določa nadzor in način odvzema vzorcev za analizo za potrebe nadzora nad uporabo mineralnih gnojil, ki se dajejo v promet. Za mineralna gnojila, ki ne ustrezajo evropskim merilom, določa nadzor nad kakovostjo, sestavo in označevanjem mineralnih gnojil. Zakonodajno-pravna služba je na odbor naslovila nekaj tehničnih pripomb, za katere je treba poudariti, da jih je odbor v celoti upošteval in sprejel kot svoje amandmaje. Poudariti je tudi treba, da na odboru skorajda ni bilo razprave in je odbor tako zakon podprl. V Slovenski nacionalni stranki bomo zakon podprli. Ne vidimo nobenega razloga za to, da bi mu nasprotovali. Opozarjamo pa predvsem, vsaj po našem prepričanju, na premajhno promocijo zdrave prehrane. Zato menimo, da bi bilo nujno potrebno, da se na ministrstvu vzpostavi in vodi evidenca o dajanju mineralnih gnojil v promet in količini uporabljenih le-teh, kajti pri nas do sedaj tega nadzora in te evidence ni bilo oziroma se ni izvajala. Hvala.
Hvala za besedo. Onkraj vsega tega, kar je bilo povedano, bi bilo nujno, da se po treh četrtinah mandata kot zakonodajno telo umaknemo za nekaj korakov in pogledamo na to, kaj delamo. V argumentaciji, zakaj ta zakon, je bilo rečeno, da ga potrebujemo za pogajalsko izhodišče in da ga potrebujemo, da bomo tistih 250 milijonov, ki naj bi jih dobili iz Evrope, če bi jih dobili, dobili nekje dve tretjini, ker pač za »blending« to potrebujemo. Sem relativno mlad poslanec, nisem drugače mlad, toliko pa vem, da v neki približno normalni parlamentarni demokraciji za to, kar se upravičuje, ne potrebuješ in ne pišeš zakona. Po drugi strani bomo pisali zakon, ko pride kakšna tuja korporacija, po naročilu; po tretji strani bomo jutri zjutraj ob sedmih imeli Lex Mercator v osmih členih, ki je totalni piar. In jaz se sprašujem – Ljudje božji, pa kje jaz živim?! Moji študentje bi rekli, se opravičujem – What the fuck. Kje jaz živim?! A veste, mi smo zakonodajno telo. Saj ni važno, kaj nam z ministrstev zmečejo v to bajto; zmečejo nam tudi, žal, ogromno neumnosti, ker dobre ljudi pošljejo v sobe za razmišljanje. Tako se parlamentarne demokracije ne gre. Ob tem imamo celo vrsto področij, pogosto tudi zanalašč, kar mi povejo resni pravniki, razsekano na dva, tri zakone, potem se čez to zvrne majhen milijon podzakonskih aktov, potem se dve tretjini tega zvrne na raven občin. Jaz tega zakona ne bom podprl, prvič, zaradi tega, ker to ni zakon, to je samo slabo napisana domača naloga o enem od možnih scenarijev financiranja, predvsem ga pa ne bom podprl kot protest iz tega, kar sem povedal. Pa dajmo se že začeti zavedati, kaj je naša domača naloga. Tole definitivno ni.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister! Zaključujeva današnja vprašanja, upam, da ga bova uspešno zaključila. Prosim vas za pojasnilo o ravnanjih ministrstva oziroma vaših agencij pri odločanju o izdajanju soglasij oziroma nesoglasij v zvezi z novimi, bolj ali manj regijskimi deponijami, tovarnami za predelavo bioloških odpadkov in sežigalnicami. Še posebej prosim za odgovor v politiki ministrstva pri smiselnem reševanju omenjene problematike v vmesnem obdobju do realizacije regijskodimenzioniranih rešitev, ki edine lahko upravičeno kandidirajo za evropska sredstva. Gre za razširitev obstoječih medobčinskih deponij oziroma projektov, ki lahko pomenijo smiselno rešitev za čas do realizacije teh evropsko regijskih. Kako je s smiselnostjo regijskih sežigalnic namesto ene ali dveh v Sloveniji? Kako je s smiselnostjo različnih tehnologij MBO, na primer v Celju, v Ljubljani? Gre za tehnološko specializacijo ter okoljsko in ekonomsko stopnjo ustreznosti v okviru take države, kot je. Prihaja do neekonomičih rešitev in izkoriščanja stisk občin ter formiranje monopolnih cen predvsem pri ceni odlaganja komunalnih odpadkov. Kaj je z uvedbo regulatorne limitirane cene deponiranja, pa tudi predelave in sežiganja? Ena občina, namesto da bi vozila na Jesenice, vozi preko Lenarta v Avstrijo, ker je cena preko Lenarta v Avstrijo nižja, kot pa je cena, če jo peljejo v bližino svoje občine, na Jesenice. Sedaj bom prebral tudi tisti del vprašanja, ki ga nisem smel zaradi lokalne obarvanosti, ampak vidim, da so vse stvari pravzaprav lokalno obarvane, morda je pa celotno vprašanje preveč generalno, zato da bova vedela, o čem se pogovarjava, na konkretnih primerih. Sprašujem namreč: Zakaj projekti razširitev obstoječih ali novih medobčinskih deponij, ki so projektno in finančno pripravljeni za realizacijo, zanje pa so že bila namenjena znatna finančna sredstva, ne dobijo nujno potrebnih soglasij MOP za pridobitev gradbenega dovoljenja? Primer deponije Dob, kjer je obč
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani kolegi, kolegice. To, kar danes večina počne, mislim, da je pot do tega, da pokrajin ne bomo nikoli imeli. Tudi mogoče, da bi nekaterim to tudi ustrezalo, glede na to, da je Slovenija majhna država, predvsem pa mislim, da ustreza tudi razvitemu delu Slovenije - takšen način. In pa, če malo v šali rečem, zavedanje nerazvitih je pa dejansko nerazvito, ker pokrajine in ta druga raven lokalne samouprave, ki jo potrebujemo, to bi moralo biti po načelu subsidiarnosti, ne glede na to - in o tem se danes ne pogovarjamo - na kakšnem nivoju bi te pokrajine bile: ali bodo na NUTS 2 ali 3, o tem se danes niti ne pogovarjamo, čeprav veliko govornikov govori samo o tem. Torej, razumel sem nekako takole: če bi imeli sprejet zakon o pokrajinah, pa če bi imeli sprejet zakon o financiranju pokrajin, pa če bi še razdelili Slovenijo na pokrajine, pa bi potem vprašali občine, ali se s tem strinjajo, potem bi pa šli v spremembo ustave. Ta pot ni mogoča in verjetno nikoli ne bo in če se bomo v tej smeri trudili, tudi pokrajin nikoli ne bomo imeli. Danes imamo državo na NUC 0, 1 in 2. Zastavljeno je tako, da se o tem, ali bo država razdeljena na strukturne regije, kdaj več kot samo na eno, da bomo dobili tudi tri strukturne regije - mislim, da to, če se bo zgodilo, se bo zgodilo šele leta 2007. Razumel sem tudi - v enem od predlogov zakona o regionalnem razvoju smo imeli napisano, da imamo Slovenijo razdeljeno na tri strukturne regije, vendar je jasno, da je bilo treba to črtati; verjetno bi bilo neumestno, da bi sprejeli tak zakon, pa se s tem ne bi strinjala Evropska unija. To je še pred nami in tega danes ne vemo. Sprememba ustave bi predvsem pomenila, da bi se lotili in pogovarjali o vsem tem, kar sem prej naštel, o vseh teh zakonih. To ne prejudicira ničesar. Seveda, soglasje občin v tem smislu, kot ga predlaga opozicija, mislim, da ni pot. To je pot, da bi prišli mogoče do 24 ali pa 25 regij ali pa nikoli do nobene. Mislim, da je bilo veli