EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala. Pozdrav ministrici in obema ministroma! Minister zagotovo že ve, da več kot deset let poteka tale obalni pingpong o golfu na Obali. Oba oziroma vsi vemo, da je občina Piran pač turistična občina in da kot taka verjetno nedvomno potrebuje tudi golfigrišče, tudi da se nivo gostov dvigne na neko višjo raven. Ne bomo govorili o klimi, ne bomo govorili o tem, da so takšne in drugačne pripombe od civilnih iniciativ, ekologov in tako dalje; treba pa se je na nekaj fokusirati. Če na Obali nismo sposobni narediti, pa ne glede na to, da so bili spori za ta zemljišča med Skladom kmetijskih zemljišč in gozdov, ministrstvom, potencialnimi vlagatelji in civilnimi iniciativami, je treba povedati, da je bil ustanovljen konzorcij Golf Istra, d. o. o., kamor so večje obalne družbe vložile denar. Če imam pravilne podatke, je več kot 50 tisoč tega denarja šlo v nič, ker je Golf Istra neslavno propadel, ker se nikakor niso mogli uskladiti, kako bi to šlo. Naj povem še to, da je na hrvaškem primorju, to je manj kot 15 kilometrov od meje, golfigrišče z 18 luknjami in tudi imajo kot Istrska županija napisano, da je strateški interes za razvoj hrvaškega turizma tudi razvoj golfa; da imajo 22 potencialnih igrišč samo na območju Istre ter da razpisujejo potencialne investitorje in kreditiranje. Je pa tudi res, kar je pohvalno, da se je ministrstvo toliko zavzelo, da je novembra 2016 obiskalo nekaj potencialnih krajev, eden od teh krajev je Krog; ampak ga je, žalibog, strokovna javnost opredelila kot neuporabnega za golf. Zanima me: Ali bo mogoče priti z vsemi deležniki na neko kompromisno rešitev, da bi obalni turizem lahko imel nekoč, bogdaj, v bližnji prihodnosti golfigrišče, s katerim bi dvignil nivo turizma na Obali? Hvala.
Predsednik, hvala za besedo. Pozdravljeni, državni sekretar, poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije na predlog ministra predlaga Državnemu zboru sprejetje sprememb Zakona o divjadi in lovstvu po skrajšanem postopku, ker gre za manj zahtevne spremembe v zakonu. Gre za spremembe v 68. členu Zakona o divjadi in lovstvu, kjer je zdaj določeno, da so lovišča s posebnim namenom v Republiki Sloveniji Triglav Bled, Kozorog Kamnik, Pohorje, Fazan Beltinci in Kompas Peskovci, Prodi- Razor, Jelen, Medved, Snežnik Kočevska Reka, Žitna gora in Ljubljanski vrh. Ta člen pa je v nasprotju s pravnosistemskim načinom ustanavljanja lovišč s posebnim namenom ali vsaj nedosleden glede na navedeni sistem. Zaradi odprave pravnosistemske neskladnosti med določbama 7. in 68. člena Zakona o divjadi in lovstvu ter jasnejše določitve pooblastil, ki jih ima Vlada na področju lovišč s posebnim namenom, ter s tem nemoteno izvajanje nalog javne službe trajnostnega upravljanja divjadi v lovišču s posebnim namenom, ki so določena v Zakonu o divjadi in lovstvu, je podana sprememba zakona. S predlaganimi spremembami Zakona o divjadi in lovstvu smo v koalicijskih strankah na odboru predlagali amandma. S tem amandmajem se predlaga črtanje lovišč s posebnim namenom Prodi-Razor, Medved, Snežnik Kočevska Reka in Žitna gora, kot so določena v 68. členu zakona. Lovišče s posebnim namenom Prodi-Razor bo postalo del lovišča s posebnim namenom Triglav Bled in lovišča Ljubinj. Lovišča s posebnim namenom Medved, Snežnik Kočevska Reka in Žitna gora pa se združijo v enotno lovišče s posebnim namenom Kočevsko, saj se ta lovišča teritorialno držijo skupaj in imajo že sedaj istega vodjo ter sedež. Z združitvijo teh lovišč v enega se bo racionaliziralo delovanje in izboljšala učinkovitost delovanja lovišča. Poleg navedenih sprememb se v Zakonu o divjadi in lovstvu dodaja novo lovišče s posebnim namenom Brdo pri Kranju. Ker te spremembe Zakona o divjadi in lovstvu ne prinašajo dodatnih finančnih posledic za drž
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Vse skupaj se mi zdi tako kot ujetega ptiča tožba oziroma v tem primeru bi rekel, ujetih ptičev tožba. Vsak je seveda tu izjadal svojo bol, jaz bi jo tudi lahko, navsezadnje sem bil Gospod Jerovšek, jaz bi Navsezadnje sem bil eden tistih, ki je dal pobudo - zdaj se bom malo pohvalil - za to, da se je sploh začel postopek za odkup Elana nazaj, čeprav sem vedel, da bo to drago, ni bilo poceni. In seveda zato, ker preziram tovrstno ravnanje z denarjem, ki so ga ustvarili ne samo menedžerji, ampak tudi kdo drug, bom tak predlog sklepa podprl; žal brez upanja, da bom izvedel za tista imena odgovornih, ki so to zakuhali. Hvala lepa.
Spoštovani gospod predsedujoči, lep pozdrav predstavnikoma ministrstva. Gre za nacionalni identifikacijski dokument. Osebna izkaznica je tako sredstvo za dokazovanje istovetnosti državljanstva, potovalni dokument in dokument za nastopanje v pravnem prometu. V letu 2005 je bila sprejeta novela Zakona o osebni izkaznici, ki je bila potrebna zaradi uskladitve kazenskih določb z zakonom o prekrških. Predlagatelj si v predlogu zakona prizadeva zagotoviti jasnost zakona in hitrejšo možnost vročitve osebne izkaznice v nujnih primerih ter za starostnike veljaven trajen identifikacijski dokument in zmanjšanje števila oseb, ki identifikacijskega dokumenta nimajo. Sicer ohranja večino določb starega zakona, razen v tistem delu, ki se nanaša na kvalificirano digitalno potrdilo za opravljanje elektronskih storitev zdravstvenega varstva in zavarovanja. Državljanu Republike Slovenije s stalnim bivališčem v tujini se bo izdala enako veljavna osebna izkaznica kot državljanu s stalnim prebivališčem v Sloveniji. Smiselno se nam zdi, da je možno uporabiti fotografijo, ki je bila uporabljena za identifikacijski dokument, tudi ko bo šlo za izdajo potnega lista. Trajna veljavnost osebne izkaznice po 70. letu starosti je zagotovo dobra odločitev, saj se pogosto dogaja, da oseba zaradi zdravstvenih razlogov ne more priti do organa, ki dokument tudi izdaja. Predlagatelj pojasnjuje, da bo možno po novem dobiti osebni dokument tudi na diplomatsko-konzularnih predstavništvih. Kot vidimo, gre za dokument, s katerim se lahko potuje v 33 držav in je še kako zanimiv za državljane tretjega sveta, zato je izdelava dokumenta in hramba praznih obrazcev z vidika preglednosti in odtujitve eden od pomembnejših ukrepov, da se zavaruje pred odtujitvijo in ponarejanjem. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke podpiramo amandma Vlade, ki popravlja neprimerno odločitev Državnega zbora, ko je sprejel amandma poslanske skupine narodnostnih skupnosti, ki naj bi omogočal izdajo dvojezičnih osebnih izkazni
Hvala lepa, gospod za besedo. Gospa ministrica, državni sekretar, kolegice, kolegi! Mislim, da gremo malo preveč v sekundarni del današnje teme, to je prodaja, primarni del je vendarle zakon, ki pomeni zaščito kapitalske naložbe. Nekaj več bi o tem povedal, če dovolite. Spet imamo na mizi zgodbo, ki se ji reče težava s Hrvaško. To ni prva težava, imamo veliko težav z Hrvaško. Pa je arbitraža takšna, pa je bil pred mnogimi leti Sunčani Hvar, če spomnite, prodaja in nakup, pa je Agrokor, pa Mercator in podobno. Mi preprosto s to Hrvaško ne znamo, kako naj rečem, »handlati«. Tu imamo po moji oceni težave in eden od razlogov, da je temu tako, vidim v tem, da ali ne poznamo zgodovine ali je pa nočemo brati oziroma razumeti. Ko gre človek pogledat nazaj v zgodovino – kot vemo, je historija magistra vitae, vendarle če gremo 100 let pa malo več kot 100 let nazaj, je na tem območju bilo neko stanje, ki se mu je reklo Vojna krajina. To je bilo posebno območje, del Republike Hrvaške današnje in no zaledje tega vojnega območje je pa današnja Republika Hrvaška. Tam so veljala neka druga pravila kot v ostalem delu Evrope. Pa ta druga pravila niso bila napisane, so bila de facto druga pravilo, medtem kot de iure pa so bila pa neka evropska, recimo, pravila. To območje je bilo treba takrat vzdrževati. Območje je bilo namenjeno obrambi pred turškimi vpadi, turškimi vplivom in tako dalje. Vzdrževala je cela Evropa to območje, ampak najbolj slovenske dežele. To so te, ki so bližje temu območju bile. No, in iz tega časa zgodovinskega se je Hrvaška naučila delati iz tega svojega položaja, kakor se temu reče, posel, biznis. Tako kot znajo delati Švicarji biznis iz denarja, so ti začeli delati biznis iz te obrambne vloge, ki jo je tam Evropa namenila. No, in tam so pravila bila malo drugače narejena, kot so sicer veljala v Evropi. Tam bi po einsteinovsko rekel, da se je tam ta prostor malo zakrivil. Vse te zgodbe, ki jih mi doživljamo iz Hrvaško, izvirajo v bistvu iz takega njihovega stan
Gospod predsednik, najlepša hvala za besedo. Zdaj ne vem, če sem čisto dobro zastopil gospoda Rajha, a veste. <PARTY> je bila na vladi nekje, če pogledamo, tako, 7 let, odkar imamo samostojno državo. In očitno smo mi zadolžili za 30 milijard to državo. Pa vem, da vam številke ne grejo, ampak to vam pa tudi verjetno še vaše volivke in volivci tistih nekaj, ki jih imate, ne verjamejo. Hvala lepa. Hvala, gospod predsednik, za besedo. Za razliko od vas se pa res ne bom spuščal na osebni nivo. Pridite z dokumentom, da bomo nekaj naredil za ljudi. Novela zakona o dohodnini, Zakon o dolgotrajni oskrbi, demografski sklad, Predloga zakona o debirokratizaciji in tako naprej. Cel kup predlogov je, ampak v Levici ste proti. V Levici ste proti! Glede samorefleksije pa, kdo bo kaj iz sebe naredil, pa tako naprej Glejte, čez 10, 20 let bo epidemija covid-19 verjetno samo še en spomin. Ampak, ali smo v tem letu, dveh letih se cepili, upoštevali ukrepe, bili odgovorni ali pa hujskali ljudi, naj grejo na ulice in protestirajo in rušijo vlado? To, pa bo tudi čez 10 in 20 let ostalo zapisano v zgodovini. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane, spoštovani! Skupni odbor je na tretji nujni seji 18. julija 2018 obravnaval Predlog zakona za zaščito vrednosti kapitalske naložbe Republike Slovenije v Novi Ljubljanske banki, d. d., Ljubljana nujni postopek, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada in je objavljen na spletnih straneh Državnega zbora. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 3. seji 17. julija 2018 sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odboru je bilo predloženo naslednje gradivo: mnenje Zakonodajno-pravne službe, z dne 17. julija 2018, mnenje Komisije Državnega Sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, z dne 18. julija 2018, in dodatna pojasnila Ministrstva za finance v zvezi z mnenjem Zakonodajno-pravno, z dne 18. julija 2018. Članom in članicam odbora so bili na seji predloženi predlogi za amandmaje odbora, ki jih je pripravilo Ministrstvo za finance, in sicer k prvemu, četrtemu, petemu, sedmemu, osmemu, devetemu, desetemu, trinajstemu, štirinajstemu in petnajstemu členu. Na seji odbora so sodelovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance, Državnega Sveta in Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je ministrica za finance predstavila ključne cilje in poglavitne rešitve predlaganega zakona ter pri tem poudarila pomen nadomestitve negativnih finančnih posledic Nove Ljubljanske banke, d. d, Ljubljana, ki nastajajo zaradi prisilnih izpolnitev pravnomočnih sodnih odločb sodišč Republike Hrvaške. Cilj predloga zakona je tudi ohranitev vrednosti kapitalske naložbe države v NLB ter možnost izplačila dividend državi. V nadaljevanju je pojasnila situacijo o odnosih z Republiko Hrvaško glede prenesenih vlog. Navedla je tudi, da je znesek odprtih zadev na hrvaških sodiščih 172 milijonov evrov ter pripadajoče obresti. Povedala je, da je cilj Republike Slovenije, da se NLB privatizira po tržnih načelih in da se status banke v regiji ohrani. Sprejetje z
Lep pozdrav še enkrat v mojem imenu vsem prisotnim tukaj! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je predlog zakona obravnaval kot matično delovno telo na 29. nujni seji 30. 6. 2021. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala konkretne pripombe k številnim členom predlog zakona, nekatere od teh so bile upoštevane v amandmajih koalicijskih poslanskih skupin. V ustni predstavitvi pisnega mnenja je predstavnica Zakonodajno-pravne službe posebej izpostavila bistveni očitek, in sicer da besedilo zakonskega predloga vsebuje več rešitev, katerih normiranje je pridržano v izvršilni veji oblasti in ne zakonodajni. Intenca predlagatelja, da v enem zakonu uredi vso materijo, vezano na rešitev situacije, povzročeno s pozebo spomladi 2021, je po mnenju Zakonodajno-pravne službe v izhodišču neustrezna, ker ne loči med namenom in pomenom zakona in podzakonskih aktov v slovenskem pravnem redu. Takšen način ni pravilen in pomeni kršitev nekaterih členov ustave. Nadalje je Zakonodajno-pravna služba opozorila, da naj bi predlog zakona urejal ukrepe za odpravo posledic pozebe v kmetijski proizvodnji, medtem ko iz zakonskih določb izhaja, da se večina ukrepov nanaša le na odpravo posledic v sadjarstvu in vinogradništvu. Opozorila je tudi na vprašanje v zvezi z namakalnim sistemom Vogršček. Zakonodajno-pravna služba meni, da je sporno, da se problem Vogrščka rešuje v interventnem zakonu. Predsednik Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je predstavil poročilo komisije, ki je predlog komisije sicer podprla, vendar se pri tem izpostavlja problematika neenakega in celo neenakopravnega obravnavanja ter reševanja posledic naravnih nesreč v kmetijstvu. Primer je lanskoletna toča, zaradi katere so bili sadjarji v posameznih predelih Slovenije ob celoten pridelek, vendar niso bili deležni interventne zakonske obravnave. Večina članov odbora je v razpravi napovedala podporo o sprejetju predloga zakona, strinjali pa so se tudi tako z opozo
Hvala lepa za besedo. Novelo Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih je vsekakor potrebno podpreti. Novela omogoča bolj pravično ureditev, hkrati pa, kar je bistveno, na ta način lahko spodbuja tudi družinsko politiko in rodnost. Demografsko stanje v Sloveniji je pač takšno, da je to treba spodbujati. Ampak ta zakon in še nekatere druge rešitve, o katerih smo danes že slišali, pa je le začetek uspešnejše demografske politike. Mislim, da moramo v bodočnosti razmišljati tudi o ponovni uvedbi plačila države za drugega in tretjega otroka v vrtcu, kar menim, da bo ta vlada tudi izvedla. Ko pa bo finančno stanje dopuščalo, pa bi bilo dobro razmišljati o povsem brezplačni vključitvi otrok v vrtec in brezplačni prehrani učencev in dijakov. Hkrati bi bilo dobro razmišljati še o drugih davčnih spodbudah velikim družinam in subvencioniranju stanovanjskih najemnin družinam, ki imajo tri ali več otrok. V preteklih dneh smo razpravljali o rebalansu proračuna, začela se bo razprava o proračunih za naslednja leta. Prav nič ne bo koristilo, da bomo v načrtih razvojnih programov načrtovali gradnjo novih vrtcev, novih šol, novih fakultet, novih inštitutov, ko ne bomo imeli otrok, ki bi vstopili v te institucije. Zato pozdravljam ta zakon, ki mora biti prva stopnica oziroma ena izmed prvih, ki bodo vodile k uspešni družinski politiki. Demografski problem Slovenije je eden najbolj zahtevnih in največjih izzivov te vlade. Hvala.
Jaz bom zelo kratek. Brez populizma. Mislim, da je to tisti prvi udarec, ki sem ga dolgo pričakoval, ki ga je zadal danes s tem predlogom zakona naš minister. In sicer v smislu, da poželjno je bilo v tej državi postaviti kazni na pravo mesto. Jaz tudi si poželim, da bo manj mrtvih z resnimi kaznimi, bolj doslednim izvajanjem prometnih predpisov in še na drugih področjih. Manj bi bilo umorov, če bi se ljudje in zlikovci bolj bali represivnih organov. Zato podpiram predlog, ki ga je ministrstvo dalo, in zato zavračam ta amandma. Mislim, da smo šli preveč v populistične vode in da v tej državi je to eden od poskusov postavljanja reda, ker če ne udariš pač po "pertošlju", potem nič ne zaleže. Hvala.
Lep pozdrav vsem prisotnim! TIGR je organizacija, ki je bila prva protifašistična organizacija na svetu. Kratica TIGR pomeni Trst, Istra, Gorica, Reka. TIGR je združeval protifašistične borce na ozemlju celotne dežele Primorske, to se pravi od Bovca pa do zadnjega primorskega otoka, do Lošinja. Na tem ozemlju so se zbirali protifašisti in že leta 1927 ustanovili organizacijo TIGR, ki je združevala slovenske domoljube, ki jim ni bilo vseeno, da italijanski fašistični škorenj tolče po naših ljudeh. TIGR je bil ustanovljen na Nanosu leta 1927. Treba je povedati, da so se 13. maja 1941 prvi z orožjem uprli italijanskim fašistom, in sicer na Mali gori pri Ribnici. Do danes, 80 let po tem dogodku, ki ga danes hočemo obeležiti kot državni praznik, do danes TIGR ni imel svojega mesta v slovenski zgodovini. Dejstvo je, da TIGR ne ločuje in ne izključuje. TIGR združuje vse Slovence, ki jim je nekaj do slovenske zgodovine, do tega, da smo lahko ponosni na 13. maj, ko se je tigrovec prvi uprl fašistom. Mislim, da je to simbol domoljubja, in to je simbol, na katerega ne smemo pozabiti. Mnogo tigrovcev se je priključilo narodnoosvobodilnemu boju in so v njem tudi sodelovali, vendar organizacijo so brisali iz slovenskega spomina. Žalostno je, da se že nekdaj želelo deliti slovenski narod, in žalostno je, da nekateri želijo deliti slovenski narod tudi sedaj. Treba pa je povedati, da naš predlog zasleduje cilj, da ne bo dela prost dan, da gospodarstvo ne bo v ničemer obremenjeno. Gre le za simboliko in tukaj ni nobene želje, da se bi kakorkoli zmanjševal pomen narodnoosvobodilnega boja. Slovenci moramo enkrat narediti nekaj in sprejeti nek datum kot praznik, ki bo dvignil naš nivo. Res pa nas žalosti, da zgodovinarji o TIGR-u govorijo le pristransko. Namesto da bi bili ponosni na nekaj, kar imamo, česar nima noben drug narod v Evropi; in naredili korak k objektivnemu zgodovinskemu dejstvu, hočejo pohoditi takšne svetle trenutke naše zgodovine. Ker zakon na matičnem delovnem telesu n
Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade! Veljavni zakon o varstvu okolja, sprejet leta 1993, je postavil temelje sistemskega varstva okolja v Republiki Sloveniji. Poenotil je principe varstva okolja, sektorski način urejanja varstva okolja pa je nadgradil z vzpostavitvijo pravnega okvira za omogočanje trajnostnega razvoja. Na podlagi tega zakona je bila do zdaj uveljavljena vrsta izvršilnih predpisov, ki se nanašajo na mejne emisije in emisijske vrednosti, pravila ravnanja, presojo vplivov na okolje, monitoring stanja okolja in njegovih obremenitev ter na takse za obremenjevanje okolja. Sprejeti so bili tudi operativni programi, ki vsebujejo ukrepe za izboljšanje stanja okolja, in drugo. Ti predpisi omogočajo implementacijo upravnih, strokovnih in nadzornih mehanizmov na področju varstva kakovosti zraka, voda in tal, varstva pred hrupom in sevanji, pa tudi implementacijo instrumentov za regulacijo rabe in izkoriščanje naravnih dobrin. Na podlagi zakona o varstvu okolja je bil sprejet nacionalni program varstva okolja, ki vsebuje dolgoročne cilje, usmeritve in naloge na področju varstva okolja, pa tudi vrsto iz njega izhajajočih operativnih programov. Na podlagi zakona o varstvu okolja so bila pripravljena poročila o stanju okolja, ki smo jih obravnavali in sprejemali v državnem zboru. Zadnje poročilo o stanju okolja za leto 2002 smo v državnem zboru sprejeli decembra lanskega leta. V veljavni zakon o varstvu okolja je že vgrajena vrsta načel in instrumentov mednarodnih okoljevarstvenih pogodb in deklaracij, kot na primer deklaracija OZN o okolju in razvoju iz Ria de Janeira, baselska konvencija, konvencija o klimatskih spremembah in konvencija o biotski raznovrstnosti ter temeljna načela in nekaterezahteve zakonodaje Evropske unije. Ker se Republika Slovenija v času uveljavitve zakona o varstvu okolja še ni formalno odločila o polnopravnem članstvu v Evropski uniji, vanj niso bile dosledno prenesene in upoštevane zahteve pravnih aktov Evropske u
Spoštovani prisotni! V Liberalni demokraciji Slovenije bomo podprli dopolnjeni predlog sklepa, s katerim naj bi državni zbor Republike Slovenije pozval sindikat delavcev trgovine Slovenije, da precizira referendumsko vprašanje. Menimo, da so za to podani tehtni vsebinski razlogi. Po drugi strani, z vsebinskega vidika seveda bi si želeli, da bi se argumentacije v zvezi s tem zakonom nekoliko premaknile s področja demagogije v področje realnega urejanja problema, ki je zelo pomemben. Ta problem odpiralnih časov Torej, vprašanje odpiralnih časov v trgovini je seveda izredno pomembno za delavce v trgovini, pa tudi za vse druge državljane, se pravi, za praktično 2 milijona Slovencev. V Liberalni demokraciji Slovenije smo mnenja, da po kriterijih socialno uravnavanega tržnega gospodarstva v tem trenutku razpolagamo ne z idealnim, ampak vendar zadovoljivim zakonom, ki ureja to področje in, da bo vsako poseganje v sedanjo ureditev moralo biti zelo premišljeno, saj bi se nekatere verjetno dobre namere sicer utegnile soočiti z zelo slabimi posledicami za tiste, za katere si nekateri moji kolegi besedno zelo prizadevajo; to pomeni, za zaposlene v trgovini. Ocene so, da bi drastično poseganje v odpiralne čase, take kot so sedaj, utegnilo povzročiti zmanjšanje števila potrebnih delovnih mest v trgovini do 20.000. Zato je treba to zadevo temeljito premisliti Zato je treba to zadevo temeljito premisliti ter razmisliti o ravnovesju, ki ga ta zakon prinaša med delavce v trgovini, med lastnike, predstavnike delodajalcev in pa med kupce. Poseganje v to področje, skratka, mora biti izrazito premišljeno. Še ena množica ljudi je, ki je tu ne smemo izgubiti izpred oči, to so brezposelni. Brezposelni v Sloveniji, ki jim spremembe zakonodaje, ki bi zmanjšale ekonomičnost poslovanja v trgovini, ki bi posledično povzročile zmanjšanje števila delovnih mest seveda, ne bi omogočale boljšihmožnosti za zaposlovanje v prihodnje. Še nekaj je treba tukaj izpostaviti. Katerikoli zakon, naj bo še tako
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Sedaj sem pa pravzaprav v pravi dilemi. Ker bom podprl zakon tudi drugič, oglasil sem se pa pravzaprav zaradi tega, ker ne bi želel, da sem zaradi tega obtožen, da degradiram formalno izobrazbo kot tako oziroma, da s tem zmanjšujem konkurenčnost na visoko tehnološkem nivoju. To je bilo slišati iz razprav. Iz te zadnje razprave pa pravzaprav sledi, da če podprem zakon, pričakujem, da bo vrnjena ureditev nazaj in zopet regulirana, se pravi obvezna izobrazba. Moje mnenje je, da predispozicija formalne izobrazbe je velika prednost in tisto, kar pričakujemo od vsakega, ki opravlja določen poklic, določeno strokovno delo. Ni pa nujno, da je to formalno a priori obvezno, sploh pa ne v nekaterih poklicih. Jaz bom navedel dva primera s popolnoma drugega področja, s področja računalništva, kjer imate primer človeka, ki je danes najbogatejši človek na svetu, ki je šele po parih desetletjih formalno zaključil univerzitetni študij in še to zaradi tega, ker je to obljubil nekoč očetu. Minister za kulturo v neki zelo kulturni državi ni imel univerzitetne izobrazbe, bil je minister za kulturo. Tako da, a priori formalna izobrazba seveda še ne pomeni, je neka določena prednost in je treba formalno izobrazbo podpirati, ne pa tega a priori zahtevati in tudi regulirati v vsakem primeru. Jaz bom glasoval za zakon ponovno.