EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovani! Da ne bi pozabili. Danes smo prvi dan v Natu. Čez en mesec bomo prvi dan v Evropski uniji. To so sanje, ki smo jih zapisali leta 1991 v našo osamosvojitveno deklaracijo. In od tega leta bi šlo lahko vse gladko, kajti zelo nas veseli, ko od tujih državnikov poslušamo, kako je Slovenija zgodba o uspehu in kako nas sprejemajo vse v te povezave. Če ne bi leta 1992 naredili napake. Napake, ki jo ni zakrivil sedanji minister. Napake, ki jo je zakrivila tedanja vlada, s predsednikom Peterletom, z obrambnim ministrom Janšo. O tem govorimo danes. O tem je interpelacija, o tem je referendum. Leta 1992 tistim ljudem, ki niso zaprosili za državljanstvo, enostavno nismo podelili statusa tujca, ampak smo jih izbrisali iz registra stalnih prebivalcev. In naredili smo napako. O tem je odločalo ustavno sodišče. Naš pravni sistem je urejen tako, da na ustavno sodišče, kot največjega varuhačlovekovih pravic in ustavne ureditve, ni pritožbe. Niti referendum ne spremeni te odločbe ustavnega sodišča. Odločba bo ostala takšna, kot je. In na tem referendumu ne bomo odločali ne o odškodninah, ne o travmah, ki so se dogajale med osamosvojitveno vojno, temveč bomo odločali o ugledu Slovenije, o ugledu Slovenije danes v Natu, in jutri v Evropski uniji. Zaradi tega od mene ne more nihče pričakovati, da bom takšno interpelacijo podprl. Ne bom je podprl, niti ne bom podprl tega referenduma.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Pozdravljen minister in pozdravljeni vsi ostali kolegi in kolegice. Predlog zakona, tako imenovanega, tretjega korona paketa, je kljub temu, da že ves čas poslušamo zavajanje nekaterih poslancev iz opozicije, zelo dober sveženj ukrepov, ki nadaljujejo pomoč tako gospodarstvu, kot državljankam in državljanom. Poleg navedenih ukrepov, ki so bili že večkrat danes povedani in sicer, od subvencij za ohranitev zaposlitev, pa do vrednostnih bonov, bi rada izpostavila še nekatere druge ukrepe, ki vsekakor bodo v veliko pomoč, pa mogoče niso bili še dovolj izpostavljeni. Verjamem, da je bistven poudarek na vrednostnih bonih, ki bodo marsikatero Slovenko, Slovenca in slovensko družino, popeljali na počitnice, ki jih drugače ne bi v letošnjem letu imeli, pa vendar je za naše državljane in državljanke pomembno tudi to, da je prilagojeno zadolževanje občin pri izpadu proračunskih prihodkov, kajti tako bodo lahko izpeljale investicije, ki so jih začrtale in so tudi te namenjene občankam in občanom, ter izboljšanju njihovega življenja v lokalnih skupnostih. Pa tudi, več sredstev bo ostalo v občinskih proračunih s tem, ko se občinam povrnejo sredstva v višini oprostitve plačila staršev za vrtce in bodo lahko sredstva preusmerjena v socialne transfere. Sedaj bi pa rada opozorila, da se v tem paktu pomaga tudi športnim društvom, ki so že prodali vstopnice za večje prireditve in na podlagi tega tudi prejele že sredstva iz razpisov. V teh primerih se bo za neizvedene prireditve štelo za izvedene, če je imetniku izdana vrednotnica v višini plačila vstopnice. V tretjem paketu pa tudi niso pozabljeni niti pripadniki civilne zaščite ali pa državljani, ki so bili vpoklicani k opravljanju nalog za zajezitev epidemije COVID-19. Ti so upravičeni do dodatka za nevarnost in posebne obremenitve v času epidemije v višini 30 evrov dnevno. Za gospodarstvo pa je pomembno tudi to, da se bodo poenostavili postopki tako pri postavitvi rastlinjakov in namakalnih sis
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik in spoštovani vsi skupaj, lepo pozdravljeni! Socialdemokratska stranka ne podpira ratifikacije pogodbe med Slovenijo in Hrvaško v zvezi z nuklearno elektrarno, kajti menimo, da je ta pogodba slaba, škodljiva in tudi neuresničljiva v praksi. To ni samo naše mnenje, ki se je oblikovalo skozi zgodovino, lahko rečemo, sprejemanja tega dokumenta, ampak je to mnenje tudi društva jedrskih strokovnjakov Slovenije oziroma na splošno jedrskih strokovnjakov. Tudi pravnastroka je stališča, da je ta pogodba slaba in škodljiva za Slovenijo. Tudi sklad za razgradnjo v Krškem je takega mnenja, tudi Posavje je takega mnenja, predvsem njegovi ljudje, ne glede na to, kar ste se vi v zadnjem času dogovorili. Skratka, mi smo trdno prepričani, da v kolikor boste danes potrdili to ratifikacijo te pogodbe, s tem še vedno ta pogodba ostane slaba in za Slovenijo škodljiva. Ne bomo navajali, ker smo že stokrat povedali, kje so tiste točke, v katerih je dejansko ta predlog pogodbe škodljiv za Slovenijo. Ampak tukaj se najprej postavlja predvsem politično vprašanje, kaj bo Slovenija s tem dobila, če bo ratificirala to pogodbo. To je temeljno vprašanje. In naše trdno prepričanje v Socialdemokratski stranki je, da ne bo dobila nič oziroma da bo izgubila velik del suverenosti nad tem objektom in da bo tudi zaradi tega na splošno gospodarska situacija in gospodarska škoda na tem področju izredno velika. Mi se zavedamo stiske oblasti, kajti vemo, da je odklop bila napačna poteza, leta 1998, in da bodo zaradi tega tudi določene konsekvence s hrvaške strani. Mi smo trdno prepričani, da je Hrvaška zelo temeljito preštudirala določbe te pogodbe, in da, v kolikor bi te določbe, v tej pogodbi, bile za njo tako slabe, kot govorijo oni v saboru, te pogodbe ne bi nikoli ratificirali. To je dejstvo. In tudi vnaprej se ve, da gre samo za politične posledice in pa tudi, seveda, za gospodarske, zato naša poslanska skupina enostavno ne more podpreti ratifikacije in se b
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana ministrica, poslanke in poslanci! Spominjam se 19. decembra leta 2014, ko smo imeli redno decembrsko sejo Državnega zbora. Bil je petek. In razpravljali smo o noveli Kazenskega zakonika, ki ga je v proceduro vložila <PARTY>. Pripravili smo nov 111.a člen, ki po resoluciji Združenih narodov številka 2178 inkriminira dejanja v zvezi s tujimi terorističnimi bojevniki, financiranjem, odhodom na bojišče, rekrutacijo in pa tako naprej. Takrat je koalicija ta naš predlog zavrnila, v Slovenski demokratski stranki smo opozarjali, kaj islamska država pomeni za Evropo. Več kot 3 tisoč 500 bojevnikov je trenutno že tam, nekateri so se že začeli vračati. Opozarjali smo, kaj se bo začelo dogajati po vseh evropskih mestih, vendar ste nekateri gledali samo z začudenjem, nekateri ste se spraševali, da verjetno ne vemo, kaj govorimo. In kaj se je zgodilo? Zgodil se je 7. januar 2015, teroristični napad na Charlie Hebdo. In od takrat naprej so se stvari spremenile. Države pospešeno pripravljajo nove zakonodaje, pripravljajo ostrejše ukrepe. Recimo, za Belgijo: med ukrepi so krepitev boja proti radikalizaciji v zaporih, izrecna uvrstitev potovanja v tujino s terorističnimi nameni med kazniva dejanja in razširitev nabora razlogov, zaradi katerih lahko nekam nekomu odvzamejo belgijsko državljanstvo ali mu začasno odvzamejo potni list. Tudi nemška kanclerka Angela Merkel se je zavzela za ostrejše ukrepe, zaostritev prepovedi potovanj za osumljene džihadiste, kmalu bo zaostrila tudi kazni za financiranje terorizma. V Avstriji so sprejeli ukrepe, prepoved oziroma prevod Korana, izrecna prepoved vsem mladoletnim potovanjem iz države, če tega ne odobrijo starši, preprečili so financiranje in zamrznili bančne račune nekaterih skupnosti oziroma društev in tako naprej. In sprašujem se, kje je tukaj Slovenija. Očitno je po mnenju vlade, vladajoče koalicije dovolj Kazenski zakonik iz leta 2008, medtem ko druge države inkriminirajo vsa druga dejanja. Z
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Kljub temu, da bo gospod Keber zopet govoril vse mogoče, zavajal, lagal, izkrivljal podatke, sem prepričan, da je potrebno, da ga pokličemo in da pove tisto, kar pač ima za povedati, čeprav sodim, da kaj dosti ne. Morda bo lahko povedal, da so v <PARTY> že pred časom prodajali slike iz svojih, to se pravi, iz naših skupnih bivših pisarn in iz tega izkupička vlagali v fond za izgradnjo pediatrične klinike. Vendar tisti denar ne vem, kje zdaj sploh je. Cela vrsta je stvari, ki jih bo treba pojasniti v zvezi s to pediatrično kliniko, z denarjem, ki je izginjal, in še z marsičem. Zato sodimo, in sodim tudi osebno, da je potrebno, da pride sem minister Keber. Vendar, upam, da bo tiste laži, ki jih je trosil ob raznih zakonih in pa predvsem ob beli knjigi, pustil nekje zunaj. Konec koncev gre za otroke. Če je njemu vseeno za otroke, nam v Slovenski nacionalni stranki zagotovo ni. In ta predlog bomo podprli.
Spoštovani prisotni! Dejstvo je, da samo ime predloga zakona, ki je danes pred nami, naj bi na neki deklarativni ravni zagotavljalo boljšo prihodnost in boljše dni za slovensko knjigo, slovensko besedo in vse, kar je povezano s tovrstno dejavnostjo. Iz tega naslova so seveda predlo zakona, ampak samo iz naslova, je za podpreti in je za spodbujati. Dejstvo je, da z dnem vstopa v okvir evroatlantskih povezav, dejstvo je, da v dobi novih načinov komuniciranja slovenska knjiga izgublja žal na pomenu. Po drugi strani pa moramo poudariti, da je še vedno, jaz verjamem, da v ponos vseh nas, naša tradicija pisane besede, naša zgodovina pisane besede. In če pogledamo v omenjeni zakon in pregled amandmajev, potem moram s tega mesta sporočiti vsaj ministru in ostalim poslancem, ki imajo glasovalno pravico, dve hudi anomaliji, ki jih skušamo kot sopredlagatelji amandmaja k 6. členu v okviru omenjenega zakona popraviti. Prvič je seveda vprašanje financiranja, financiranja agencije. Po naši oceni je potrebno knjigo in vse, kar je povezano z vsebino knjige v najširšem krogu ali v smislu besede opredeliti kot, kakor pravijo v društvu "kot stabilen vir", ki bo seveda omogočal, da ne bo prišlo do dnevnopolitičnega vpliva na pisano besedo in, seveda, s tem nesmiselnost dojemanja vsebine posameznega dela. Po drugi strani pa moram opozoriti, da se nam zdi sam zakon brez morebitnega sprejema amandmaja k 6. členu, to je tisti člen, o katerem ste govorili skorajda vsi govorniki pred menoj, bi bil zakon dokaj prazen; bi seveda stvari urejal površinsko ali bolje rečeno, na polovičen način, torej polovičarstvo. Po naši oceni zato agencija in pa seveda svet, ki bi moral biti eden izmed tistih organov, ki imajo izvršno vejo oblasti, ne bi smel biti pod vplivom, posrednim ali neposrednim, omenjenega resornega ministrstva, ampak izključno pod vplivom stroke in tistih, ki ustvarjajo pisano besedo. Zato s tega naslova seveda napovedujem podporo spremembam v obliki amandmajev k omenjenemu zakonu in v
Hvala za besedo, gospod predsednik. Vsem prav lep pozdrav! V naši državi se radi pohvalimo, da smo ena od tistih držav, kjer imamo zdravstveno varstvo in zavarovanje izjemno dobro urejeno. Pa vendarle, če pogledamo, kolikokrat je bila samo v tem mandatu predlagana sprememba Zakona o zdravstvenem varstvu in zavarovanju, očitno zakonska podlaga ni tako dobra, kot si domišljamo. Mogoče je tak sistem ureditve bolniškega varstva dobro deloval v preteklosti, pa se zaradi spremenjenih razmer na delovnem trgu kaže, da vseeno za vse zaposlene ljudi sedanja ureditev bolniškega staleža ni dobra, ni primerna. Kot smo danes že slišali, se z največjim problemom pri bolniških odsotnostih srečujejo tisti, ki so samozaposleni, in še toliko bolj tisti, ki so s strani nekdanjega delodajalca bili prisiljeni v prevzem statusa samostojnega podjetnika. Žal se je na slovenskem trgu dela v zadnjih letih ta oblika prekarnega dela zelo razširila. Seveda se zavedamo, da vsak espe ni bil prisiljen v prevzem tega statusa, pa vendar imajo vsi isti problem, kadar zbolijo. Zato v Poslanski skupini Desus razumemo in podpiramo intenco predlagatelja novele zakona. Jasno nam je, da novela ni ponudila idealne rešitve, temveč izhod v sili. Sistemske rešitve namreč še vedno nimamo in jo, če lahko sodim po pregledu zadnjega besedila novega predloga zakona o zdravstvenem varstvu in zavarovanju, v tem mandatu ne bomo dočakali. Ministričin pogled na zakon se namreč problema absentizma in prezentizma ne dotika in ne prinaša dobre sistemske rešitve. Hkrati pa se je tako preprosta novela, kot je ta pred nami, naenkrat dotaknila obeh problemov. S tega vidika smo v naši poslanski skupini menili, da bi si predlog zaslužil podporo, zato predloga zakona nismo enotno zavrnili. Zavedamo se, da trenutna ureditev sili samozaposlene v to, da delajo tudi, ko so bolni. Po drugi strani pa ogroža njihovo socialno varnost in da je samozaposlitev že sama po sebi dejavnik zdravstvenega tveganja. Tveganje revščine samozaposlenih
Odbor za infrastrukturo je na enajsti nujni seji dne 17.12. opravil drugo obravnavo predloga zakona o soglasju Republike Slovenije, Dars d.d. za najetje kredita v Evropski investicijski banki za projekt slovenskih avtocest. Predloženemu predlogu zakona je podala pisno mnenje zakonodajo-pravna služba, ki je ugotovila, da je predlagani zakon zasnovan enako, kot že podobni zakoni z istovrstno materijo. Odbor je na seji prejel stališče vlade Republike Slovenije do mnenja zakonodajno-pravne službe. Vlada meni, da je treba, da ostane besedilo 1. člena predloga zakona nespremenjeno, saj je znesek v kreditni pogodbi določen v evrih in se bo tudi črpanje in odplačevanje kredita po sklenjeni pogodbi vršilo v evrih. Po zakonu o deviznem poslovanju je dovoljena uporaba deviz in drugih mednarodnih meril vrednosti kot vrednostne osnove v pogodbah med rezidenti, pri čemer je valuta izpolnitve vedno tolar. Odbor pa je v zvezi z opozorilom zakonodajno-pravne službe sprejel amandma k 2. členu in v nadaljevanju predlaga, da državni zbor sprejme predlagani zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo. Uvodoma sicer želim povedati, da držim v rokah mnenje Sodnega sveta k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zemljiški knjigi, ki je sicer napisalo, da predloga ne podpira v celoti ter opozarja na več resnih vprašanj, ki zadevajo pravno varnost državljanov, med katerimi so zlasti, zgolj elektronsko vlaganje pisem, odpravo zemljiškoknjižnih vložkov, odprava krajevne pristojnosti, hramba listin pri notarjih in le v elektronski obliki. Načeloma se tudi jaz s tem strinjam. In tako kot sem na koncu dejal pri predstavitvi stališč Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije, upam, da bo Vlada v novem zakonu popravila oziroma ga bo pripravila tako, da bo s tem zadovoljen Sodni svet, predvsem pa, da bomo zadovoljni tisti, ki smo o prejšnjem zakonu in tudi o sedanjem zakonu razpravljali v Državnem zboru, in da bomo prisluhnili širši strokovni javnosti. Kar se tiče krajevne pristojnosti, sem sam trdno prepričan, da je najboljše, če se hramba listin in krajevna pristojnost pusti tam, kjer leži nepremičnina, ker s tem bi bilo najmanj težav. Z ukinitvijo zemljiškoknjižnega vložka si bomo pa po vsej verjetnosti v administraciji napravili še eno negativno zadevo predvsem v zvezi s tem, da bomo še težje iskali svoje nepremičnine, tako kot imamo zdaj nekaj težav tudi pri določanju vrednosti nepremičnin pri Geodetski upravi. Hvala.
Cenjeni predsedujoči, podpredsednik, kolegi ministri, poslanci, poslanke. Hvala kolegu poslancu za vprašanje. Vrtci so problem, to smo videli, danes imamo že dve vprašanji na to temo, ampak se mi zdi, da je prav, da ostajajo zadeve urejene tako, kot so; torej da za vrtce in osnovne šole skrbijo občine. Tukaj imamo konceptualno vprašanje, ki je naslednje: poglejte, ne glede na to, ali vzamemo iz občinskega proračuna ali iz državnega proračuna je to naš denar. Ni toliko stvarno v tej Sloveniji -in od kod bomo vzeli - če mene vprašate vseeno. Prav je, da za vrtce in osnovne šole načrtuje občina, in prav je, da načrtuje na takšen način, da ne prihaja do tovrstnih problemov. In v večini občin do tega ne prihaja. Pri vprašanju natalitete, glede natalitete, pa boste potem merili, ali je ta nataliteta pristna nataliteta ali je to uvožena nataliteta. To je vprašanje, ki je po mojem mnenju neprimerno, da ga uvrščamo med kriterije. Ampak, ni problem, vi ste vprašanje sprožili, moja naloga je, da ga sprocesiram, mi bomo to vprašanje preučili, ga bomo dali na mizo, se bomo pogovarjali tudi z občinami, kjer nataliteta ne narašča, ampak pada, in ga bomo tudi v sodelovanju s kolegico, ki pokriva področje lokalne samouprave, tudi prediskutirali. Kakšne ukrepe načrtujemo? Že v prejšnjem odgovoru sem povedal, da delež sredstev ostaja v glavnem isti, torej milijon petsto na vrtcih, enajst na osnovnih šolah. In tukaj še enkrat ponavljam željo, da bi teh sredstev bilo celo več, z ministrom za finance oba gojiva to željo, samo nula je v občinskem proračunu, v državnem proračunu smo ravno tako omejeni. In tukaj se je treba dogovoriti s prioritetah. Kot šolski minister podpiram, da damo kot eno glavnih prioritet financiranje v vrtce in v osnovne šole, pa me pri tem kot šolskega ministra ne zanima toliko, ali se poveča tu in tam, ali samo v občini ali samo v državi. Povsod bi si želel, da se poveča. Samo, poglejte, ko se pokrivamo z neko odejo, je treba vedeti, koliko je dolga. To je pa vpra
Hvala lepa za besedo. Po referendumu o vključitvi Slovenije v Evropsko unijo in po včerajšnji ratifikaciji smo že tako rekoč v Evropski uniji in moramo odgovoriti še na nekaj vprašanj, ki so pred nami. Kako bo to sodelovanje med vlado in našim parlamentom? Kajti delo v Evropski uniji je le malo drugačno kot pa dosedanji način dela v sami Republiki Sloveniji. Ta zakon je zdaj pred nami, odslikava neko realnost, v kateri smo se znašli. Nacionalni parlament ali državni zbor Republike Slovenije ohranja zakonodajno funkcijo, ampak vendarle na tistem delu, ki je še naprej pod popolno suverenostjo države Republike Slovenije. Del te suverenosti pa smo prenesli na organe Evropske unije, zato moramo zdaj to razmerje zastopanosti in pooblastil v odnosu naš nacionalni parlament in organi Evropske unije seveda tudi s tem zakonom urediti. Zakonodajalec s tem, ko je vlada dobila določena nova pooblastila in širša pooblastila v odnosu do zadev v Evropski uniji, vendarle ne izgubi - in s tem zakonom bomo to še utrdili - nadzora nad vlado. Ta bo še vedno odgovorna parlamentu in to nalaga tudi 4. člen zakona o vladi. Vlado bomo še naprej lahko nadzorovali tudi z instituti, ki jih imamo v ustavi in v našem poslovniku, tako da se ne bojimo, da smo s tem izgubili popolno moč nad tem delom odločanja. V naši poslanski skupini smo mnenja, naj državni zbor preko svojih pristojnih odborov aktivno spremlja delo vlade v organih Evropske unije in naj nas tudi obvešča o teh svojih aktivnostih. Pri tem se nam sicer postavlja vprašanje ali bo posebni evropski odbor, ki bo ustanovljen za spremljanje zadev EU, iz čisto praktičnega vidika gledano, v stanju ažurno spremljati ali pa tudi posredovati stališča vlade. Namreč ne smemo pozabiti, da se bodo nekatere zadeve odvijale izredno hitro, hitreje kot si danes znamo predstavljati, tudi sredi noči, tudi skozi vikend, da bo potrebno v petek, soboto ali pa tudi nedeljo sklicati ta odbor, če bo hotel biti prisoten z vsebino in aktualnostjo in taka stališča
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani ministri, spoštovani poslanki in poslanci, prav lep pozdrav! Vprašanje glede neodzivnosti nosilcev urejanja prostora pri pripravi občinskih prostorskih načrtov. Velika večina občin, 211, po več letih dela na podlagi Zakona o prostorskem načrtovanju še vedno ni sprejela občinskega prostorskega načrta. V vseh primerih prihaja do zamud zaradi nosilcev urejanja prostora, ki ne spoštujejo zakonsko predpisanega 30-dnevnega roka za izdajo svojih smernic in mnenj. Pri tem daleč najbolj izstopa Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Ministrstvo za okolje in prostor pa ob tem tudi ne stori nič. Oba ministra sprašujem: S katerimi urgentnimi ukrepi bosta pospešila odzivnost nosilcev urejanja prostora pri pripravi občinskih prostorskih načrtov in kdaj? Hvala lepa. Najlepša hvala za izčrpen dogovor gospodu ministru. Jaz bi prosil, da bi mi še gospod minister za kmetijstvo na naslednji seji dal odgovor. Imel bi pa še eno dopolnilo. Na podlagi osnutka OPN, ki smo ga že decembra 2008 poslali Ministrstvu za okolje in prostor, od koder so ga prejeli tudi nosilci urejanja prostora, smo 5. maja 2009 prejeli prve smernice iz Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Po usklajevalnem sestanku, ki ga je na kmetijskem ministrstvu občina Šoštanj le s težavo organizirala, smo pripravili dodatne študije in mnenja Kmetijsko-svetovalne službe in na tej podlagi po skoraj desetih mesecih, konec marca 2011, prejeli tudi prvo dopolnitev njihovih smernic. Po natančnem pregledu smo ugotovili, da že drugič pripravljene smernice po preteku skoraj dveh let in pol niso bile popolne. Poleg tega so se v vsem tem času nabrali novi prostorski problemi, ki jih bo ravno tako treba reševati z OPN. Na kmetijsko ministrstvo smo torej junija letos poslali že tretjo vlogo, smernic pa seveda še vedno nismo prejeli. Občani pritiskajo na nas, želijo odgovore na svoje vložene pobude, a mi konkretnih odgovorov nimamo. Odgovorne službe na ministrst
Spoštovana podpredsednica, spoštovani poslanci in predstavniki računskega sodišča! Poslovnik računskega sodišča je posledica spremenjenega zakona o računskem sodišču, ki je bil v letošnjem letu tudi sprejet v tem državnem zboru. Ta poslovnik je sprejel senat računskega sodišča in ga tudi v predpisanem roku, to je v roku do 6 mesecev, 20. 7. prvič poslal v soglasje v državni zbor. Ker je sekretariat imel nekaj pripomb, ki so bile upoštevane, je senat 14.9. sprejel drugo besedilo. Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ pa ga je 9.10. v takšni popravljeni obliki tudi sprejela in potrdila, tako da je to bil pridobljen pogoj za dosego soglasja tudi v tem državnem zboru. V imenu poslanske skupine <PARTY> objavljam oziroma napovedujem, da bomo mi ta poslovnik sprejeli, ker je tudi to pogoj za nadaljnje delovanje računskega sodišča.
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, državni sekretar! Zakon o prijavi prebivališča je bil sprejet v letu 2001, od svoje uveljavitve do danes je bil spremenjen dvakrat, in sicer prvič v letu 2006, obsežnejše spremembe in dopolnitve pa je doživel v letu 2007. V <PARTY> glede na dejstvo, da naša zakonodaja ne pozna več obveznega vojaškega roka in zato alternativnih oblik služenja vojaškega roka, predlagamo črtanje zadnje alineje 14. člena obstoječega zakona. Nadalje predlagamo spremembo tretjega odstavka 15. člena zakona v zvezi z odgovornostjo za vnos podatkov v evidenco gostov ter točnostjo podatkov. Po obstoječem zakonu in za točnost podatkov, ki se vpisujejo v evidenco gostov, je odgovoren stanodajalec oziroma oseba, zaposlena pri stanodajalcu, ki je pooblaščena za evidentiranje podatkov v evidenco gostov. Znan nam je primer iz leta 2013, ko je bil lastnik kranjskogorskega hotela oglobljen s kaznijo v višini 4 tisoč evrov zaradi tega, ker je vpisal imena štirih gostov v državno evidenco brez šumnikov. Globa mu je bila izrečena kljub dejstvu, da so bili gosti prijavljeni in so mu tudi plačali turistično takso. Torej, gostje so bili vpisani v evidenco, vendar brez šumnikov, ker hotelski evidenčni program pisanja šumnikov ni omogočal. To ni neka novost. Če greste, recimo, v tujino, če se kje prijavite za vizo, dobro veste, da tudi ne morete vpisati šumnikov. Prav zaradi tega se nam zastavlja vprašanje pomena prekrškov oziroma izrečena globa glede na stopnjo prekrška. Glede na obstoječo zakonodajo se za prej naveden primer z globo od 3 tisoč do 25 tisoč evrov kaznuje za prekršek pravna oseba ali samostojni podjetnik, z globo od tisoč do 4 tisoč 100 evrov pa se kaznuje za prekršek odgovorna oseba, ki stori to dejanje. Zaradi navedenega predlagamo, da se tretji odstavek 15. člena dopolni tako, da glasi: "Za točnost podatkov, ki se vpisujejo v evidenco gostov, je odgovoren stanodajalec. V kolikor ta dokaže, da je storil vse potre