EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, gospa podpredsednica, za besedo. Rekel bi, da se zahvaljujem za podporo glavnim smerem novelacije zakona, ki po mojem trdnem prepričanju izraža dobro poznavanje problematike v državnem zboru o vprašanjih, o katerih je govora, tako problematike razmerij med ministrstvom in policijo, fenomena samostojnosti, kot tudi drugih tovrstnih vprašanj. Napačno pa je prepričanje, da bi novela ne bila potrebna, kar zadeva razmerja med ministrstvom in policijo in nove pravne ureditve nadzorstvene funkcije, če na teh mestih ne bi bilo aktualnega ministra in aktualnega generalnega direktorja. Morda je v javnosti večkrat odmevalo to vprašanje, ampak ne glede na to bi v vsakem primeru bilo potrebno zakon v tem delu dopolniti. Treba je povedati, da je koncept policije kot organa v sestavi ministrstva zelo nov koncept, bistveno različen od prejšnjega. In potrebnih je bilo nekaj izkušenj - te izkušnje sedaj imamo -, da so se utrdila spoznanja, da bi se lahko pravno uredila razmerja, ki jih sedaj predlagamo. Ta pravna razmerja temeljijo na načelu, kolikor bolj je policija strokovno samostojna in strokovno samostojno operira, preiskuje, toliko močnejši mora biti nadzor nad njo. Zato so nadzorstvene funkcije, nadzorstveni mehanizmi, pristopi, ki jih uvajamo, izjemnega pomena za korektno pravno urejeno vzpostavitev odnosov med eno in drugo institucijo. Seveda smo se pri tem naslonili ne samo na izkušnje, temveč tudi na znanost, stroko in, če želite, judikaturo. Na nek način paradoksalno, pa vendarle je tudi ustavna pobuda prinesla nekaj koristi, ker je ustavno sodišče do teh vprašanj zavzelo zelo eksplicitna stališča, ki smo jih s pridom uporabili pri snovanju nadgradnje teh razmerij. In še to. Zapleti v zvezi s pristojnostmi na tem področju so privedli do tega, da smo naročili poglobljeno strokovno ekspertizo strokovnjakov pravne fakultete, iz katere smo pravzaprav črpali nadgradnjo te ureditve. Bistveni novosti sta pravzaprav dve - ta, da je jasno potegnjena ločnica, do katere
Spoštovani podpredsednik, spoštovani ministri in ministrice, kolegi in kolegice! Zanima me: Ali načrtujete na področju poklicnega izobraževanja spremembe? V kateri smeri in kdaj? Kajti opažamo, da mladi nimajo dovolj praktičnih izkušenj, ko po končanem izobraževanju vstopajo na trg dela, kar predstavlja tudi težave pri zaposlovanju mladih. Zaradi pomanjkanja izkušenj težko dobijo zaposlitev, saj delodajalci želijo kader, ki bo takoj prispeval k dvigu dodane vrednosti in k dvigu konkurenčnosti, predvsem na področju gospodarstva, kot tudi šolstva. Pogosto pa se pojavljajo tudi očitki, da so nekateri programi kurikuluma zastareli, kar tudi povzroča neskladje med ponudbo in povpraševanjem na trgu dela, sploh kar zadeva kompetentno opremljenost mladih.
Hvala za besedo. Hvala za odgovor. Kar nekaj časa sem ga čakal. Ker imam relativno malo časa, poglejte, gospod Karl Erjavec, vi niste le drugi najbolj izkušen slovenski politik, brez katerega ni možno od leta 2000 vzpostaviti koalicije, kot ste rekli v intervjuju za Sobotno prilogo pred volitvami, ste tudi pravnik. Kariero ste začeli na inštitutu varuha človekovih pravic in dobro veste, da to, kar ste sedaj relativno vehementno povedali in nekako tudi malo podučevali sindikat, nekako ne drži, kar se bo izkazalo tudi na sodišču. Ne bom spet omenjal konvencije številka 87 na veliko. Kot pravnik veste, kaj piše v 8. členu slovenske ustave itn. Skratka, pri primeru Golob gre tudi za vprašanje navsezadnje žvižgača, kako zaščititi nekega žvižgača, ki opozarja na neke težave v resorju. O tem smo se na dolgo in široko na neki predolgi seji, kjer je bilo več burk kot resne debate o problemu na Mladiki, pogovarjali, ko smo vas interpelirali. Po drugi strani se pa lahko tako tudi vprašamo, zakaj se nekega šolanega diplomata, v katerega navsezadnje je ta država dajala nek denar, premešča na neko ministrstvo za okolje in prostor, se ga po Petrovem načelu tja nekam odvrže, da bo pač tam neke pravne zadevice urejal, če malo grdo rečem. To tudi kaže na nek, blago rečeno, čuden odnos. Jaz navsezadnje nisem advokat gospoda Goloba, verjamem pa, da bo spet uspešno iztožil državo in vaše ministrstvo za relativno visoke zneske. Pa bom nadaljeval kasneje. Seveda bom izkoristil to možnost. Glejte, vsakemu, ki je zdaj poslušal ta pingpong med mano in gospodom Karlom, je verjetno jasno, da ste izkoristili institut premestitve, ker vam je nek tečen človek na vašem ministrstvu šel na jetra, zelo po domače povedano; upravičeno ali neupravičeno, za to so res neki drugi organi, ki se s tem ukvarjajo. Je pa seveda državni zbor, zlasti vloga opozicije je v tem, da takšne teme odpira. Navsezadnje v neki predolgo "zazujfani" kadrovsko podhranjeni državi po številnih sektorjih bi človek pričakoval, da
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Kolegice in kolegi! Zakon, ki ga danes obravnavamo, je bil vložen 3. septembra po skrajšanem postopku. V Levici temu, da se obravnava zakon, in to je pomemben zakon o varstvu okolja, po skrajšanem postopku, nismo nasprotovali, ker se je zdelo, da gre za tehnični zakon, tehnične spremembe, ki samo usklajujejo vsebino zakona o varstvu okolja s predpisi Evropske unije. Obravnavan bi moral biti šele prihodnji mesec, a vladajoča koalicija je zakon iz nerazumljivih razlogov dala v obravnavo po hitrejšem postopku. Razlog za tako pohitevanje zakona naj bi bilo dejstvo, da je bilo treba evropske direktive, ki so predmet tega zakona, v pravni red prenesti do 9. 10. 2019. Torej zamujamo že leto dni. Niti v predlogu zakona niti v zahtevi za sklic nujne seje ne vidimo, da naj bi Evropska komisija sprožila proti Sloveniji kakršenkoli postopek, ker te direktive še nismo prenesli v zakon. Časa za podrobno proučitev zakona je bilo neprimerno manj, kot je po poslovniku za proučitev takšne materije. Razlog za to se skriva v dejstvu, da ne gre zgolj za nedolžne prenose evropskih direktiv, ampak za zniževanje okoljskih standardov. Zakon namreč uvaja možnost, da bodo po novem obratovalni monitoring naprav, ki imajo okoljevarstveno dovoljenje, izvajale tudi osebe, ki niso vpisane v evidenco izvajalcev obratovalnega monitoringa in morajo za vpis v to evidenco izpolnjevati stroge zakonske pogoje. To pomeni odstop od dosedanje ureditve, ko je vse meritve moral izvajati pooblaščeni izvajalec meritev, ki je specifično določen v predpisu iz 17. člena Zakona o varstvu okolja 1. Domnevamo, da gre glede odpadnih voda za reševanje zaključkov o BAT za čiščenje odpadnih voda in plinov ter ravnaje z njimi v kemični industriji, ravnanje z odpadki ter proizvodnjo celuloze in papirja ter za emisijo snovi v vode, treba je za nekatere parametre zagotavljati izvajanje njihovih meritev z dnevno ali s tedensko periodiko. Argumentacija za to je, da je bilo v praksi nekatere
Lep dober dan želim, spoštovane gospe in cenjeni gospodje! Lahko bi rekli, da davčni paket, ki ga obravnavamo danes, prinaša nekakšne mešane rešitve. Nekatere so namreč dobre, druge so slabe. V Novi Sloveniji ocenjujemo, da bi lahko kljub temu bili bolj drzni. Vlada bi v takšnih časih, kot so danes, lahko pokazala bolj drzne korake v smeri tega, da bi se še dodatno lahko odprle tuje investicije z zniževanjem davčnih bremen, da bi še dodatno lahko bili konkurenčnejši. Ampak žal ne, in upamo, da bomo bili bolj v prihodnosti. So pa nekatere rešitve – zlasti razbremenitev dohodnine prinaša za dobrih 130 milijonov evrov nižjo obremenitev plač. Gospe in gospodje, vsekakor je to dobro in to gre podpreti. Se pravi, v Novi Sloveniji to, kar je dobro, bomo podprli, to, kar je slabo, pa bomo zavrnili. Ampak ne morem se pa strinjati z razpravami, ki so prihajale zlasti s skrajne leve strani, pa tudi leve strani glede davkov, obdavčite podjetij in tako dalje, zlasti, ko govorimo o kapitalu. Zaradi tega, ker te stvari in takšna retorika nas pa vleče 60 let nazaj. Jaz v tistih časih ne želim več živeti, ampak mislim, da je perspektiva povsem nekje drugje. Tudi sicer opozarjamo, da predlogi zakonov, tudi zakonov Vlade, vsebujejo rešitve, ki prinašajo poslabšanje davčnega okolja. Davčni paket namreč povečuje davčno obremenitev – govorim o obrestih, dividendah, dobičku iz kapitala ter tudi samih najemnin. Stopnja davka se torej poviša s 25 odstotkov na 27, 5 odstotka. Žal, gospe in gospodje, draga Vlada, to so slabi signali. Če kdaj, bi morali sedaj ostati vsaj na isti ravni, če ne na nižji ravni, kot smo imeli do sedaj. Zlasti ob tem, ko prihajajo občutni signali iz mednarodnih trgov, zlasti iz Nemčije, da se gospodarsko ohlaja. Konec koncev glede obdavčitve dobička imamo tukaj zelo mačehovski odnos do tistih, ki ustvarjajo in nosijo ob tem izdatno breme. Ali pa tistih, ki varčujejo in si potem skozi varčevanje lahko izplačujejo dividende. Saj pravim, tisti, ki pa zapravijo za potov
Še enkrat lep pozdrav vsem skupaj prisotnim, še posebej vam, predsedujoči, in seveda predstavnikom Vlade! Danes je vse preveč samoumevno in vse težje se postavljamo v vlogo in stisko drugih. Običajno se pomena nečesa zaveš šele takrat, ko tega nimaš več. Če sem iskren, si ne znam predstavljati, kakšno bi bilo moje življenje, če bi bil v polnosti odvisen od koga drugega. Upam, da tega nikoli ne bom občutil na lastni koži. Laž bi bila, če bi pametoval kot nekateri, da razumem, kaj vse potrebujejo tisti, na katere se Zakon o osebni asistenci nanaša. Odkrito lahko povem, da nimam pojma in da jih občudujem, da še kljub vsemu imajo toliko energije in volje do življenja. A vendar mi nekatere stvari nekako ne dajo miru. Zakon se nanaša na 2 tisoč 475 uporabnikov, marsikatere organizacije so v njihovem imenu sodelovale pri nastajanju omenjenega predloga zakona. A velik del teh organizacij meni, da se jih ni slišalo. Razumem, da se vsega ni moglo upoštevati, a vendar me to bega. Hkrati ne morem mimo tistih 40 ur na teden. Ne vem, kdo je komu služba, izvajalec asistence ali uporabnik, ker odnosi so bistveno bolj komplicirani in jih ni mogoče zajeziti na neke ure. Če se ustavim tudi ob tem, da samostojni podjetniki ne bodo mogli več pridobiti statusa izvajalca osebne asistence ter da je slednja namenjena le humanitarnim organizacijam in invalidskim organizacijam s pridobljenim statusom ter zavodom in društvom s pridobljenim statusom delovanja v javnem interesu, se hkrati sprašujem, če se vse skupaj ne sprevrača le v dober posel. Ne vem, če je jasno, da je marsikateri družinski član odprl svoj espe, da je lahko izvajal osebno asistenco, ker druge poti ni bilo. A ker je teh bolj malo, potem verjetno ni pomembno, ali kako? Ne razumem tudi, zakaj se predvideva ponovna ocena za uporabnike, ki so že upravičeni do pravice do osebne asistence. Razumem, da se je izkazalo, da strokovne komisije niso ocenjevale po enotnih merilih, ampak zakaj morajo potem vsi čez celoten postopek?! Zame j
Hvala za besedo. Spoštovana ministrica, v tem mandatu smo vam že zastavili poslansko vprašanje glede izgradnje objekta na Debelem rtiču za osebe s posebnimi potrebami. Veseli smo prejetega zagotovila, da se bo izgradnja začela še v letošnjem letu in da so deloma, v višini 1,4 milijona, zagotovljena tudi finančna sredstva, preostanek pa naj bi bil zagotovljen v letu 2016. Sprašujem vas: Kdaj točno oziroma kdaj v tem letu se načrtuje začetek gradnje doma za osebe s posebnimi potrebami? In seveda hvala za odgovor.
Hvala, lepa podpredsednik. Še enkrat dober dan vsem! Lipica, ki je bila vrsto let ena najbolj prepoznavnih turističnih destinacij v Sloveniji in zunaj naših meja, je postala v zadnjih letih simbol nemoči in neučinkovitosti države kot lastnika tega edinstvenega kulturnega spomenika in neprecenljive naravne dediščine. Različni pogledi posameznih resorjev na upravljanje in posamezni parcialni interesi so privedli do situacije, ki je klicala po spremembah. Dosledno ločevanje med osnovno dejavnostjo, povezano z lipicanci, in turistično dejavnostjo v zadnjih letih je pripeljalo do postavljanja ograj in ključavnic znotraj kompleksa, slabih poslovnih rezultatov in vedno slabše turistične prepoznavnosti kobilarne in Lipice kot celote. Razmere so postale nevzdržne. Nujna je bila zakonska podlaga, s katero prekinjamo dosedanje podajanje žogice med resorji in med posameznimi pravnimi osebami – kobilarno in turističnim delom. Z novim zakonom prenašamo odgovornost za Lipico na en vladni resor, to je Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo; ob čemer ostaja konjereja primarna dejavnost, ki se ji bo tudi v prihodnje namenjala posebna pozornost. Vodenje in upravljanje celotnega kompleksa pa postaja z novim zakonom enovito. Sinergija konjereje in turizma je tista, ki bo omogočila Lipici nove razvojne možnosti in priložnosti. Že od začetka spremljanja problematike Kobilarne Lipica, ki se je postopoma vse bolj zapletala, smo v Poslanski skupini Desus vztrajali na tem, da mora država kot edini lastnik prevzeti odgovornost za slabo gospodarjenje in najti rešitev, ki bo prekinila začaran krog. Danes smo zadovoljni, da smo prišli do dogovora in da sedanji predlog podpira tudi lokalna skupnost. Nov zakon o Kobilarni Lipica omogoča celovito oblikovanje turističnega proizvoda posestva Lipica, ki bo temeljilo na dediščini in tradiciji kobilarne in konjih lipicancih; v povezavi s sodobnimi turističnimi, gostinskimi in rekreacijskimi možnostmi posestva. Ob tem je pomembno tudi dejstvo, d
Spoštovani predsednik, poslanke in poslanci, spoštovana predstavnika Državnega sveta in Vlade! Konec lanskega leta smo v Državnem zboru sprejeli zakon o ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju za leti 2020 in 2021 ter izredni uskladitvi pokojnin, ki ga je v zakonodajni postopek vložila tedaj druga sestava Vlade Republike Slovenije. Vlada je zakon predlagala kot odziv na napoved Urada za makroekonomske analize in razvoj, ki je za leto 2020 nakazovala hitrejše ohlajanje gospodarstva od pričakovanega. Zakon je med drugim določil tudi pogoje za izredno uskladitev pokojnin na ustaljen način, v odstotkih in v povezavi z višino gospodarske rasti. Tekom zakonodajnega postopka pa je nato prišlo do spremembe. Sprejet je bil namreč amandma naših nekdanjih koalicijskih partnerjev, ki je predvideno odstotkovno uskladitev zamenjal z nominalnimi zneski. Poslanci Stranke modernega centra smo že tedaj zavzeli jasno in odločno stališče, ki se do danes ni spremenilo – nasprotovali smo novitetam na področju usklajevanja pokojnin, saj bi nikoli prej uporabljena metoda pomenila sistemsko odstopanje in pričetek rušenja pokojninskega sistema, ki temelji na višini vplačanih prispevkov in na dolžini pokojninske dobe. Uskladitev v absolutnem znesku bi ta razmerja porušila, zato ni pravična. Bila bi tudi v nasprotju z določbami 106. in 430. člena krovnega Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, kjer je določeno, da se uskladitve pokojnin urejajo odstotkovno. Ni odveč poudariti, da je nasprotovanje tedaj inovativni rešitvi javno izrazila tudi Zveza društev upokojencev Slovenije. Prav tako negativno je bilo mnenje pravne stroke, torej Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Tudi po naši oceni je šlo za populistično in zavajajočo retoriko ter kovanje političnih točk na račun najrevnejših upokojencev z izgovorom, da se osnovne dobrine, kruh, mleko, elektrika, podražijo za vse enako. Če bi predlagatelji iskreno želeli pomagati prav njim, bi jim lahko namenili
Hvala lepa. Tudi na tej redni seji Državnega zbora bomo, kot kaže, obravnavali <PARTY> zimzeleno politično agendo – begunske in migrantske krize, seveda po vzoru nam bližnjih držav in političnih strank, kjer so politične stranke, kot so Strachejevi svobodnjaki, ali pa Salvinijeva Liga, ali pa Orbanova Fides, z enakimi temami uspešno naskakovali in tudi pridobili oblast. Pred obravnavo tega zakona smo imeli v tem mandatu že pet sej delovnih teles Državnega zbora v zvezi z migranstsko problematiko, od tega kar dve v zadnjem mesecu. Pri tem seveda velja opozoriti, da bo, kot kaže, Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo, ki ga vodi poslanec <PARTY>, imel kar permanentno odprto točko o ilegalnih migracijah in varovanju šengenske meje z nešteto – in ob vsakokratni potrebi nadaljevanje seje, ki je bila seveda sklicana na njegovo oziroma njihovo zahtevo. Kot kaže pa so bile te seje tudi nekakšna uvertura za obravnavo te novele Zakona o mednarodni zaščiti, o kateri govorimo danes. Skupina poslank in poslancev <PARTY> želi z novelo zakona zaostriti pogoje za priznanje mednarodne zaščite zaradi zagotavljanja nacionalne varnosti in javne koristi, varnosti ljudi in premoženja. To je sicer že tretji predlog s podobnimi rešitvami po letih 2015 in 2018. Ključna razlika, ki je razvidna iz primerjave vseh omenjenih novel Zakona o mednarodni zaščiti, pa je v tem, da so se tokrat odločili, da ne bodo vztrajali pri prav vseh rešitvah iz leta 2015 ali 2018, ki so predstavljali hude kršitve varstva pravic na podlagi mednarodnega prava, evropskega prava in tudi Ustave Republike Slovenije. Sicer pa se ne smemo slepiti. Tudi ta predlog zakona krši določbe mednarodnih konvencij kot tudi določbe evropskega pravnega reda s področja mednarodne zaščite in seveda s tem tudi Ustave Republike Slovenije. Je v nasprotju s Konvencijo o statusu beguncev, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, Konvencijo o otrokovih pravicah, Postopkovno direktivo, Dublinsko uredbo in še bi lah
Spoštovani predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovani ministrici, spoštovani minister, kolegi poslanci, lep dober večer! Spoštovana gospa ministrica, v obdobju prejšnjega mandata je bivši minister za javno upravo dr. Gregor Virant s spremembo podzakonskih aktov uvedel tako imenovano sobotno delo na upravnih enotah. Obisk je bil precejšen. Sprememba uredbe o upravnem poslovanju, ki je bila objavljena v Uradnem listu Republike Slovenije, številka 101/210, z dne 13. 12. 2010 in je začela veljati naslednji dan po objavi, torej 14. 12. 2010, je prinesla več sprememb, ki bodo vplivale na dostopnost upravnih storitev, in sicer se je ukinilo sobotno delo na upravnih enotah, ukinilo se je redno mesečno ugotavljanje zadovoljstva strank, spremenil se je tudi način ugotavljanja zadovoljstva strank. Ob tem sem zasledil tudi, da so se spremenili poslovni čas in uradne ure na krajevnih uradih v upravnih enotah. V zvezi s tem vas sprašujem naslednje: Kako utemeljujete takšne spremembe poslovnega časa na krajevnih uradih v upravnih enotah ter tudi spremembe ukinitev sobotnega dela na upravnih enotah, ukinitev rednega mesečnega ugotavljanja zadovoljstva strank ter spremembe načina ugotavljanja strank? Kako bo to vplivalo na dostopnost do upravnih storitev? Kako predvidevate, da se bo to odražalo v okviru zagotavljanja zadovoljstva strank? Hvala lepa. Najlepša hvala za odgovor. Jaz bi samo morda povedal za občino Šoštanj, upravna enota namreč deluje že deset let in ravno pred kratkim smo dobili obvestilo, da bo delala samo dva dni v tednu. To je nas, naše krajane kar prizadelo, kar nekaj negodujejo, vendar na takšno razlago smo tudi sprejemljivi. Jaz sem govoril tudi z gospodom načelnikom, ki je povedal, da imajo kadrovske pa tudi finančne težave, in vprašal sem ga tudi pa tudi vas sprašujem, če bo možno kdaj povečati število uradnih ur, namreč v prihodnje se planira gradnja bloka šest, prišla bo v dolino oziroma v naš Šoštanj od petsto do tisoč judi in verjetno bodo rabili tudi k
Hvala za besedo, podpredsednik! Ko govorimo danes o tem zakonu, govorimo o pomembnih razbremenitvah gospodarstva ali pa tudi o ohranjanju malih smučiščih. Namreč, v naši ustavi je zapisana svobodna gospodarska pobuda in se jo lahko omejuje samo do meje, ko bi ta lahko posegala v javno korist. Tu vidimo, da je bil narejen zelo velik napredek, dejstvo pa je, da se parcialnih interesov v okviru tega javnega interesa ne more upoštevati in tudi nihče ga ne more izkoriščati. Ti pomembni vidiki, ki so bili z zakonom sprejeti, in razbremenitve pravzaprav predstavljajo, da se odpravljajo upravne ovire pri podelitvi pooblastil in izkaznic nadzornikom na smučiščih, zelo se razbremenjujejo upravljavci smučišč, kot sem že prej rekla, se ohranjajo mala smučišča – če se zavedamo, v Sloveniji je več kot polovico smučišč malih smučišč, ki do sedaj zaradi velikih stroškov in obremenitev niso mogla delovati. Tako ponovno poudarjam, to je zelo pomembna gospodarska spodbuda. Na velikih smučiščih se res zmanjšuje število nadzornikov in reševalcev, vendar morajo tukaj biti izpolnjeni pogoji, da gre tukaj za bistveno zmanjšan obisk na samem smučišču in da gre za to, da je ta oseba usposobljena tako za nadzor in tudi za reševanja. Kar se pa tiče varnostnega načrta, je ravno tako pomeni razbremenitev, kajti sedaj bodo to urejali v načrtu za zaščito in reševanje in ni potrebno podvajanje, vedno govorimo, kako je preveč birokracije, kako je preveč administriranja in to nedvomno predstavlja eno od birokratizacij. Nedvomno pa je tudi sama odgovornost tista, ki je potrebna še posebej, ko gre za šport. Vemo, da je šport kot tak opredeljen kot nevarna dejavnost in vsak mora seveda poskrbeti zase in poskrbeti tudi za tistega, ki se na samem smučišču nahaja. Torej, v zakonu je opredeljeno tako spoštovanje sebe kot tudi drugega. Ne morem se pa strinjati, da jemljemo pojme iz nekih čisto drugih ali pa splošnih pojmov, kaj je sama odgovornost, saj pravniki vemo, da je v zakonu in v tem zakonu je zelo ja
Hvala lepa za besedo. Tukaj ne bi toliko mogoče zagovarjal teh amandmajev, ki smo jih mi predlagali. Mogoče bi samo komentiral ta amandma, ki ga je zdaj obrazložil mag. Kramberger. Spoštovani kolega, malo se mi zdi čudno, če ni ta amandma nekoliko populističen. Namreč, vaš kolega, gospod Vili Trofenik, je predložil amandma, ki izključuje potem ta amandma, če bo njegov sprejet. In ne vem, kako to, da v isti poslanski skupini vlagate tako različne amandmaje, ki so med seboj izključujoči. Skratka, ne vem, če ste mislili resno s tem amandmajem.
Glede na to, da gre očitno za občutljivo temo, in glede na to, da smo dobili spremenjen amandma, menim, da bi bilo prav, da vendar o tem lahko tudi razpravljamo, ker je novo dejstvo pred nami. Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Ves čas razpravljam o tem vprašanju na način, da bi prispeval k temu, da bi bil ta popis tudi po tem vprašanju lahko primerljiv s popisi prej. Menim, da vnaša amandma poslanca Vučka k 8. členu nekaj, česar doslej pri popisih ljudje niso bili navajeni, in tudi ne poznam svetovnega primera, da bi moral družinski član ali pa, recimo, preprosto Da bi moral pridobiti soglasje, pismeno soglasje, ne samo ustno - če bi bilo ustno, bi bilo to nekoliko drugače - pismeno soglasje, da lahko v njegovi odsotnosti pove, kakšne narodnosti ali vere je, čeprav je, seveda, jasno, da družinski član tega statusa - verjetno svoje ljudi pozna in o njih ne bo lagal v popisu. V tem vidim izrazito vnašanje nezaupanja, predvsem pa z vidika metodologije popisa vnaša to neko novost, ki, predpostavljam, da bo vodila k manj izražanju, ker ljudje tovrstne birokratizacije popisa oziroma formalizacije popisa niso še nikoli doživeliin bo to nek svojevrsten pritisk, da bodo morali to pot prvič pisati neka soglasja; pa veste, da imamo tudi ljudi, ki jim tovrstno pisanje ne gre najbolje od rok. In lahko bi jih še pri tem zafrkavali, da soglasje ni pravo, da manjka gor to ali tisto in tako naprej. Skratka, mislim, da se uvaja s tem neka papirnata vojna, povsem brez potrebe. Jaz se bojim, da na tak način popisni rezultati ne bodo primerljivi s prejšnjimi, ker se - po mojem mnenju - bistveno spreminja metodologija popisovanja. In se bo vneslo tukaj neke elemente, ki jih pri prejšnjih popisih pač ni bilo in so ljudje na to normalno odgovarjali, sedaj bo pa za to pač potrebno pisno soglasje. In jaz seveda menim, da v takem primeru to vprašanje pri tako spremenjeni metodologiji nima smisla, ker pač primerljivosti ne bo več in bodo zaključki na tej podlagi