EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, ministrice in ministri in drugi člani Vlade. Drage kolegice in kolegi! Dovolite, da vam predstavim stališče Poslanske skupine Desus do predloga deklaracije o usmeritvah in delovanju Republike Slovenije v institucijah Evropske unije za leto 2015. S sprejemom te deklaracije želimo, da je politika Slovenije v evropskih zadevah pregledana, da je javnost seznanjena z odprtimi vprašanji, s katerimi se srečujeta Evropska unija in Slovenija. Deklaracija hkrati daje širši okvir za pripravo stališč Republike Slovenije, ki jih Vlada zastopa v institucijah EU. Ko govorimo o preglednosti, moram poudariti, da se nam zdi izjemno pomembno, da smo na matičnem delovnem telesu sprejeli amandma, s katerim bo zagotovljena transparentnost pri pogajanjih o sporazumu o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe. Tako ne bo dvoma, da ta sporazum ne bi zagotavljal ohranitev okoljskih, socialnih, delavskih, zdravstvenih in drugih standardov Evropske unije. Spoštovani! V Poslanski skupini Desus bomo Predlog deklaracije podprli, saj se Slovenija z njo zavezuje, da bo njeno delovanje usmerjeno v razvoj, v gospodarsko rast in zaposlovanje ter v trajnostne rešitve v korist celotne družbe. To je za Desus zelo pomembno, zato bomo pozorno spremljali tudi učinkovitost sprejetih ukrepov za gospodarsko rast in za aktivno politiko zaposlovanja. Vsi skupaj pa bomo morali okrepiti boj proti revščini in socialni izključenosti. Na področju zdravja mora Slovenija proučiti vidike financiranja dolgotrajne oskrbe in narediti poglobljen pregled izdatkov za zdravstvo z analizo potencialnih prihrankov, ki pa seveda ne smejo biti v škodo bolnikov. Evropski sistemi zdravstvenega varstva so soočajo z izzivi, ki so posledica demografskih sprememb starostne strukture prebivalstva. Pričakovanja ljudi o boljšem dostopu do kakovostne zdravstvene oskrbe in novih zdravstvenih tehnologij so upravičena. Pričakujemo, da bodo ukrepi usmerjeni v podporo državam članicam pri zago
Hvala lepa, gospod predsednik. Želel bi najprej replicirati spoštovanemu kolegu Čebulju, županu občine Cerklje. Prej sem razdelil interese na dve strani - na eni strani letalskih prevoznikov, na drugi strani upraviteljev letališč - in govoril sem na tretji strani še o letalskih potnikih. Opravičujem se, ker sem izpustil prebivalce občin, kjer so letališča. Ampak v tem se da razdeliti vse te interese na dve skupini: ena so tisti, ki to dejavnost plačujejo, in to so samo in izključno letalski potniki, in potem so tisti, ki od te dejavnosti živijo, in to so na eni strani letalski prevozniki, na drugi strani letališča in na tretji strani tudi občine, ki bi rade imele rento iz tega naslova. Temu ne nasprotujem, samo opravičujem se, ker tega nisem uvodoma omenil - ta pričakovanja so realna. Kar pa zadeva gospoda Vebra in nekatera opozorila. Čisto praktično vam bom povedal. Lansko leto se je dalo leteti v London za 30.000 tolarjev, letos, ko British Airwaysa ni več, to ni več mogoče. Če bomo imeli več letalskih prevoznikov na domačem trgu, bomo mi kot posamezniki, kot kupci teh uslug imeli možnost izbire. Tekma na trgu vedno dela v korist letalskega potnika. Za to gre tukaj. Zato je treba tudi ustvariti pogoje, da bi do takega tekmovanja prišlo. Ta zakon zagotovo - zagotovo! - ustvarja take pogoje, zato ga podpiram. Ampak tisto, na kar sem posebej opozoril, pa je nevarnost, da se nam zdaj kot že ničkolikokrat doslej v proceduri zgodi nov zaplet. Tega ne bi rad doživel. Želel bi, da bi bil ta zakon čim prej objavljen v Uradnem listu in da bi začel veljati. Hvala lepa.
Spoštovani predsedujoči, predstavniki vlade, poslanke in poslanci! Novelo Zakona o prevozih v cestnem prometu sprejemamo po nujnem postopku, njegov namen je v Poslovniku Državnega zbora opredeljen, da se ga uporabi, kadar je sprejetje zakona nujno zaradi interesov varnosti in obrambe države ali zaradi odprave posledic naravnih nesreč ali zato, da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države. V teh primerih lahko Vlada predlaga sprejetje zakona po nujnem postopku. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke se strinjamo, da država ne deluje tako, kot bi morala. Pa vendarle, komu je v interesu, da sprejemamo več kot tretjino členov obstoječega zakona, kar pomeni, da bi morala Vlada oziroma Ministrstvo za promet pripraviti nov celovit zakon, na kar opozarja tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Prav tako smo zaradi obsežnosti gradiva prejeli nemajhno število amandmajev, predlogov izboljšav in nasprotovanj. Menimo, da ni treba sprejemati zakona po nujnem postopku v takšnem obsegu in vsebini, razen če vlada meni, da živimo res v razmerah, ki ne ustrezajo mirnodobnemu stanju, za kar smo potem lahko upravičeno zaskrbljeni. Vlada bi morala umakniti tri četrtine predlagane novele in v sprejetje ponuditi res samo tisto, s čimer bi lahko dosegli konsenz, da upravičimo sprejetje zakona po nujnem postopku. Gotovo so to licence avtoprevoznikom, pa še tu je vlada zaspala in z rešitvami prihaja prepozno. Rešitve sicer niso idealne, a zaradi vse večje konkurence, kot ugotavlja tudi predlagatelj, je treba sistem licenc za prevoze res nujno in hitro ter čim bolj logično urediti, da ne bi bilo blokad in izgube zaslužka. V razpravah v strokovni javnosti in na matičnem delovnem telesu so bile izpostavljene dileme glede podeljevanja licenc, o tem so pisali strokovnjaki s področja javne uprave, in upamo, da v nadaljnjih razpravah v zvezi s spremembo predmetnega zakona ne bo nastala pravna praznina, kot se to praviloma dogaja v tej državi na marsikaterem podr
Lep pozdrav. Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, spoštovana ministrica, vsi prisotni! V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke se ne bomo opredeljevali do same vsebine zakona, ki določa pravice v zvezi s socialno varnostjo evropskega delegiranega tožilca ter v zvezi z delovnim jezikom, ki naj bi ga tožilec poznal. Kot že nekajkrat v tem mandatu ponovno opozarjamo, da je institut evropskega tožilca v našem sistemu tujek in do njega ne bi smelo priti. Najbolj nas skrbi prav to, da se s takšnimi organi, delegiranimi s strani Evropske unije, krni suverenost države. Ustava Republike Slovenije v 135. členu govori o državnem tožilcu – poudarjam, o državnem tožilcu, in to je ustavna materija. S pravilno uporabo uredbe bi se lahko izognili prenosu tega organa v naš pravni red. Z naddržavnim tožilcem bo prišlo do krnitve suverenosti države in monopolizacije kazenskega postopka v rokah evropskih organov. Naddržavni tožilec ima mnogo več pooblastil, kot jih ima državni tožilec v slovenski pravni ureditvi. Evropo očitno skrbi delovanje njenih enakopravnih članic, seveda izključno v povezavi s financami. Prav zanimivo, toliko o zaupanju in enakopravnosti! Kazensko pravo je hrbtenica vsake države in ko bo Evropa imela pristojnost tudi nad tem področjem, je z našo državo dokončno konec. Evropsko javno tožilstvo je neodvisno in samostojno kolegijsko telo, ki je neodvisno od držav članic in drugih institucij Evropske unije, torej odpiramo vrata organu, ki je popolnoma neodvisen in samostojen. Ta organ bo lahko v naši državi počel, karkoli bo želel. Najprej si je Evropa polastila banke, sedaj seže lovke tudi v kazensko pravo. Gre torej za ustanovitev še enega organa, izmed mnogih, ki bo dodatno oslabil suverenost nacionalnih držav. Treba je še povedati, da države, ki niso vključene v sistem evropskega javnega tožilstva, so Poljska, Madžarska, Švedska, Danska in tako naprej. Le zakaj? Očitno z razlogom, ker imajo pametne voditelje. Ustanavljajo se stalni senati, ki bodo s
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovani ministri, vsi prisotni, še posebej moj minister za javno upravo! Ljudje so nezadovoljni z delom oziroma nedelom javnih uslužbencev. Ampak da ne bo kakšne pomote, pojdimo lepo po vrsti. Moje poslansko vprašanje vključuje birokratski del, zgolj birokratski del javnega sektorja, to se pravi upravne enote, inšpekcije, inšpektorate, finančno upravo, ministrstva in tako naprej. V času epidemije, ta se je danes vrnila, so imeli ljudje veliko problemov na upravnih enotah. Če si prišel na upravno enoto, so te odslovili, so rekli, veste kaj, morate se prijaviti, najaviti po telefonu, ko si klical prek telefona, pa nihče ni dvignil telefona in seveda ni šlo skozi. Ali je to servis državljanov, sprašujem. Če pokličeš na sodišče, sodnika ne moreš dobiti, če pokličeš v bolnico, zdravnika ne moreš dobiti, če pokličeš na FURS, si v nekakšni čakalni vrsti in tako dolgo tam čakaš, da nazadnje še pozabiš, kaj si hotel vprašati. Med javnimi uslužbenci prednjačijo predvsem uslužbenci Finančne uprave. Od ljudi zahtevajo številne podatke in informacije, ki jih lahko lažje in hitreje pridobijo tudi sami. Nimajo vsi ljudje doma dokumentov zloženih v fasciklih in pripravljenih za opravek, zato bi morali javni uslužbenci v večji fazi sami iskati podatke in potrebne dokumente. Javni uslužbenci še vedno ne znajo vročati, saj vročajo strankam namesto njihovim pooblaščencem in tako naprej. Javni uslužbenci zamujajo z izdajo odločb, čeprav imajo zakonsko določene roke. Kratko malo odvrnejo, da so to inštrukcijski roki, ki nimajo nobenih posledic. Zakaj potem sploh določamo roke v zakonih, če se jih javni uslužbenci ne držijo? Tega ne razumem. Dopuščam možnost, da boste rekli, da so to zgolj pavšalne navedbe, ampak vse te navedbe vam lahko potrdimo z dokumenti, prav vse. Zato pričakujem tudi vaše konkretne zaveze, da se bo to stanje izboljšalo. Zanima me: Kdaj boste objavili direktne telefonske številke in naslove elektronske pošte vseh javnih usluž
Hvala za besedo. Tudi sam moram biti kritičen do te resolucije in če dovolite, bom z 32. strani citiral samo določene aspekte te resolucije, ne bom se spuščal v vse ostalo. Zelo pomembna je tretja alineja, ki pravi: »Dokončati pripravo modela financiranja z možnostjo vključitve javno-zasebnega partnerstva, eventualna sklenitev partnerstva glede gradnje drugega tira in investicijo tudi izvesti.« Z vsem spoštovanjem do vsega napisanega, imam osebne pomisleke in zelo težko mi je, da v takem dokumentu lahko potrdim neko tako zavezo, kot je tu dana. Sploh glede na dejstva, ki so znana; recimo, da bi samo 27 kilometrov dali nekemu javno-zasebnemu podjetju. Glede na literaturo, ki obstaja in je zelo jasna, da javno-zasebno partnerstvo ne prinaša nekega odnosa, mislim, da razen metroja v Londonu to javno-zasebno partnerstvo ni pokazalo tega. Bi si pa želel, da bi bilo tu napisano, da si bo ministrstvo prizadevalo najti model financiranja, ki ustreza naši državi, ne splošno ali pa eksplicitno javno-zasebno partnerstvo. Rad bi, da se tudi v tej smeri to resolucijo dodela in uvidi to, da ni samo javno-zasebno partnerstvo edina alternativa. Tako tega, žal, ne morem potrditi. Hvala.
Spoštovane poslanke in poslanci, pozdravljeni še enkrat! Pred vami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o razvojni podpori Pomurski regiji v obdobju 2010–2015. V zakonu predlagamo podaljšanje obdobja izvajanja zakona za dve leti, to je do 31. 12. 2017, ker verjamemo, da bomo v podaljšanjem časovnem obdobju lažje zaključili nekatere ukrepe, ki še niso dokončani. Podaljšanje je tudi ključna vsebinska sprememba predloga zakona. Spremlja pa ga uskladitev besedila zaradi sprememb v organizaciji državne uprave in nekaterih drugih institucij. Pristojni državni organ ob sprejetju zakona je bila Služba Vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalno politiko, sedaj pa je to Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Predlaga se tudi, da se namesto navedbe Regionalna razvojna agencija Mura, d. o. o., v zakonu uporabi splošen termin pristojna regionalna razvojna agencija in da se sredstva, namenjena za spodbujanje razvoja Pomurske regije, ne smejo dodeljevati za izdelavo študij, ekspertiz, strokovnih podlag in podobne dokumentacije ter za sklepanje svetovalnih pogodb, kar je bilo na nek način že izglasovano na seji odbora za amandmajem Poslanske skupine <PARTY>. V zadnjih letih se sredstva niso uporabljala v ta namen, moram poudariti, v prihodnje pa, če bi se pojavila potreba po kakšni evalvaciji in študiji, lahko Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo zagotovi financiranje takšne aktivnosti iz sredstev za lastno delovanje ministrstva, in to v najbolj ekonomsko učinkovitem načinu. Razlog za zamik pri izplačilih v prvih letih izvajanja programa, kot že nekajkrat rečeno, je bilo predvsem v začetnih aktivnostih, ki so potrebovale pač določene zagonski čas, da so se začele odvijati z večjo intenzivnostjo. V zadnjih letih izvajanja programa pa se je Vlada Republike Slovenije soočila z nekaterimi omejitvami proračuna. Tudi v letošnjem državnem proračunu smo lahko zagotovili le del potrebnih sredstev za izvedbo Programa za spodbujanje ko
Spoštovani gospod kolega Pojbič! Vem, da imate v svojem okolju Je replika, kajne? Aha, replika! Takoj bom obrazložil. Glede na socialno ogrožene v vašem okolju, to ste govorili, kako bodo prenašali vse te odločitve današnjega dne. Vendar se sprašujem, kako jim boste pa vi obrazložili, da podpirate, da ima vaš visok funkcionar dva visoka dohodka, ne enega, ampak dva. V interpelaciji je ena od pomembnih točk, za kaj gre pri mag. Širclju. In vi podpirate to interpelacijo, to ste rekli. Kako boste obrazložili svojim ljudem, da podpirate, da ima nekdo od vaših dva visoka prihodka?
Hvala za besedo. Spoštovani navzoči! Pred nami je Predlog odloka o razpisu zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih. Do tega koraka smo prišli šele potem, ko je Ustavno sodišče Republike Slovenije odločilo, da je referendum o Zakonu o zakonski zvezi in družinskih razmerjih dovoljen. Z odločbo Ustavnega sodišča Republike Slovenije se je zgodilo ravno tisto, na kar smo v Slovenski demokratski stranki opozarjali že pred tem, ko je prišla zadeva na Ustavno sodišče. Prepoved referenduma, ki ga je izglasoval Državni zbor o Zakonu in zakonski zvezi in družinskih razmerjih, je protiustavno dejanje. Koalicija takrat argumentom ni prisluhnila. Naj vas spomnim, da je v mesecu marcu po skrajšanem postopku, lahko rečemo z argumentom moči, mavrična koalicija sprejela novelo Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih. Koalicija Za otroke gre! je v Državni zbor vložila zadostno število podpisov za pobudo za razpis referenduma. Ne moremo reči samo zadostno število, ampak rekordno število, več kot 85 tisoč podpisov. Ko je predsednik Državnega zbora določil 23. marec za začetek 35 dnevnega roka za zbiranje overjenih podpisov na upravnih enotah in krajevnih uradih, so predlagatelji zakona vložili tudi pobudo o nedopustnosti referenduma. Koalicija Za otroke gre! je takrat v rekordnem času oziroma v 4 dneh zbrala rekordno število overjenih podpisov, in sicer več kot 48 tisoč podpisov. Takrat je tudi Državni zbor izglasoval s 30 poslanci za in 21 glasovi proti sklep o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma. Torej, lahko rečemo, da poslance velik mavrične koalicije ni zmotilo niti dejstvo, da je koalicija Za otroke gre! uspela zbrati več kot 85 tisoč podpisov za pobudo za razpis referenduma in več kot 48 tisoč overjenih podpisov samo v 4 dneh. V javnosti so se po odločbi Ustavnega sodišča Republike Slovenije, ki je dopustilo referendum, pojavile tudi izjave, da je odločitev Ustavnega sodišča Republike Slove
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Ustanovitev slabe banke naj bi bila v razmerah globoke gospodarske krize leta 2012 prvi pozitiven signal na poti okrevanja ne le bančnega sistema, pač pa celotnega gospodarstva. Žal pa je bila tudi tokrat, če malce parafraziram, pot v pekel tlakovana z najboljšimi nameni. Še tako dober zakon je namreč možno zaobiti, zlorabiti. Problem pa nastane, ko takšno ravnanje ni sankcionirano. Še danes je namreč vprašanj veliko več kot odgovorov, vse večji je dvom, da smo se bančne sanacije lotili morda na nepravi način, ali smo se lotili dovolj strokovno, s pravimi kadri ali ne. Zato upam in pričakujem, da bo ta preiskovalna parlamentarna komisija dala odgovor na vsa še odprta vprašanja in dileme. Namreč, če naj bi bila slaba banka dobra sistemska rešitev za nasedle bančne terjatve, bi morali prenosi s poslovnih bank na DUTB potekati ne le po enaki strokovni metodologiji, temveč tudi po enakih kriterijih, pa vemo, da se to ni dogajalo. Že prve izkušnje strank bančnih komitentov, to je imetnikov kreditov, so tedaj pokazale, da so bile tudi poslovne banke na prenosne postopke večinoma zelo slabo in površno pripravljene. Do danes so tako ostala odprta in neodgovorjena vprašanja, kot so, zakaj ni prišlo do prenosa vseh slabih terjatev na slabo banko, zakaj se je prenašalo terjatve le do določenega slabega podjetja, le iz nekaterih saniranih bank, iz drugih pa ne, kdo je odločal o tem, katere banke morajo na DUTB prenesti terjatve in katere lahko zadržijo. Posledica tako necelovitega odločanja je seveda privedla do tega, da so danes sanirane banke tudi različno uspešne in donosne. Bi pa poleg vseh teh vprašanj, ki so še kako aktualne, izpostavila še eno zelo pomembno področje, problematiko vrednotenja. Upam, da mu bo tudi ta preiskovalna parlamentarna preiskava namenila posebno pozornost. Gre za vprašanje problematike oziroma konflikta interesa cenilcev. Še tik pred krizo so namreč zagotavljali visoka vrednotenja sredstev, nato pa obrnili p
Se najlepše zahvaljujem za besedo, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi, spoštovani minister, direktor direktorata in ostali ter gospa z Ministrstva za okolje in prostor. Moram tukaj nadaljevati, kjer je moj kolega predhodnik zaključil. V bistvu gre za en pomemben korak naprej na področju prostorskega urejanja. Materija, ki jo imamo pred seboj, je predvsem oziroma v prvi meri strokovna, ne ukvarjamo se z nekimi političnimi zadevami, zato je bil tudi postopek, ki smo ga do sedaj peljali v Državnem zboru, tak – predvsem lepo poslušljiv, brez kakršnihkoli polemik, gre dejansko za tehnične, strokovne rešitve, to je tak zakon, ki ga državljani, verjamem, redkeje berejo. Je pa za slehernega državljana pa tudi gospodarstvenika, v končni fazi investitorja pa tudi lokalno skupnost, državo in številne državne organe, ki delajo na tem področju, izjemno pomemben. Tukaj smo tudi iz prakse v preteklosti ugotovili, da ni nikoli dovolj narejenega. Vsak sleherni državljan lahko ugotovi, kadar želi pridobiti gradbeno dovoljenje, da ti postopki marsikdaj potekajo predolgo, kaj šele, ko imamo kot državljanke in državljani ali pa občanke in občani upravičena pričakovanja do tega, da se bo zgodil ali pa realiziral nek večji, pomembnejši infrastrukturni projekt, naj si bodo to ceste, vodooskrba ali kaj tretjega. Tukaj se zelo hitro izkaže, kako lahko ti mlini meljejo zelo počasi, in zato se mi zdi dobro, da so v tem zakonu predvsem rešitve, ki so namenjene temu, da postopki, ki so doslej tekli zaporedno, tečejo vzporedno in hkrati; in se tukaj prihrani na času in tudi energiji, da je vse skupaj veliko bolj predvidljivo in prijazno investitorju, tistemu, ki se želi nekaj umestiti v prostor. Navsezadnje je tudi lokalni ali pa državni odločevalci veliko lažje potem pripeljejo neke projekte do cilja, do same realizacije. Ta strateški vidik rabe prostora, mislim, da se ta zavest pri nas čedalje bolj krepi. Prostor je neka omejena dobrina in njegova uzurpacija na nek način, kadar postavimo
Lep dober dan vsem skupaj! Pred kratkim smo v Poslansko skupino Slovenske nacionalne stranke prejeli pismo ogorčenega Ljubljančana, ki živi na območju Viča. Omenja, da je situacija na Viču nevzdržna, saj se migranti v večjih skupinah prosto, brez nadzora sprehajajo po ulicah in nadlegujejo žene, dekleta, se zadržujejo pred šolami, na igriščih. Zaradi tega si nihče več ne upa na sprehod, otrokom ne dovoljujejo na igrišče in podobno. Zato naj vam preberem, kar smo prejeli. Citiram: »Na vas se obračam z namenom, da izpostavim situacijo, ki se dogaja v tem delu Ljubljane, ki je preplavljena z migranti; namreč, ne vem, na koga naj se obrnem. Počasi postaja nevzdržno. Migranti prosto po Prešernu tavajo po Tržaški, pred osnovno šolo igrajo nogomet, to po 10 in več komadov, ogovarjajo žene in dekleta, brskajo po smeteh, da ne naštevam. Peljem oni dan svojega mulca k verouku, evo, na lepem se pojavi četa onih in zasedajo ploščad pred cerkvijo. Naši otroci vsi prestrašeni. Enako na igrišču pred OŠ Vič. Popolnoma brez nadzora! Otroci se bojijo, mi se bojimo za svoje otroke, dekleta, žene, enostavno svojim ne dovolim več, da bi se zvečer zadrževali tam zunaj, kjer je že prišlo do situacije, ko so ogovarjali mojo ženo. V svoji državni se ne počutimo več varne. Kaj bo hudega migrantu, ko bo zagrešil kaj groznega? Dobil bo streho nad glavo ter popolno oskrbo in sploh se ne bo sekiral.« Konec citata in pisma. Resnično ne vem in ne razumem, kako lahko to nekateri tu v dvorani odobravate. Ali vam res ni mar za Slovenijo in slovenske državljane? Nihče več se ne počuti varno. Ljudje ne zaupajo državi, to je povsem nedopustno, kmalu si res nihče več ne bo upal zapustiti lastnega doma. Če bo šlo tako naprej, bomo kmalu sami iskali mednarodno zaščito. V Slovenski nacionalni stranki obžalujemo, da predlog zakona na odboru ni bil sprejet. Dejstvo je, da se je v zadnjih mesecih zopet povečalo število ilegalnih prehodov meja. V času od 1. 1. 2019 do 30. 9. 2019 so policisti na območju Republi
Spoštovani gospod predsednik, nič hudega, saj smo tukaj v dvorani in lahko bi se tudi kasneje priključili. Spoštovane poslanke in poslanci, dragi kolegi! <PARTY> je takoj ob tej hudi naravni nesreči na dovolj nedvoumen in jasen način pokazala vse svoje sočustvovanje in pa seveda tudi takoj, da se čimprej pristopi k najnujnejši sanaciji te velike naravne tragedije, ki se je zgodila v tem delu naše države. Zato seveda smo tudi z velikim zadovoljstvom sprejeli ta zakon, ki v bistvu nakazuje samo pričetek tega intervencijskega in pa drugih ukrepov, ki se bodo šele kasneje s sprejetjem tudi proračuna za leto 2001 in verjetno tudi kasneje le izpeljali v celoti za sanacijo v območju, ki ga je prizadel ta plaz. To tudi zaradi tega, ker smo zelo pozitivno ocenili tudi dosedanje prizadevanje vlade in seveda zlasti tudi državne komisije za sanacijo plazov. V zadnjih letih smo pričeli nekako sistematično reševati te težke in nujne probleme v posameznih občinah, seveda predvsem tudi s tega vidika, ker smo zelo kmalu ugotovili, da smo na lokalnem nivoju v bistvu skoraj nesposobni, da bi lahko zagotavljali potrebna finančna sredstva. Zato je tak način, tak pristop pri razreševanju te problematike, ki je bil postavljen, tudi pravilen in tudi učinkovit. Zato bomo sprejem zakona, za katerega tudi mi predlagamo, da ga čimprej sprejmemo, nekega sistemskega, s katerim bomo sprejeli tudi neke dolgoročne usmeritve in s tem tudi vire sredstev, v celoti podprli. No, želel bi dodati še to, da smo tudi v odboru za infrastrukturo dali vso podporo sanaciji pregrade zadrževalnika Prigorica pri Ribnici, vendar nam je bilo dano zagotovilo s strani gospoda ministra, da se bodo že v letošnjem letu zagotovila prva sredstva za pripravo ustrezne projektne dokumentacije, da se bodo finančna sredstva zagotovila v proračunu za leto 2001, zato pri tem amandmaju tudi nismo vztrajali. Vsekakor gre zahvala vsem, vsem službam. S tem se je tudi dokazalo, da je sistem varstva in reševanja ter zaščite pravilno po