EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, podpredsednik. Prav lepo pozdravljen minister, državna sekretarka, vsi ostali kolegi in kolegice. Nadaljevala bom tam, kjer sem prejšnji teden končala, in sicer da danes imamo tretji del nanizanke z naslovom Interpelacije. Danes je na vrsti interpelacija ministra za kulturo dr. Vaska Simonitija. Ministra se že ves čas obtožuje, da je tisti, ki je kriv za beg kulturnikov v tujino, da je kriv za to, da bodo kulturniki, marsikateri izmed njih, pahnjeni v poslovne stiske, v osebne stiske, kot da nismo vsi v isti godlji, kot da ne živimo vsi znotraj Slovenije, kjer je covid, kot da ne živimo znotraj Evrope in kot da nismo ne tem svetu, kjer vlada epidemija skorajda v vseh državah. Vsled temu so vse ostale zadeve, ki mu jih očitate, dejansko resnično neutemeljene. Pa pojdimo po vrsti. Samozaposleni, ki ste jih že tolikokrat na sejah odborov in tudi danes izpostavili, da se minister za njih ne zavzema, ampak da jim krati pravice s tem, ko jim ne podeljuje statusa, bi vas še enkrat spomnila, da so samozaposleni dobili enako kot ostali, ki so bili upravičeni do prejetja temeljnega dohodka v višini 700 evrov in niso bili pozabljeni. Tako da so do danes samozaposleni prejeli skoraj osem milijonov evrov mesečnega temeljnega dohodka. Če pogledamo grafe, koliko jih je bilo samozaposlenih v kulturi vpisanih v razvid samozaposlenih. Od leta 2015 pa do leta 2020 je ta številka krepko narasla. In tudi sedanji minister te številke ni zmanjšal. Narasla je pa za tisoč 243 samozaposlenih. Ob tem se sprašujem, ali imamo v Sloveniji res toliko več kulturnikov, ki jim dejansko pripada ta status, ali pa smo popustili pri kvaliteti. Če se zamislimo, je skorajda nemogoče, da bi toliko več kvalitetnih kulturnikov producirali v zadnjem obdobju v primerjavi s prejšnjim obdobjem, zato dejansko se nekako tukaj ustvarja davkoplačevalska škoda. Strinjam se s tem, da je minister vzel to področje pod drobnogled. To se bo pokazalo v naslednjem obdobju, ne zdaj, kot ste vi hoteli prikaza
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. Ja, glejte, zdaj smo res prišli na točko, kjer bi se lahko reklo, da to je v bistvu res točka preloma slovenske kulture. Žal je trenutno res stanje v kulturi, ne da je žalostno, ampak je dejansko nedopustno. Kar se tiče založništva oziroma izdajanja samih knjig – če hočemo biti učeča, razvijajoča se pa tudi napredna družba, bo treba spet pridati dosti več denarja oziroma tega kulturnega evra za izdajanje oziroma za založništvo. Možnosti je veliko oziroma tudi bile so možnosti pa tudi jaz mislim, da v tem rebalansu ste imeli idealno priložnost, da bi to – bom rekel – niti samo zapolnili, v bistvu popravili zadevo. Ker vem, da imate tudi sami predsednika Vlade, ki je zelo ponosen na izdajo svojih knjig, in ne razumem, zakaj jemlje ravno pri založništvu. Ne razumem. Res ne razumem. Na koncu bom dejansko še rekel to, da pač vsaka družba ima v bistvu res svoje sanje, tako kot tudi naša. Ampak samo tista družba, ki bo vlagala v znanje in knjige, bo dejansko lahko uresničila in tudi udejanjila svoje sanje. In dejansko veste, ker pač prihajam iz poklica, kjer sem delal 20 let v knjižnici, in vem, kakšne sanje imajo mladi ljudje, dejansko nobeden ne želi ravno oditi iz naše domovine oziroma države. Dejansko bi si vsi želeli ostati tukaj. Ampak če jih bomo prikrajševali pri znanju oziroma tudi pri knjigah in knjižnicah in založništvu, ne pričakujte, da bodo ostali tu, ker bodo šli iskat znanje in delo drugam. Tako. Hvala.
Hvala. Nekako tisto, kar je ostalo še neodgovorjeno, oziroma najprej bom navedel tiste dele intervjuja, ki so bili tako ali drugače sporni, zato da bo zopet jasno, kaj točno je bilo povedano. V kontekstu odgovarjanja o tem, kdo je najtežji pogajalec, je beseda nanesla tudi na Združeno levico, ker je izgledalo, kot da so bili oni najtežji pogajalec. Del tega odgovora je tudi ta, da rečem, da morda so bili. "<PARTY> ima pač samo preprosto ideološko agendo. Potem je tukaj še Nova Slovenija, ki je na precej ꞌzanimivꞌ način vsiljevala svoj model družbenega razvoja." Pa bom rajši spustil, da ne bom koga dodatno užalil tu naprej. In potem pridemo, kar je v bistvu preprosto, in nas sprašujejo, kako so tovrstna pogajanja izgledala in kakšni so vtisi o tem. Znotraj tega je prišlo do tistega znamenitega stavka, ki ga navajate kot kao totalitarističnega, ampak res nima nobenega namena biti karkoli takšnega. Ampak skuša opozarjati na splošni, družbeni pomen – tudi revolucije, ker poznamo evolutivne in revolucionarne spremembe. In te revolucionarne spremembe sam vedno poimenujem ontološko. Tudi ta, ki me je spraševal, to absolutno ve. Drugo vprašanje je seveda, ali je iz konteksta celotne te izjave to zelo jasno razvidno. In tukaj je res izjavljeno, da: "V <PARTY> se nikoli nismo imeli za neoliberalce; smo pa prepričani, da je treba biti na področju gospodarstva bolj odprt, kot Slovenija trenutno je, če hočemo zasledovati naš cilj, to je večjo blaginjo za državljane. Ideja revolucije, ki jo zagovarjajo v Združeni levici, nam je lahko simpatična, a v trenutni svetovni gospodarski konstelaciji ni realna. Nerealno bi bilo prepričevati ljudi, da naj sledijo takšnim idejam; do takrat, ko bodo razmere zanje zrele, pa naj ꞌjedo travoꞌ." Tukaj je tista zadeva, ki so mi jo, mislim da, zamerili tudi na Združeni levici. "Najmanj problematično v pogajanjih pa je bilo <PARTY> …" in tako naprej. Tu je en kontekst tistega odgovarjanja, kjer je šlo za te ideje, ampak te stvari nimajo nobene zvez
Hvala. Bom kar obema replicirala na enkrat. Prvo, da zaključim to, kar je kolega poslanec govoril od sodbe. V sodbi je jasno napisano, da ni konkretizirano in tako dejansko tudi je ugotovljeno. Ni konkretizirano s strani STA koliko je sploh javnega in koliko tržnega dela in to je vse okoli tega. To je vprašanje in to je bistvo. Skratka, na kolega Trčka pa repliciram, ker je rekel, da oni so štiri stranke in da niso enoumje. Jaz bi ga pa vprašala kako niste enoumje saj dejansko nimate vse štiri in vsem štirim vam je skupno to, da nimate programa. Videti je bilo kaj ste dali kot objavo, kadar ste podpisovali ta skupni dokument. Hkrati pa jaz mislim, da tudi to, kar je bilo povedano, da STA poroča tisto, kar je za njih pomembno, ampak poglejte, ravno zaradi tega imamo tako stanje v državi glede nošenja mask, glede vsega, ker dejansko mediji podpirajo to, kar vi napihujete, kar napihujete tukaj, kar napihujete zunaj na protestih in kar, potem povzroča to, da naša država je ena izmed najslabših držav po epidemiološki sliki. Ne, zaradi Vlade, ampak zaradi tega, kar delate vi in kar delajo mediji. Če bi se vsi skupaj malo vprašali bi verjetno bila drugačna slika in bi sedaj verjetno že bili v normalnem življenju ne pa to, kar se dogaja na ulicah. Hvala.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav! Sam zakon podpiram, ker imamo, po mojem trdnem prepričanju, v Sloveniji dve vrsti kadilcev: kadilce, ki izkoriščajo družbo, in kadilce, bi rekel, ki so zvesti sami sebi. Pa bom to nekako malo bolje ponazoril. Imamo kadilce, ki so zvesti sami sebi in kadijo povsod, to se pravi, doma, v avtomobilih, na delovnem mestu, na cesti, skratka, povsod. In imamo tiste - pod narekovaji - do sebe oziroma do družbe "nepoštene kadilce", ki izkoriščajo družbo oziroma tiste, ki ne kadimo. To so kadilci, ki doma hodijo kaditi ven in se mu svoja privat lastnina smili, ker pravi, da ne bo kadil doma, ker to smrdi; kadilce, ki ne bo kadil v svojem avtomobilu, ker mu to smrdi, izkorišča pa kajenje na delovnem mestu, izkorišča kajenje v lokalih in izkorišča vse drugo, kjer lahko kadi, kjer mu dopušča družba. In menim, da je skrajni čas, da se tukaj naredi rez in s tem zakonom se to naredi res. Pač, kadilci bodo povsod enaki. Lahko ne bodo smeli kaditi na delovnem mestu, ne bodo smeli kaditi v družbi, bodo pa lahko kadili doma, v svoji lastnini in v svojih avtomobilih. To, kar sedaj niso. Srce me boli pa smili se mi tisti kadilec, ki ga pozimi vidim pri minus trideset, ko se ves trese, pa stopi ven, pa kadi, pa ga vprašaš: "Zakaj pa?" "Ja veš, ne grem noter, ker smrdi pa žena govori pa to..." To se pravi, njegova lastnina se mu smili, drugo se mu pa ne smili. Avto je tudi "sveti". Raje počaka na počivališču, stopi ven, enega prižge pa nadaljuje vožnjo, zato ker je dal zanj toliko tisoč evrov, ker se mu smili, ker ve, da je pepel po tleh, ker ve, da smrdi, na delovnem mestu pa nič ne smrdi. Pa če gledamo še produktivnost, če smo še tam - koliko so ti ljudje, ki kadijo, tudi manj produktivni v primerjavi s tistimi, ki morajo na normo delati. Oni imajo ves čas čik pavzo pa ne vem kaj, ubogi delavec pa, ali se mora nekaj izmisliti ali pa, če sam začne cigarete ven vleči pa reči, da ima tudi "čik pavzo", zato da je enakopraven z ostalim. In zato mislim, d
Hvala lepa za besedo. Veliko je bilo povedanega in skoraj nimam kaj več dodati. Edino, kar me veseli, da ste si enotni v dveh pogledih: da je Triglavski narodni park naše nacionalno bogastvo, narodno bogastvo, ki ga moramo pod vsako ceno obvarovati; in drugo, da ljudem, ki tam živijo, ne grenimo življenja bolj, kot si ga včasih sami grenijo - to se pravi, da jim pomagamo. To je bili tudi smisel teh popravkov zakona, ki je v veljavi, da omogočimo tem ljudem, da s soglasjem uredijo in v soglasju z ureditvenim načrtom delajo nekaj, kar jim izboljša in olajša življenje, in to moramo podpreti. Več kot devet vlog je na državnem zboru s tega področja! To so debele dokumentacije in vsega tega, kar prihaja. Zato vem, da je treba čim prej sprejeti te popravke, da lahko vlada kot izvršna oblast pristopi k reševanju tega. Sprašujem se, če to prinesemo na državni zbor, moramo izdelati kriterije, kako bomo odločali. To spet nekaj časa rabimo. Zato je boljše, da to naredi vlada in da do sprejetja novega zakona, ki je napovedan - upam, da bo tri mesece tisti čas, da bo to lahko narejeno in vsaj prišlo v prvo branje, če ne, bomo pa tudi kakšen mesec lahko potrpeli - da potem pa dobimo kompleten zakon, ki ureja to področje. Prosim, da pristopimo k odločanju o temin da tem ljudem, še enkrat poudarjam, omogočimo reševanje njihovih problemov. Hvala lepa.
Ja, Potočnikova me je tako pogrela s to kurjavo, da jo moram vprašati, če slučajno ve, koliko bi kurjave kupili s temi 10 milijoni evrov, ki ste jih že zmetali v Magno. Po mojih izračunih 24,5 milijona litrov kurilnega olja, nobeden ne bi bil na mrzlem. Plus ponos, govorite. Kakšen ponos pa ima polno zaposleni, ki trdo dela in potem mora na Rdeči križ po hrano, da nahrani svojo družino. Šolske potrebščine in počitnice za otroke pa mu plačujejo humanitarci. Veste kaj, vi bili radi liberalni, pa ste skrajno konservativni. In tukaj potem tekmujete s <PARTY>. Tako da jaz sem svojo minutažo porabila in izvolite nadaljevati naprej. Hvala.
Spoštovani podpredsednik, ministrica, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembi Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega za eno leto podaljšuje možnost uveljavljanja začasne spodbude za zaposlovanje mladih za nedoločen čas za čim hitrejšo in bolj stabilno zaposlitev. Predlog interventnega zakona je bil v letu 2013 oblikovan tudi zaradi izrazite segmentacije na trgu dela. 66 % mladih je delalo na podlagi pogodbe za določen čas, medtem ko je med starejšimi, na primer starih nad 55 let, bil ta odstotek bistveno nižji, to je okrog 4 %. Za mlade na trgu dela je značilno, da so njihove plače nižje, službe bolj nestabilne in da mladi danes kasneje dosegajo avtonomijo, da se kasneje odselijo od staršev in ustvarijo družino kot prejšnje generacije. To je povezano tudi s prekerizacijo trga dela, na katerem igrajo mladi glavno vlogo. Z namenom ustvarjanja bolj varnega okolja za mlade je predlog zakona izjemno pomemben tudi s tega vidika. Poleg odpravljanja segmentacije na trgu dela pa je ukrep, ki se ga s tem zakonom ohranja, pomemben tudi zaradi spodbujanja hitrejšega prehoda mladih v zaposlitev, še posebej za iskalce prve zaposlitve, ki v povprečju na prvo zaposlitev čakajo od 8 do 10 mesecev. Do sedaj se kažejo pozitivni učinki veljavnega zakona. V času od novembra 2013 do julija 2014 se je na podlagi veljavnega interventnega zakona za nedoločen čas zaposlilo 2 tisoč 438 brezposelnih mladih, olajšavo pa je koristilo 2 tisoč 17 delodajalcev. S predlagano novelo pa bi v naslednjem letu na podlagi podaljšanja veljavnosti te spodbude bilo mogoče realizirati tudi do 5 tisoč novih zaposlitev za nedoločen čas. Predlog zakona bo prispeval tudi k večjemu prilivu sredstev v obe socialni blagajni. Za leto 2014 se tako ocenjuje priliv dodatnih sredstev v proračun in socialne blagajne v višini 3,1 milijona evrov, v letu 2015 pa v višini 3,9 milijona evrov. Hkrati pa to pomeni prihranek pri izplačilih denarnega nadomestila za brezposelnost in pri denarnih
Gospod predsednik, hvala za besedo. Predstavniki Ministrstva za finance, kolegice, kolegi! Kot je bilo rečeno, smo na Odboru za finance in monetarno politiko 28. junija obravnavali ta predlog kot matično delovno telo. Za to obravnavo smo prejeli kar nekaj gradiva, najprej zahtevo koalicijskih poslanskih skupin <PARTY>, Desus in <PARTY> za sklic nujne seje, prejeli smo mnenje Zakonodajno-pravne službe, prejeli smo tudi mnenje Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki ta predlog tudi pogojno podpira, ter dopis Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije, ki je podala predlog enega izmed amandmajev, ki je bil kasneje tudi predlagan kot amandma odbora. Amandmaje smo k predlogu vložili koalicijske poslanske skupine <PARTY>, <PARTY> in Desus, Poslanska skupina <PARTY>, v treh tranšah, se pravi 23. 6., 28. 6. in tudi neposredno na seji; ter Poslanska skupina <PARTY>. Prav tako, enega sem že prej omenil, sta bila na seji predložena dva amandmaja odbora. V uvodni dopolnilni obrazložitvi, ki jo je podajala sekretarka na Ministrstvu za finance, so bile predstavljene predvsem aktivnosti, ki so tekle med vlado in zainteresirano javnostjo. Potekalo je namreč intenzivno usklajevanje z interesnimi združenji in nevladnimi organizacijami s področja kmetijstva. Nadalje so bile predstavljene glavne rešitve, izpostavljeno tudi prehodno obdobje, ki je potrebno zaradi takšnih sprememb. Po mnenju sekretarke so našli ustrezne kompromisne rešitve za teme, ki so bile v času vložitve tega predloga zakona še odprte. Sekretarka iz Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je izpostavila bistvene prednosti sprejetja tega zakona, ki so poleg preglednosti in posodobljenosti tudi še možnost pavšalnega izračuna dohodka za intenzivne kulture ter tudi možnost, da bo do manjšega obsega predelave osnovnih pridelkov dohodek vključen v katastrski dohodek. Sledila je predstavitev Zakonodajno-pravne službe, kjer je bilo pojasnjeno, da vloženi amandmaji odpravljajo pomanjkljivosti,
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi. Vprašanje je namenjeno ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, gospodu mag. Franciju Butu. Skratka, gospod minister, v zadnjih letih ste na ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kar nekaj časa dokaj strokovno, vsekakor, pripravljali načrt razvoja podeželja, ki je nekako tudi vkomponiran v enoten programski dokument. In dejstvo je, da ste se programiranja naučili v obdobju predpristopne pomoči Sapard. Ravno zato, predvsem pa, zaradiizvajanja ukrepov skupne kmetijske politike in s tem črpanja sredstev iz Evropske unije je bila pri nas tudi ustanovljena agencija za kmetijske trge in razvoj podeželja. Vlada se prav gotovo zaveda pomembnosti delovanja pa tudi strokovnega vodstva same agencije, pa vendar vas, spoštovani minister, sprašujem naslednje: Ali je agencija za kmetijske trge in razvoj podeželja pripravljena na izvajanja ukrepov skupne kmetijske politike in s tem na črpanje sredstev evropskega proračuna? Drugič: Ali obstajajo pri izvajanju ukrepov skupne kmetijske politike kritične točke oziroma neurejena področja, ki lahko pomenijo neke vrste nevarnost vračanja sredstev iz proračuna Republike Slovenije? Hvala lepa, za odgovor. Zelo na kratko. Mogoče je ministru zmanjkalo časa, pa vendar. Tisti drugi del vprašanja o kritični točki - in bi še enkrat vprašal: Ali pomeni ta kritična točka v vašem odgovoru število zaposlenih, ki jih sedaj primanjkuje na agenciji, ali ste imeli v mislih kaj drugega?
Spoštovani predsednik, ministrski zbor. Današnja izredna seja je po meri in okusu opozicije, <PARTY> in <PARTY> sta se z roko v roki poenotili v stališču, da je treba odpreti sezono praznih obljub in ljudem sporočiti, da sistem propada ter se ruši, le da bo tokrat del opozicije svojo resnico državljanom prodajal v obliki priporočil Vladi. Brez skrbi, državljanke in Ravljani, nič v državi ne propada, samo volitve so pred nami. Seveda bi si v <PARTY> želeli, da bi bil namen predlagateljev iskren ter da vsaj enkrat skupaj odpremo konstruktivno razpravo o razvojni politiki za naše ljudi. A tega danes verjetno ni pričakovati, še najmanj od vseh vas, gospe in gospodje, ki pred štirimi leti niste bili zmožni najti koalicijskega soglasja, kaj šele, da bi potegnili državo iz krize in pripravili nastavek za nove razvojne politike. Ravno zato je toliko težje razumeti namen današnjih priporočil, skozi katera nam v isti sapi sporočate, da so vsi dosežki v tem mandatu prišli sami od sebe, hkrati pa nam predlagate temeljito reformo vsega tistega kar ste sami v preteklosti uničili. A vendar, nekateri v tem Državnem zboru ste nam pomagali sooblikovati sistem, ki bo deloval bolje za vse državljanke in državljane. Nekateri nam očitate vlaganje poslanskih zakonov in hkrati zavajate ljudi, da imajo vloženi zakoni neobvladljive finančne posledice. Verjetno ste mislili, da se par mesecev pred volitvami ne sme dajati ljudem vtis, da se nekatere stvari še lahko spremenijo v pravo smer, toda znotraj koalicije smo tako nemalokrat ostali sami v svojih naporih, da se sprejme tisto kar je prav in ne tisto kar je oziroma kar ni nekaterim izbrancem všeč. A odgovornost nosimo vsi, ki smo bili izvoljeni. Odgovornost tako za sprejem zakonov, tudi nesprejem zakonov, ki so naletele na preštevilne ovire, predvsem na področju zdravstva. Danes se boste, spoštovane državljanke in državljani pred zasloni naposlušali monologov iz arhiva obljub desnice. Za prenekatere v tej dvorani namreč izrečene besede osta
Predsedujoči, hvala za besedo. Z rebalansom proračuna 2015 se na podprogramu Izvajanje osnovnošolskih programov glede na sprejeti proračun za leto 2015 povečujejo pravice porabe za 13,9 milijonov evrov. Pri tem se v okviru načrtovanih sredstev predvideva, da bodo sredstva zadoščala za realizacijo zakonskih obveznosti. Tako načrtovana sredstva omogočajo nemoteno izvajanje programov osnovnega šolstva ob premišljeni racionalizaciji, organizaciji pouka, ki jo dopuščajo veljavni normativi in standardi. Glede na dosedanjo burno debato o učni pomoči, na katere se navedena amandmaja nanašata, bi želela samo še enkrat poudariti, da se učna pomoč za otroke s posebnimi potrebami ne ukinja oziroma se spreminja le njeno izvajanje. Glede na to predlaganih amandmajev ne podpiramo. Hvala.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Reformi javne uprave smo v državnem zboru posvetili že precej pozornosti in na tem področju opravili precej dela. S tem mislim na sprejem novih sistemskih zakonov o javni upravi, plačnih sistemih in javnih uslužbencih. Z zakonom o javni upravi smo dali vladi pristojnost, da organizira določen del javne uprave sama, predvsem z namenom racionalizacije in bolj učinkovitega dela. S tem zakonom pa popravljamo nekaj bolj ali manj tehničnih zadev za nazaj in na novo umeščamo naloge določenih uradov v ustrezna ministrstva. V poslanski skupini Stranke mladih Slovenije od predlaganih sprememb pričakujemo, da bodo zagotovile boljše opravljanje nalog, racionalnejše poslovanje in predvsem vsebinsko povezanost z ministrstvom, mogoče pa tudi cenejše in boljše delo. Obstajajo pa utemeljeni strahovi, kaj bo z vsebinami, ki se danes rešujejo v uradih, ki jih ukinjamo. Predvsem, recimo, urad zadroge, na primer, je dobro delal, a lahko bi več in bolje, če bi bilo več posluha in denarja. V Stranki mladih Slovenije pričakujemo, da bo temu tako in da se bo na tem področju še bolj zavzeto delalo. Uradi oziroma enote v ministrstvu morajo dobiti tudi politično pokritje, ki bo njihovo strokovnost podkrepilo še s potrebno učinkovitostjo. Pri uradih, ki se ukinjajo, pa bi bilo dobro tudi vedeti, kako učinkovito poteka njihovo delo v novih organizacijskih enotah znotraj ministrstev, saj je to osnovno merilo, s katerim bomo realno ocenjevali utemeljenost predlaganih reform in ukinitev uradov. Zato pozivamo predlagatelja že danes, da nas o tem sproti obvešča, saj bo v primeru slabše kakovosti dela treba ponovno revidirati sprejete odločitve. Sama po sebi pa se tukaj tudi ponuja primerjava z uradi, ki so ostali, in upravičenostjo teh, da ostanejo, v primerjavi s temi, ki jih ukinjamo. Res je, da so potrebne uredbe in ostali podzakonski predpisi javno objavljeni, a je vedno koristno imeti pregledno informacijo ote
Hvala, predsedujoči, za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Ob današnjem glasovanju se vsekakor srečujemo ob novem dejstvu, ob dejstvu in z dejstvom, da je Ustavno sodišče zadržalo izvrševanje ugotovitve Državnega zbora o prenehanju mandata poslanca, ki je član te komisije oziroma bo član, o dejstvu, da je Ustavno sodišče zadržalo izvrševanje pravnomočne sodbe, ki je bila podlaga za to odločitev, in je obenem tudi odločilo in je reklo, da na podlagi te pravnomočne sodbe ne morejo nastajati nove pravne posledice. Pravna država je ena od temeljnih izhodišč, ki jih je naša stranka zapisala v svoj program, kar pomeni, da mi, poslanci, spoštujemo pravni red Republike Slovenije in odločitve Ustavnega sodišča, četudi so ta v nasprotju z našimi stališči in našimi prepričanji. Poslanci Poslanske skupine <PARTY> bomo v duhu s svojo vestjo, ki spoštuje pravni red Republike Slovenije, predlagani predlog podprli. Hvala.
Nisem hotel intervenirti prvič, ko je mag. Cvikl uporabil nek napačen terminus glede mesta, kjer zakon predvideva opravljanje funkcije ali pa inštitucije varuha bolnikovih, pardon, zagovornika bolnikovih pravic. To ni Zavod za zdravstveno zavarovanje, ampak je Zavod za zdravstveno varstvo, ZZV piše, in to je seveda neka druga inštitucija, ki z zavarovalnico nima čisto nobene povezave. V bistvu je treba to vedeti, ko o tem razpravljamo. Drugo, ko sem pa govoril o županih in ministrih, kdo je politik in kdo ni. Seveda nisem odgovarjal direktno vam, ampak je tudi nekdo že prej omenjal to povezavo in sem pač odgovarjal v zvezi s tisto interpretacijo politikov na nivoju države, na nivoju občin. Na vsak način oba sta politika ali pa vsi trije, če bo še glavar. Vsi so politiki in eden od politikov bo odločal o tem, kdo bo potem ta posel opravljal. V bistvu tukaj ni kakšne velike razlike. Ko sem pa pri besedi, naj samo še en stavek. Moram reči, da se zelo strinjam s temi omembami, predvsem več zasebnosti za paciente, to mislim, da je tisto, kar je najbolj pomembno in česar nam manjka. Pa to ne gre samo za prostore, včasih gre tudi za več potrebne vzgoje, v tej smeri s strani tistih, ki zdravstveno delo izvajajo. Ampak večinoma je problem pa res prostor in stanje v čakalnicah. Čas je zelo pomemben za paciente, se mora urediti, vendar je v splošni ambulanti nemogoče vse paciente naročiti na ure. Predvsem tiste ne, ki so urgentni. Takih je kar precej pri vsakem splošnem zdravniku. Tukaj bo treba seveda narediti razliko. Pa saj že ta možnost obstaja. Danes recimo v zasebnih ambulantah imate te čase večinoma zelo točno napisane, kdaj kdo pride. V zavodih, v zdravstvenih domovih pa tega ni, čeprav smo ves čas zahtevali, da to mora biti. To že sedaj obstaja, samo se ne realizira. In realizacija tega zakona bo potrebna v večji meri, kot se je marsikateri zakon do sedaj realiziral.