EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, predsedujoči. Trenutno veljavni Zakon o trgovini določa, da morajo biti za opravljanje trgovinske dejavnosti poleg minimalnih tehničnih pogojev izpolnjeni tudi pogoji, ki se nanašajo na minimalno stopnjo izobrazbe, za nekatere tipične poklice v trgovini. Tako je za prodajalca predpisana končana najmanj srednja poklicna izobrazba, za trgovskega poslovodjo pa končana najmanj srednja strokovna izobrazba ali splošna srednja izobrazba. Projekt prenove reguliranih poklicev in dejavnosti je vključen med ključne projekte vladne projektne pisarne, in sicer kot 10. ključni strateški in medresorni projekt s ciljem zmanjšanja regulacij. Poleg tega smo se koalicijski partnerji tudi v koalicijski pogodbi zavezali k ukrepom za zmanjšanje administrativnih ovir na vseh področjih. V mesecu februarju letošnjega leta je bila narejena analiza učinkov sprememb, ki jih bo povzročila deregulacija poklica trgovec in trgovski poslovodja. V analizi je bilo ugotovljeno, da je Slovenija med državami članicami na tretjem mestu v Evropski uniji po številu reguliranih poklicev. Več reguliranih poklicev od nas imajo med članicami Evropske unije samo Čehi, in sicer 396, ter Poljaki, ki jih imajo 347. Analiza je tudi pokazala, da je Slovenija edina članica Evropske unije, ki določa minimalno stopnjo izobrazbe za opravljanje poklica trgovec in trgovski poslovodja, in da ni zadostnih argumentov za regulacijo poklicev v trgovini, ker opravljanje le-teh ne vpliva bistveno na zdravje, javni red, javno varnost in varstvo okolja. Pri tem je treba poudariti, da deregulacija poklica ni ista kot deregulacija dejavnosti in da deregulacija poklica trgovec ne pomeni, da nam bo neprofesionalen trgovec lahko prodajal na primer fitofarmacevtska sredstva, zdravila brez recepta ali pa na primer zdravstvene pripomočke. Namen novele zakona je torej deregulacija že prej omenjenih dveh poklicev. Po mnenju Poslanske skupine Modernega centra, ki predlog podpira, bo novela prispevala k večji fleksibilnosti p
Hvala za besedo. Seveda bom zadovoljen s pisnim odgovorom, če ga bom dobil do konec mandata, kajti na tem spisku pregleda poslanskih vprašanj in pobud je dejansko 23 neodgovorjenih vprašanj in bi prosil, če se na to odgovori, ker je med temi 23 tudi eno moje vprašanje. Vprašanje je sledeče. Statistični urad Republike Slovenije je v drugi polovici leta 2003 zaznal 19% upad povprečnih cen dokončanih stanovanj v primerjavi z istim obdobjem leta 2002. Stanovanja v gradnji so istočasno stala skoraj 32% več kot v istem obdobju leta 2002. Po mnenju nepremičninskih strokovnjakov se je povpraševanje po dokončanih stanovanjih v drugi polovici leta 2003 zaradi čakanja na sprostitev nacionalne stanovanjske varčevalne sheme zmanjšalo. To se je poznalo na nižjih cenah. Vendar so se v istem obdobju glede na objavljeno uradno statistiko v mesecu juniju cene nezgrajenih stanovanj zvišale skoraj za tretjino. Iz navedenega je moč sklepati, da so povečano povpraševanje vlagatelji vnaprej vračunali v cene stanovanj. Na redni seji državnega zbora dne 28.10.2003 je gospod minister izjavil, da bo ponudba stanovanj, ki naj bi jih zagotovil stanovanjski sklad celo presegla povpraševanje in tako naj ne bi prišlo do dviga cen stanovanj. Vprašanje, ki ga postavljam ministru, je sledeče: Kako opravičuje takšno špekulativno in na nek način moralno vprašljivo dvigovanje cen stanovanj glede na izjavo z dne 28.10.2003? In: Kakšni so po mnenju ministrstva za okolje, prostor in energijo razlogi za takšno spremembo? Hkrati pa bi prosil ministra še za komentar naslednjega teksta, ki ga pošiljajo določene banke svojim komitentom, in sicer: "Varčevalce nacionalnih stanovanjskih shem, ki imajo v banki xy sklenjene varčevalne pogodbe za obdobje 5 let po prvem, drugem ali tretjem razpisu iz let 1999, 2000 ali 2001, omogočamo možnost predčasnega najema stanovanjskih kreditov. Tako se lahko izognete morebitnemu povišanju cen nepremičnin, ki ga bo povzročilo povečano povpraševanje varčevalcev prve nacionalne st
Gospod podpredsednik, ljubi ljudje! Kar se mene tiče, seveda za našo Koroško zamujamo za mnogo, mnogo let. Kako je pretočen ta koridor in nujno potreben, bom utemeljila s sledečimi dejstvi. Že nekaj let nazaj je bila skozi Koroško in Mislinjsko dolino speljana železnica, ki so jo neusmiljeno in ne ve se zaradi česa, pravzaprav ukinili, in kakor vem, poklonili nekam takrat našim bratskim republikam. To nerazumno in obžalovanja vredno potezo so pač takrat naredili in potem je ostal pretočen kanal samo še tukaj čez to nesrečno Hudo luknjo. Vendar so Korošci trmasto vztrajali in se razvijali. Imamo odlično, v mnogočem konkurenčno in z dolgo tradicijo perfektno bolnišnico, imamo visoko razvito kulturo, ki je lahko izgled vsem v Sloveniji, imamo šole in tovarne. Skratka, ta pokrajina se s svojimi ljudmi visoko in vsestransko razvija. In mislim, da je vredna in da mora biti dežela pretočna. Je pa ena stvar, na katero bi vas posebej rada opozorila in zaradi katere vam govorim na nek poseben način, ker sem pač iz drugega poklica prišla in zato malo drugače govorim, kot vsi ostali. Poglejte, ta dolina inklenira na sever. Na Mislinji je razvodje in iz severa že delajo ceste. Brez skrbi, da jih delajo za to, da bi jim te dežele čim prej nekako padle v naročje. Nikar ne mislite, da to ni tako. Jaz govorim o neki filozofiji življenja, mogoče ne tako formalno, ker ne znam, ampak vem pa, da natančno te stvari čuti. In čutim jihin za Primorsko in za Koroško in tudi sicer za Slovenijo, za zgodovino, ker jo poznam, kulturno zgodovino preteklosti in tudi se neskončno bojim časa, kot je bil v času protireformacije. Zato vas prosim, da ste toliko občutljivi, in da morate od srca te dežele nekam eno žilo speljati, tako pomembno, tudi na sever in tako vitalno usposobiti, da bodo ti ljudje lahko živeli polnokrvno, tako kot je tudi treba, in da jih povežete s slovenskim cestnim križem. To je nujno potrebno. Sedaj pa dovolite samo še nekaj, čeprav vem, da ni pravi čas in pravo mesto in tudi n
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo predlagani sklep podprla. Res je, da državni zbor kot zakonodajna veja oblasti v konkretni situaciji deluje v časovni stiski. Res pa je tudi, da Vzajemna kot statusno organizirana vzajemna zavarovalnica sama povzroča časovno stisko. Organizirana je po sistemu vzajemnosti. In kot taka je tudi posebnega javnega interesa. Zaradi tega menimo v poslanski skupini, da mora državni zbor v situaciji, ko je bila vložena pobuda za predhodni zakonodajni referendum, o katerem bi se lahko odločalo eventualno preoblikovanje zavarovalnice s tem statusom v drugo obliko, predložiti v presojo ustavnemu sodišču, kajti časovni termini so sledeči. Vzajemna je predlagala sklic skupščine 30. decembra leta 2005. Po zakonu imajo člani pravico do ugovora, če se eventualno ne bi strinjali s spremembami statuta, to je pa tudi s spremembami, ki se nanašajo na preoblikovanje v delniško družbo, 3 dni. To se pravi, da so roki potekli za ugovore članov 3. oziroma 4. januarja. Preoblikovanje naj bi se izvršilo 1. februarja leta 2005. Predhodni zakonodajni referendum, na katerem pa bi se ugotavljala volja ljudi, ali želijo statusno spremembo zavarovalnice ali ne, pa se bi zgodil marca ali aprila. To je že po izvedbi statusne spremembe. Res je, da je procedura v pravni državi kraljica, vendar procedure se izrabljati ne sme. Zato poslanska skupina <PARTY> v celoti podpira sklep odbora za zdravstvo, kajti v konkretnem primeru ocenjujemo, da je vložitev pobude oziroma vložitev zahteve za predhodni zakonodajni referendum zloraba prava. Ne glede na to, če bo prišlo do izvedbe referenduma in če državni zbor kot zakonodajno telo ne bo posegel v preoblikovanje Vzajemne zavarovalnice, ki ima poseben javni interes, bo prišlo do zlorabe. Zato bo poslanska skupina <PARTY> predlagani sklep odbora za zdravstvo podprla.
Cenjeni predsednik, hvala za besedo. Posebej pozdravljeni predlagatelji interpelacije, ker danes pač imamo to čast, da se posebej ukvarjamo z zadevo, ki je po eni strani tragična tudi zato, ker zdajle teče seja Vlade, ki odloča o proračunu. In s tega stališča je bila ta interpelacija res dobro merjena, naravnana proti športu in šolstvu, ker je v najšibkejšem času, se pravi, ko se določa proračun, obremenila ministra in ministrstvo z neko nepotrebno zgodbo. Odgovoru na interpelacijo, tako javnemu kot pisnemu odgovoru, z izkazom visokega spoštovanja do tega zbora, smo namenili 26 strani s prilogami, tako da smo izkazali čast Državnemu zboru, ki mu gre. To, kar je gospod na koncu povedal, okvalificirali interpelacijo kot tekst, tako kot ji gre. Namreč, jaz sem tudi minister za šolstvo. In tako besedilo delati za zgled mlade generacije je neprimerno. Treba ga je okvalificirati tako, kot si besedilo zasluži, in ni bilo dobro pripravljeno. Nekatere stvari ste umaknili. Recimo, to kar smo ugotovili, da gre za izrazito podtikanje in šlamparijo, da govorite, da je bila komisija sestavljena iz šefice vodje kabineta, kar ni res in veste, da ni res. In danes niste umaknili tega! Torej, zadeve ne gradite na dejstvih, ne gradite na naravoslovnih dejstvih, ampak gradite na nekih predsodkih in političnih prepričanjih, ker je nekorektno. Če hočemo dvigniti politično kulturo v tej državi na višjo raven, potem je treba vpeljati tudi nekatere nove standarde. Tam zadaj se že vrti za tiste, ki jim je bliže, da berejo še nekatere nove interpretacije tega, za kaj gre, recimo, pri črpanju evropskih sredstev. Namreč, interpelacija se dotika enega samega razpisa. Če se bo Državni zbor v sistemu delitve oblasti ukvarjal z vsakim razpisom na tak način, kar je pristojnost izvršne veje oblasti, potem bo ta država imela velike težave. Pustimo izvršni veji oblasti, da opravi svoj posel, in se ukvarjamo vsak s svojo pristojnostjo. Torej, za kaj gre pri črpanju sredstev iz evropskih skladov. Celotna
Spoštovani predsednik Vlade, predvsem se obračam na vas. Seveda, bom glasovala za to vlado, ki jo boste vodili. Bilo je prej rečeno o nekih "podeželskih fantih", ki pač ne morejo podpirati te vlade. Jaz imam prijatelja s podeželja, podeželski fant, ki je glasoval za vas, glasoval za stranko <PARTY> in ki mi je rekel Tisti, ki mu pade žlica iz rok, si ne zasluži kosila. Mislim, da je bilo danes z nekaterih strani rečeno precej neokusnosti. Po 21 krat 3, 4 smo slišali eno in isto, tako da bi bili mi komod že pred tremi urami doma. Ampak, to nas naj ne razoroži, kajti mi nismo ponižani, kot je bilo rečeno, mi smo še toliko bolj v strnjenih vrstah, zato da smo skupaj z vami in s to vlado. Kajti tako ena kot druga, kot katerakoli stran zelo dobro ve, da nam je resnično zadnji čas.
Spoštovani prisotni! Jaz bom kratek. Kajti v dolgih govorih je bolj malo produktivnega in konkretnih razlag. Gre bolj za populizem. Bistvo je povedal že kolega Barovič v predstavitvi poslanske skupine. Ne vem, ne vidim razloga, da ne bi verjeli v predlagano izhodno strategijo Vlade. Menim, da je nesmiselno že vnaprej kritizirati program, ki je sigurno dobronameren. Počakajmo, da se predlogi začnejo izvajati, kajti le takrat bomo ugotovili, ali je bila zadeva zastavljena dobro in kje so slabosti. V bistvu je to dolgoročni program in ga je v tem hipu treba zagnati. Za polemike bo še čas, ukrepati je potrebno takoj in zdaj. Kar je v predlogih dobrega, se bo sigurno prijelo in obdržalo. Za odpravo slabosti pa računam, da bo dovolj prostora tudi za predloge iz opozicije, ki so vedno dobronamerni, ki se jih le redko upošteva - če je že želja Vlade, da se izkopljemo iz krize, kot je poudaril predsednik Vlade mora biti to naš skupni projekt, projekt vseh predstavnikov ljudstva v tej državi in le to je rešitev za državo. Hvala.
Hvala lepa. Ta amandma, v taki vsebini, kot je tu zapisan, pravzaprav onemogoča tisto, kar ste v preteklosti v tem državnem zboru sprejeli, tudi vi gospa Pečanova, pa ne v škodo madžarske narodne skupnosti, kot ste sami omenili, pač pa v prid, bi celo lahko rekel. V Prekmurju sta iz tega razloga, iz etničnih intersov nastali dve zelo majhni po obsegu občin, ena zaradi tega, da bi se madžarska skupnost ločila od slovenske znotraj občine Šalovci - Hodoš in je nastala občina Hodoš. Druga zaradi tega, da bi se slovenska populacija ločila od madžarskega deleža prebivalstva v občini Kobilje. In je s tem razlogom ta amandma negacija tistega, kar ste v preteklosti sami dosegli. Sicer pa bi bilo to, če sprejmemo ta amandma, jemanje pravic v enem delu Slovenije prebivalcem, državljanom Slovenije, torej na narodnostno mešanem območju, kjer teoretično gledano se sedaj na ta način nobena nova občina ne bi smela ustanoviti, ker tudi ne vem, kolikšna je verjetnost, da bi se z ustanovitvijo dveh novih občin razmerje manjšine in pa slovenskega prebivalstva ohranilo v tistih dveh novih občinah. Tudi en človek, ki je navzkriž, je potem to že porušitev tega razmerja, kar ta amandma predvideva. Iz tega razloga tudi jaz nasprotujem. Sem pa že na sami seji odbora se tudi spotaknil v tisto besedo "namenom", ker ni logična v amandmaju. V celoti ne podpiram takih amandmajev. Hvala.
Lep pozdrav tudi v mojem imenu. Spoštovana podpredsednica, spoštovani prisotni! Ogromno je bilo danes povedano okrog številk. Mislim, da je to, kar je bilo s strani predlagatelja, čisto dovolj. Seveda bo čas pa pokazal, kaj je prav in kaj ne. Danes imamo Predlog zakona o spremembah Zakona o davku na dodano vrednost. Glavni cilj je sprememba v višini 5 %, splošna davčna stopnja 22 na 20 in seveda 9,5 na 8,5 %. Seveda vsi vemo, da je tu šlo za začasni ukrep iz časa krize. Kot vemo, so tudi novembra 2015 ta začasni ukrep spremenili v trajni ukrep. Naš predsednik Zmago Jelinčič Plemeniti je govoril danes o davčnih stopnjah v drugih državah, recimo v Nemčiji; je pa posebej poudaril: v Franciji 20, v Španiji 20 in tako naprej. Seveda je že bil popravljen s strani gospoda Janija Prednika, pač okrog davka na dobiček pravnih oseb. Seveda Nemčija beleži za 2017. leto 36,6 milijard evrov presežka v proračunu, pa sam verjamem, da je tudi ta davek čisti neto presežek. Tudi moram ga opozoriti, ker ga je sicer en kolega že tudi opozoril, da hoče namerno Madžarsko izpustiti, ampak verjamem, da je v gradivu vse čitljivo in očitno nisi prebral, da bi kar videl oziroma lahko komentiral, da pač Madžarska je zajeta in ne vem, zakaj se tako na to Madžarsko vsi opirate. Res pa je, za Nemčijo govorim, da je pri nas 2 milijona prebivalcev, v Nemčiji pa 80 milijonov. Tu so edino razlike. Gospa Jazbec z Ministrstva za finance Državna sekretarka, pardon. Ja saj, okej. Saj je z ministrstva, ne? Je pač povedala s strani Vlade, da so proti, ker še vedno gre za konsolidacijo javnih financ. Ne pove pa, da se je javni sektor povečal za preko 11 tisoč novih zaposlitev, zajeto v tem času Cerarjeve vlade. To so gromozanske cifre, ki pa jih nihče niti ne omenja. Vlada govori o izpadu 580 ali ocenjuje 580 milijonov evrov: 330, pa potem 250 na dveh davčnih stopnjah. Pravi pa, da se ne da izmeriti tega novega zakona, ki bi pač predvideval neko drugo obliko dajatev, ki je danes predlagana. Nekdo iz koalicij
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka, spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Tudi v prejšnji točki dnevnega reda smo veliko govorili o korupciji, na splošno ta Državni zbor veliko govori o korupciji, predvsem išče načine, kako to korupcijo zatirati. Zagotovo se bomo strinjali, da je korupcijo treba zatreti že v kali oziroma tam, kjer obstajajo možnosti, da korupcija je, predvsem pa, da tam so ljudje, ki se lahko te korupcije učijo. Če vas vprašam oziroma če bi državljanke in državljane vprašali, predvsem mlade, študente, študentke, dijakinje, dijake, katera beseda najbolj konkretizira oziroma okarakterizira Študentsko organizacijo Slovenije, bi to bila zagotovo beseda korupcija. Poznamo takšne in drugačne zgodbe, takšne in drugačne malverzacije, ki se dogajajo v povezavi s Študentsko organizacijo Slovenije, več oziroma konkretno bom naštel kasneje v razpravi. Če dovolite, zakaj smo ta zakon predlagali oziroma kaj sploh predlagamo. Predlagamo spremembo ZUJF, to se pravi Zakona o uravnoteženju javnih financ v delu, ki se nanaša na koncesnine, ki pridejo s strani študentskega dela. Če si predstavljamo študenta oziroma dijaka, ki dela preko študentskega dela, nekdo, ki zasluži 100 evrov neto, plača 133,74 evra, to je pač bruto. Od teh 133,74 evra on dobi 100 evrov neto. Teh 33,74 evrov pa se plača za koncesijske dajatve, za pokojninsko zavarovanje, za zdravstveno zavarovanje in tako naprej. No, in od teh 33,74 evra gre za sklad za štipendije, za Študentsko organizacijo Slovenijo in za študentske servise 16 evrov, konkretno od tega potem 3,8 evra dobi Študentska organizacija Slovenije – brez kakršnegakoli razpisa, zato ker v zakonu tako piše. V enem letu se tega denarja nabere približno med 9 in 10 milijonov evrov. Se pravi, Študentska organizacija takole, brez kakršnegakoli razpisa dobi med 9 in 10 milijonov evrov denarja. Nobenega razpisa, nobene odgovornosti; skratka poznamo pa, kaj se s tem denarjem dogaja. Ta denar ne pride v
Hvala lepa. Ne vem, zakaj bi bilo treba zdajle tu razlagati, kaj je bilo na seji odbora; na seji odbora so bili namreč prisotni vsi člani odbora. Opozicija je zahtevala, da se Zakonodajno-pravna služba opredeli do amandmajev, ki so bili vloženi, in Zakonodajno-pravna služba bo jutri to naredila. Kot predsedujoči sem na odboru napovedal, da bodo poslanci Odbora za lokalno samoupravo jutri do 9. ure obveščeni, kdaj se bo tekom jutrišnjega dne seja nadaljevala. Če pa ne bi odredil odmora, tako kot so to zahtevali, bi pa zopet bilo veliko povedanega o kršenju poslovnika. Čeprav tudi to, kar smo naredili, da smo odobrili odmor za to, da se bo Zakonodajno-pravna služba opredeljevala do amandmajev, to tudi ni poslovniško, vendar je bil zahtevek treh opozicijskih poslanskih tak.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Dovolite, da začnem pozitivno, saj sem vendarle tudi pozitivec. Zato takoj na začetku povem, kot smo tudi sami že večkrat v povolilnem času dejali, da bom osebno z veseljem, po lastni vesti in presoji podprl vsako točko danes večkrat izrečenega tako imenovanega skupnega imenovalca, ampak le pod pogojem, da bo to v dobrobit državljanov in državljank naše države. Žal pa moram v svoji obrazložitvi, zakaj ne bom podprl predlaganega kandidata za mandatarja gospoda Ivana Janše, začeti pravzaprav tudi z nekaj negativnimi stvarmi. In sicer dovolite, da na začetku izrazim močen dvom, kot ste sami dejali, gospa podpredsednica, da je danes vsa Slovenija v nestrpnem pričakovanju, ali bomo dobili potrjenega mandatarja ali ne, saj sem prepričan, da se večina Slovenk in Slovencev žal vsakodnevno tudi zaradi zaslug predprejšnje vlade ukvarja z vsakdanjimi življenjskimi, včasih tudi eksistenčnimi vprašanji. Kot novemu poslancu v tem sklicu Državnega zbora mi je zelo zanimivo opazovati primerjalne opazke kolegic in kolegov v poslanskih klopeh prav tako pa neverjetno sposobnost matematičnega seštevanja in odštevanja samooklicanih matematikov, ki pa seveda, vsaj po osnovni profesiji, to niso. Tudi to mi bo ostalo v večnem spominu. Danes so bila večkrat omenjena tudi načela. Prav zaradi nenačel, kot bi jih poimenoval, ki so zaživela v parlamentarnih odmikih po decembrskih volitvah, seveda ne morem podpreti novonastajajoče vlade oziroma kandidata za mandatarja. Namesto načela iskrenega dialoga, ki ga je ponudil naš kandidat za mandatarja gospod Zoran Janković, je žal obveljalo načelo neiskrenih besed, namesto načela danih besed je obveljalo načelo požiranja le-teh, namesto načela odločanja po svoji vesti je obveljalo načelo črednega odločanja in seveda bi lahko našteval še dalje. Res je, danes je bilo tudi povedano, vsak ima v mislih svojo podobo idealnega politika, več kot očitno pa je, da si ga v nastajajoči opoziciji, če nas tako imenujem, predst
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavci, spoštovani zbor! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo vse vsebinske spremembe in dopolnitve obstoječe zakonodaje, ki imajo cilj odpravo v praksi izkazanih pomanjkljivosti, predvsem pa spremembe in dopolnitve, katerih cilj je izboljšati tudi učinkovitost in modernizacijo sodnega sistema. Uvajanje elektronskega poslovanja lahko zaradi sodobnih informacijsko- komunikacijskih tehnologij v današnjem času bistveno prispeva tudi k povečanju učinkovitosti sodstva. Ti učinki so se v veliki meri že pokazali pri uvedbi elektronske zemljiške knjige z uvedbo elektronskih vpisnikov, pa tudi na področju poslovanja sodišč ter pri uvedbi elektronskega poslovanja v pravdnem postopku. S predlagano spremembo Zakona o pravdnem postopku, ki je bil sprejet leta 1999 in bil že dvakrat noveliran, se uresničuje tudi program Lukenda, ki je kot enega od pomembnih ukrepov za povečanje učinkovitosti sodstva predvidel tudi popolno informatizacijo sodišč, s čimer bo omogočena popolna uresničitev že uvedene informatizacije izvršilnega postopka. Pravi korak v tej smeri je bil storjen že s sprejetjem Zakona o izvršbi in zavarovanju, ki je izvršilni postopek informatiziral, ki pa ga ni mogoče v celoti izvesti brez ustreznih sprememb Zakona o pravdnem postopku, in sicer v smeri prilagoditve na elektronsko poslovanje. S predlagano spremembo zakona se torej ne posega v sam koncept pravdnega postopka, ampak se v pravdni postopek le uvaja elektronsko poslovanje, kar praktično pomeni, da bodo lahko stranke vlagale tožbe in druge listine po elektronski pošti. Pod določenimi pogoji bodo lahko tudi sodišča s strankami komunicirala po elektronski poti, vodili se bodo elektronski spisi, stranke pa bodo imele po elektronski poti tudi možnost spremljanja postopka ter pregledovanja in prepisovanja spisov. S tem se bo čas za stranke in sodišča bistveno skrajšal. Poudariti je treba, da je z določbami zakona izrecno določena enak
Podpredsednica, po tako briljantnem uvodu vam je razumljivo, da tudi na odboru ni bilo, bom rekel, kakšne razburljive debate. Zato je denimo poročilo k tako pomembnemu zakonu, kot je ta - vsaj za moje pojme, ker res pomeni nek močan kvaliteten premik v pravo smer, to je v smer evropsko primerljive uprave - pravzaprav enako obsežno poročilo kot tam,kjer smo se pogovarjali zgolj o enem členu, in sicer o tistih dodatkih, ki so bili predmet prejšnje diskusije. Odbor je na 6. seji v nadaljevanju obravnaval predlog zakona. In moram reči, da smo k sodelovanju povabili kar nekaj zainteresirane javnosti. Po, kot sem uvodoma rekel, po tako obsežni predstavitvi,seveda,je bilo bolj oziroma bi bilo bolj primernoz moje strani, da vam povem še nekaj kar domnevam v materialih vi niste dobili. Torej na to kar je opozarjal sekretariat,ki posebej ocenjuje tudi to dilemo, ki jo je dr. Virant izpostavil, da to asimetrično konstituicijo tega zakona, torej ta prvi del in drugi del, o kateri je tudi na odboru tekla beseda, glede tega ali so zadeve dovolj precizirane, tako v prvem delu kot v drugem delu in zakaj je to oboje skupaj. Nekako obveljalo je stališče, da je to potrebno in da naj kar tako ostane. V največ primerih je bilo poudarjeno da je velika kvalitetna pridobitev že to, da se sploh ta zakon obravnava. Namreč, ves čas se je predpostavljalo, da bi moral biti zakon obravnavan skupaj z zakonom o sistemu plač v javnem sektorju, kar pa bi po oceni predlagatelja in pa tudi nas, ki smo o teh stvareh razpravljali, zadevo zavrlo in ne bi bilo smotrno, ne bi prišlo do nekega sinergičnega učinka ampak ravno nasprotno. Glede samega predloga zakona je mnenje odboru posredovala tudi komisija državnega sveta za družbene dejavnosti in opozorila na nekatere rešitve. V odboru je prevladalo neko skupno stališče, da naj predlagatelj do priprave zakona za drugo branje prouči tudi njihova razmišljanja in njihove sugestije. Ravno tako so sodelovali predstavniki skupnosti občin Slovenije in združenje t