EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Najlepša hvala. V okviru te prijave bom povedala nekaj na splošno in potem še o našem amandmaju, ki sicer zdaj ni na vrsti, ampak ne bom potem obrazlagala. Če se zdaj ustavim samo na teh trditvah o primernem času. Določba prenovljenega 71. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju je tista, ki bo omogočila sodišču, da izvršbo odloži za dlje od tistega roka, ki je določen v prejšnjih odstavkih. In se bo v tem primeru odpravilo tisto zagato, da bi moralo sodišče nadaljevati izvršbo po tistem času, za katerega jo je odložilo. To je samo eno orodje sodišču, ki ga zdaj nima, da odloži izvršbo, če gre za nek specifičen primer, kar bo sodišče ugotovilo na podlagi te nove določbe, in da ni omejeno in zamejeno s tem rokom, za katerega mora po prejšnjem odstavku odložiti izvršbo. V tem je ves namen te določbe. Da pa je neka sistemska korupcija in ne vem kaj, to je fantazijski vložek za moje pojme, ker ne vem, zakaj bi bila to možnost korupcije, če sodišče s tem pomaga dolžniku. Zato sem tudi podprla ta amandma, da se za primeren čas omogoči odlog izvršbe v primerih, ko gre za nesorazmerno nizko terjatev v primerjavi z vrednostjo premoženja dolžnika. Kar zadeva pa samo izvršbo na nepremičnino, ta je, moram vam povedati, obstajala tudi v zakonu o izvršilnem postopku, ki je obstajal in je bil zvezni. In tudi v času socializma ni prišlo do prodaje nepremičnine, ker so se te določbe zelo redko izvajale, ampak je obstajala. Ne moremo je mi zdaj ukiniti in reči, da ne bomo imeli izvršbe na nepremičnino. O tem smo se tudi večinsko strinjali na Odboru za pravosodje, ko smo obravnavali ta zakon; in vprašanje je samo, na kakšen način uravnovesimo te mehanizme, elemente, pravna sredstva za upnika in za dolžnika. Minister je že tako sam povedal glede teh podatkov, ki jih <PARTY> navaja, 100 tisoč, tisoče izvršb Res prosim Levico, to je pač vaše orodje, da navajate bombastične številke, to zdaj zgleda, kot da smo vsi Prosim, predsednik, da opomnite kolega Trčka, da zdaj jaz govorim, da se on l
Najlepša hvala, gospod podpredsednik. V našem današnjem moralnem primeru gre za usklajevanje Zakona o gospodarskih družbah z direktivo Evropske skupnosti, katere člani smo od leta 2007. Ne gre torej za vso tisto obdobje, ki smo ga pravkar poslušali, in ne gre za to, da bi se v tej razpravi ubadali z zgodbami tistega tipa, kot se spomnimo iz osnovne šole, kaj vem o konju, konj se pase na vrtu, na vrtu rasteta tudi zelenjava in trava, na sadnem drevju zrastejo jabolka, slive. To je vse kar vem o konju. Takim razpravam sem bil sedajle priča. Zato bi rad podprl Vlado v njenem namenu, da uskladi Zakon o gospodarskih družbah s tokratno novelo z direktivo iz leta 2007 na ta način, da se bom nadaljnji razpravi odrekel, ker nisem v njej do zdaj slišal nobenega takšnega predloga, zaradi katerega bi bilo treba kakorkoli vstavljati ali dopolnjevati to predlagano gradivo. Upam, da bo Vlada sledila namenu, da v roku uskladi našo ureditev položaja gospodarskih družb, v tem primeru pač javnih gospodarskih družb predvsem v roku, ki ga določa direktiva sama, in da bomo torej usklajeni z zakonodajo Evropske skupnosti. Hvala vam.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav predstavnikom vlade, poslanke in poslanci! V Novi Sloveniji pozdravljamo prizadevanje Vlade, da je tako imenovano protitajkunsko izredno sejo vzela resno in takoj začela izvajati nekatere sklepe in naloge, ki smo jih naložili poslanci. Predlog novele zakona o zavarovalništvu tako pomeni izvršitev sklepa Državnega zbora, da naj Vlada predlaga nujne spremembe zakonodaje, ki bi dodatno okrepili vlogo nadzornih institucij ter zmanjšali možnost zlorab. Novosti pa ne izhajajo le iz sklepov Državnega zbora, ampak tudi iz priporočil Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanje in poklicne pokojnine ter iz zaključkov Sveta Evropske unije za ekonomske in finančne zadeve. Cilj novele je jasen: Agenciji za zavarovalni nadzor je treba zagotoviti neodvisnost. Neodvisnost od politike in gospodarstva pri sprejemu nadzorniških odločitev, neodvisnost pri imenovanju člana vodstvenih organov nadzorne institucije ter finančno neodvisnost, ki omogoča ustrezno delo nadzorne institucije in njenih strokovnjakov. Da bi se ta cilj dosegel novela prinaša naslednje bistvene rešitve. Agenciji za zavarovalni nadzor se dodeljuje samostojnost pri zaposlovanju in pri odločanju o obsegu sredstev za posebne projekte. Cilj tega je, da se k sodelovanju pritegne neodvisne strokovnjake in da se jih za delo primerno stimulira. V Novi Sloveniji to rešitev podpiramo, vendar opozarjamo, da mora biti nagrajevanje sorazmerno s kakovostjo in količino strokovnega dela in da se pristojnost agencije pri zaposlovanju in višini plač ne sme izroditi in uiti izpod kontrole. Novela določa način posredovanja podatkov, ki jih agencija potrebuje za nadzor in odločanje. Določa pa tudi sankcije v primeru, da pravna oseba na zahtevo agencije svojih podatkov ne posreduje oziroma posreduje napačne podatke. Med podatki, ki jih agencija lahko zahteva, pa so tudi zaupni podatki in poslovne skrivnosti, kar je za uspešno opravljanje nadzora ključnega pomena. V Novi Sloveniji smo prepričani,
Hvala. Obrazložil bom glas v svojem imenu, ne v imenu stranke. Najprej bom rekel, da bom ta predlog zakona podprl. Ne gre za konkretni primer, gre za vojne veterane Slovenije. Kot sem v razpravi že rekel, po 26 letih je že čas, da vojnim veteranom, vsem, neoziraje – moramo nekaj vedeti, statusa vojnega veterana nima samo tisti, ki je nosil uniformo, modro ali zeleno, tudi v civilu imajo status vojnega veterana. Ljudstvo, ljudje, državljanke Republike Slovenije so v letu 1991 in tudi leta 1990 opravili svojo državljansko dolžnost pokončno, odgovorno in zato mislim, da je prav – to je šele začetek, gre za konkreten primer, ampak še enkrat poudarjam, gre za vojne veterane Republike Slovenije – da zagotovimo ustrezen status na vseh področjih, seveda, vsi imamo že svoja leta, predvsem na socialnem področju, kar tudi obravnava ta primer. Zato bom z veseljem podprl ta predlog zakona. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani prisotni! Hvala za besedo. Tako kot je že bilo povedano, bom tudi sam, tako kot poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, podprl predlog o razširjeni razpravi glede podeljevanja koncesij na področju zdravstvene dejavnosti, ki jo je predlagal poslanski kolega Ljubo Germič. Koncesije same po sebi so zelo pereča zadeva. Predvsem so pereča na področju zdravstva. Mislim in prepričan sem, da zaradi tega, ker vemo, da v določeni meri vsaj v naši državi povzročajo neke vrste razslojevanje ljudi. Nekdo si pač lahko privošči, da gre k zdravniku koncesionarju, drugi, bom rekel, revnejši sloj, ki ga je vedno več, na žalost, v tej državi, pa si tega ne more privoščiti. Glede na to in glede na način, na katerega je bila koncesija podeljena, da ni minilo niti 24 ur od zahteve do podeljevanja koncesije, upam, da ni nobenega političnega vpliva. Političnega vpliva na področju zdravstva si ne želi nihče tako ne v tej državi kot upam, da tudi ne v tem državnem zboru. In ravno zato, da bi lahko minister za zdravje, gospod Bručan, pojasnil in nam razložil, da dejansko ni šlo za politično motivirano podeljevanje koncesije, si želim, da bi opravili širšo razpravo in zato upam, da bodo tudi poslanci vladajoče koalicije podprli predlagani predlog. Hvala.
Najlepša hvala, spoštovani predsedujoči. Kolegice in kolegi! Na 39 poslanskih vprašanj je Vlada in pristojno ministrstvo že odgovorilo v luči migrantske krize, tako da očitki o tem, da nismo informirani, seveda ne držijo. Preko Slovenije je prišlo že preko 500 tisoč ljudi. 1,5 milijona jih je v Evropi in Slovenija ni ciljna država, to smo že večkrat poudarili in to je tudi splošno znano. Je pa pobuda predsednika Vlade, dana v Bruslju, edina, ki se je v praksi začela uresničevati na tej zahodnobalkanski poti. Stanje se seveda pa tudi spreminja zelo hitro, zato je Slovenija tudi hitro odzivna na vse te spremenjene razmere. Seveda ukrepi Avstrije niso presenečenje in Vlada bo kot sedaj tudi vnaprej delovala izključno v interesih Republike Slovenije. Šele sedaj se mogoče zavedajo evropski voditelji besed Junckerja o skupni vojski Evropske unije. Šele sedaj, ko je na pomoč poklicala zvezo Nato. Na vse to je vse te mesece opozarjal predsednik Vlade. In seveda dejstvo je, da Evropska unija potrebuje novo pogodbo, mogoče tudi nov predlog Pogodbe o Ustavi za Evropo. Nisem noben jugofil, ampak zdi se, da bodo bivše države Jugoslavije rešile to našo ljubo Evropsko unijo, da ne bo seveda razpadla. Tukaj je seveda vodilna Slovenija, tukaj je vodilna Vlada Republike Slovenije, ministri Erjavec, Katičeva in Žnidarjeva, ter seveda prvi minister, predsednik Vlade Miro Cerar. Naj pa samo poudarim, da je panika in kaos predvsem na neki spletnih medijih, kjer se anonimnost izraža v veliki meri, in bi samo dodal eno mnenje nekega avtorja, ki pravi takole: "Kam pa bi prišel pameten človek, če bi se spuščal v prerekanje z ljudmi, ki bruhajo svoje manjvrednostne komplekse kot golobje svoj izmeček iz mestnih fasad. Golobji izmeček še nikomur ni omadeževal poštenosti." Vsekakor bom v tej luči in v točki razprave podprl drugo točko priporočila in seveda podprl amandma k 1. točki priporočila, ki ga je vložila koalicijska skupina. Najlepša hvala.
Mi mešamo hruške in jabolka. Resnično. Po vsej diskusiji v javnosti in v Državnem zboru se šele zdaj na glasovanju o našem amandmaju vidi, da nekateri poslanci resnično ne poznate vsebine ali pa materije, o kateri govorimo že nekaj mesecev. Resnično. Za kaj gre? Tudi za teh šest šol je država rekla, da gre za javno šolstvo, saj se tam izvaja javnoveljavni program. Dajmo ločiti, kaj je zasebno šolstvo in kaj je del javnega šolstva. Če je ustanovitelj zasebnik in se izvaja javnoveljavni program, je Ustavno sodišče reklo, da gre za del javnega šolstva. Gospod Hainz, vi ste pa zdaj govorili o nečem, kar je popolnoma drugo. Da se izvaja zasebni program, vi to mislite. Ampak zdaj o tem ne glasujemo. Ne gre za to, gospod Hainz, in tega ne smemo mešati. Tudi Ustavno sodišče je odločalo o dveh popolnoma različnih stvareh, pa ste tudi tukaj, kot kaže, pomešali. Jaz želim samo nekaj poudariti, in ta amandma bom podprl – glejte, če nam je kaj do pravne države, do spoštovanja odločitev Ustavnega sodišča, do spoštovanja teh sodišč, potem bomo ta amandma Nove Slovenije podprli vsi. Če pa ne spoštujemo pravne države in ne spoštujemo odločitev sodišč, potem pa potrkajte sami, glasujte, tako kot sami želite, ampak potem morate posledice tudi dolgoročno sami nositi. Ko se bo naslednjič pojavilo vprašanje o tem, kdo spoštuje in kdo ne spoštuje odločitve sodišč, ste tudi vi tisti, ki odločitve sodišč ne spoštujete. Ampak država na takšen način nima nobene prihodnosti, če se sami ne bomo držali pravil. To je enako, kot da gremo zaradi tega, ker smo izgubili nogometno tekmo, spreminjat pravila nogometne igre. To ni normalno za pravno in demokratično državo. Podprimo ta amandma, ker je koristen.
Hvala za besedo, predsednik. Moram reči, da je bila tole zelo zanimiva razprava od kolega Marka Ferluge. Dramatična in pa predvsem doživeta. Razumem ga, je Primorec, doživlja vsakodnevne pritiske s strani lokalnega prebivalstva, pa vendarle me je zmotilo, ko je rekel: »Kaj smo pa sploh naredili v 25 letih?« Gospod Ferluga, državo smo naredili oziroma tisti, ki so pred nama tukaj sedeli, so jo naredili. Govorim v imenu Slovencev. Govorim, glej, tam imaš vrata, lahko greš tudi ven, če ne moreš poslušati. . Arbitraža, da je slaba, je govoril, vse je slabo. Da je arbitraža slaba, je govoril predsednik Vlade Miro Cerar takrat, ko je govoril v vlogi pravnika še. Zdaj je on spremenil stališče. <PARTY> je tukaj stalno na istem stališču. Govoril je, kakšne referendume si želimo, da ni napredka in tako naprej. Ampak to danes je samo dokaz, da je ta projekt pomemben. Pomemben pa je za nadaljnjo ne politično ampak finančno preživetje predvsem <PARTY> in pa tistih, ki so povezani s tem projektom, ki se mu reče <PARTY>. Je tako, kot se je velikokrat govorilo, kako je bil TEŠ 6 pomemben za finančno preživetje določenih omrežij, lahko rečemo, da je – in to tukaj danes je dokaz – ta drugi tir pomemben za preživetje stranke <PARTY> oziroma tistih, ki so s stranko povezani, predvsem v finančnem smislu. Strinjam se, ko je kolega Möderndorfer rekel, »demokracija stane«. Seveda stane in referendum je neposredna demokracija, pač zadeva stane. Ampak je pa bistveno vprašanje, koliko pa stane oziroma če lahko zmanjšamo stroške, zakaj jih nebi zmanjšali. In tukaj se pogovarjamo, kot da trije milijoni niso nič. Ne bom našteval, kaj vse se lahko za tri milijone naredi, ampak ne govoriti, da trije milijoni niso nič. Ker smo imeli ob vseh sprejemanjih proračunov do zdaj v tem mandatu amandmaje različnih poslancev za manj kot tri milijone, ampak se ni dalo, ker ni denarja oziroma ker so bile postavke drugače nastavljene. Zakonu nasprotuje več kot 48 tisoč volivk in volivcev, teh, ki so dali podpis
Hvala za besedo, spoštovani. Državni zbor se danes že drugič v kratkem obdobju sooča s problematiko vojnih veteranov. Kot veste, smo s sprejetjem zakona o uravnoteženju državnega proračuna za leti 2021 in 2022 spremenili nekatere določbe zakona o vojnih veteranih, med drugim znižali starostno mejo, pri kateri imajo veterani pravico do uveljavljanja različnih pravic. Ta se je znižala s 55 na 50 let. Poleg tega so vojni veterani ponovno pridobili pravico do zdraviliškega in klimatskega zdravljenja. S tem se je odpravil še en poseg, ki se je zgodil s sprejetjem zakona o uravnoteženju javnih financ. V Poslanski skupini <PARTY> nas veseli, da se je naša članica Mateja Udovč lotila še enega perečega problema, ki obremenjuje predvsem vojne veterane iz vrst policije. Kot veste, se je Državni zbor s tem problemom soočil že v prejšnjem mandatu, ko je šlo za reševanje stanovanjskega problema za dva upokojena policista, ki jima je zaradi zdravstvenih težav in invalidske upokojitve grozila deložacija iz službenih stanovanj policije. V zakonu je bila takrat sprejeta tudi prehodna ureditev za umrle, invalidne in policiste z zdravstvenimi težavami, ki imajo status vojnega veterana. Izkazalo se je, da je bila ta prehodna ureditev neustrezna, poleg tega pa izvršna oblast, ki je takrat obljubila reševanje problematike vojnih veteranov, svoje obljube do danes ni izpolnila. V tem primeru gre tudi za to, da <PARTY>, ki je takrat vodila vlado, upraviči napovedana pričakovanja, ki so bila izpostavljena v zakonodajnem postopku, in sicer da bo vlada v te namene pristopila tako k spremembi zakonodaje kot tudi razmislila o morebitni reorganizaciji fonda vseh službenih stanovanj, s katerimi razpolaga država. Res je, da problematika vojnih veteranov sodi na Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, vendar v Poslanski skupini <PARTY> ocenjujemo, da je bolj primerno tako, kot predlaga prvopodpisana, da se ta problematika uredi kar v zakonu, ki določa organiziranost in delo p
Moram najprej, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana gospa predsedujoča, priznati, da se nisem kaj posebej pripravljal za to točko, niti se nisem dovolj pozanimal o profilu gospoda kandidata, prvič. Drugič, da po tem, kar bom povedal, da tudi lahko nekako določite moj inteligenčni kvocient, lahko da tudi nisem kakih stvari sposoben razumeti. Mislil sem na nek način rutinsko glasovati za, kakor se je pač odločila moja stranka. Vendar po vsem tem, kar poslušam, je to, kar bom zdaj rekel, morda tudi bolj neke vrsta replika, kot ne. Dve stvari se mi zdita pomembni morda za nas vse, ki bi ju lahko iz povedanega izluščili. Prva je ta, da morda se splača dati na mizo zakon o ustavnem sodišču inponovno o stvareh prediskutirati, kar je ravnokar rekel moj predgovornik. Če bi kolega Janša imel kaj več, recimo, stvari v rokah in bi lahko pokazal okoli zaplenjanja revij in tako dalje, bi bil recimo drug zame dosti pomemben podatek, da bi morda spremenil stališče. Ostali argumenti pa se mi zdijo problematični, če jih bomo osvojili. Naj najprej tako rečem, kolikor se ima smisla tu v diskusiji opirati, recimo, na javna pisma in stališča zelo spoštovanega gospoda Matevža Krivica. Z njim ni gotovo nič narobe, četudi se enkrat pojavlja pri desnih strankah, enkrat pri levih, enkrat pri nas, enkrat pri naših nasprotnikih, ker ga očitno ne zanimajo stranke, ga zanima resnica in kakor jo on vidi, tako drži s tistim, ki ima resnico. S tega vidika se mi zdi zelov redu. Z nami je zelo dobro sodeloval, ko smo oponirali v zvezi z referendumom okoli večinskega sistema. Zdaj pa je tako, da nam ne "paše", ampak to prej govori v njegov plus. Ko se pa mi tu sklicujemo nanj in samo takrat, ko nam kaj "paše", pa se mi že zdi na nek način veliko bolj problematično, tudi v taki diskusiji. Drugo. Strinjam se z gospodom Bernikom, težko se je opredeljevati levi-desni. Kot rečeno, sam se nisem dovolj pobrigal, nimam nobenega podatka, da je gospod Tratnik politično levo opredeljen. Vem pa, da smo imeli
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz bom absolutno podprl ta amandma in moram priznati, da je to eden od boljših amandmajev, ne samo v tem mandatu, ampak v vseh treh mandatih, kar sem jaz tu. Kajti vendarle so se nekateri, tudi drugi ljudje, ne samo iz Slovenske nacionalne stranke, spomnili, da imamo tukaj v tej stavbi, v okviru našega delovanja tudi nekakšen državni svet, ki je slepo črevo slovenskega parlamentarizma, troši pa strahotne denarje. In je prav, da gre ta denar za nekaj koristnega. In še enkrat pravim, z veseljem bom podprl ta amandma.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Še enkrat, lep pozdrav vsem skupaj! Jaz sem prepričana, da je namera predlagatelja dobra. Ne vem pa, če samo en člen, ki ga predlagatelj predlaga, tako bistveno spreminja preventivno področje na tem področju pravil cestnega prometa. Namen predlagatelje v uvodu je, da preko sistema stimuliranja spodbudi voznike k varni vožnji, in s tem poveča varnost v cestnem prometu. Rešitev zakona je vzpostavitev nagrajevanja varnih voznikov ter s tem povečanja zavedanja pomena spoštovanja cestnoprometnih predpisov. Še enkrat poudarjam, predlog je dobronameren, vendar pa ne morem glasovati za ta predlog. To mojo odločitev argumentiram z naslednjim: 53. člen Zakona o prekrških točno določa, kdaj sme pooblaščena uradna oseba kršitelja opozoriti. Piše: "Pooblaščena uradna oseba prekrškovnega organa lahko namesto izreka sankcije, kršitelja opozori, če je storjen prekršek neznatnega pomena in če pooblaščena uradna oseba oceni, da je glede na pomen dejanja opozorilo zadosten ukrep." In v tretjem odstavku potem, da ne bom vsega brala: " Prekrškovni organ lahko vodi evidenco izrečenih opozoril, vendar pri tem ne sme obdelovati osebnih podatkov." Torej, rada bi opozorila na besedico "lahko". Prekrškovni organ, torej pooblaščena uradna oseba, v konkretnem primeru je to policist, in na podlagi 53. člena Zakona o prekrških, ko je navedena besedica "lahko", ima policist diskrecijsko pravico, da odloča po prostem preudarku. In s tem predlogom novele zakona, torej samo v enem členu, ko predlagatelj točno napiše, kako naj bi bil izrek opozorila, in sicer tako, da se za določene prekrške izrečena globa spremeni v izrek opozorila, posega v to diskrecijsko pravico pooblaščene uradne osebe, v konkretnem primeru policista, ki ima zakonsko diskrecijsko pravico. Naj samo spomnim. Upravni organ, v konkretnem primeru pooblaščena uradna oseba, torej policist, lahko odloči po prostem preudarku, to je izjema od načela zakonitosti, če so za takšno odločitev izpolnjeni določ
Najlepša hvala za dano besedo. Lepo pozdravljeni, ministrica in vsi ostali predstavniki Vlade! Ne bom dolga, sem že včeraj svoje stališče praktično o obeh proračunih povedala, pa vendarle je bilo danes veliko slišati o tem, kako smo razpravljali v neki evforiji, kako se cedita med in mleko. Jaz sama svoje razprave včeraj nisem ocenila tako. Celo sem opozorila na nekatere stvari, ki tem trditvam, ki jih tukaj navaja opozicija, ne sledijo. Predvsem v tem smislu, da realno gledano, če se primerjamo z obdobjem pred krizo, z letom 2008, realno gledano še vedno nismo tam, kjer smo že bili. In če še enkrat povem, prihodki v letu 2008 so skupaj znašali 8 milijard 500 milijonov evrov in jih bomo šele predvidoma v letu 2017 presegli, ko bodo znašali, takšni so napovedani, 8 milijard 800 milijonov pa še nekaj in potem v letu 2018 9 milijard in 200 milijonov. In ti prihodki se ne bodo povečali v primerjavi z letom 2008 na račun davčnih prihodkov, ko so v letu 2008 znašali 7 milijard 600 milijonov in potem v proračunu za leto 2017 7 milijard 300 in še nekaj in za leto 2018 7 milijard 500, ampak na račun sredstev Evropske unije, ki jih je bilo v letu 2008 363 milijonov, zdaj pa vemo, se pogovarjamo o nekaj manj kot milijardi evrov. Poleg teh podatkov lahko pogledamo, da smo takrat v letu 2008 imeli nekaj čez 20 % zadolženosti glede na BDP, danes 83 % glede na BDP in da so takrat obresti znašale cirka 400 milijonov, danes čez milijardo evrov. Še vedno se soočamo tudi z deficitom, ki ga sicer znižujemo, v letu 2017 na 600 in še nekaj milijonov, 681 milijonov evrov in v letu 2018 305 milijonov evrov. In ta situacija nam vsekakor ne omogoča, da se vse želje, vse sprosti naenkrat in takoj. Omogoča pa, da z nižjo rastjo odhodkov v primerjavi z odhodkom pokrijemo do leta 2020 še ta primanjkljaj, ki ga imamo, cirka 240 milijonov na leto in postopno v skladu s tem tudi sproščamo določene ukrepe, ki so bili v času krize sprejeti. Pa to velja za vse, tako za javne uslužbence, tako za občine
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani predsednik vlade, kolegice in kolegi! Jaz moram vljudno protestirati proti taki poljubnosti, ki se tukaj dogaja. Gospa generalna sekretarka ni nadoblast v tej hiši. In njene interpretacije me čisto nič ne zanimajo, tukaj, gospod predsednik. V poročilu, ki ste ga dobili na mizo, piše, kdo bo poročal, kolegij je določil vrstni red in me šepetanje gospe generalne prav nič ne zanima in ne more biti za vas in za nas merodajno. Kdo je vodil sejo, ni predmet razprave tukaj, ampak govorimo o poročilu o seji, o kateri smo se zmenili, kdo boo tem poročal. In se ne more določati proti kolegiju, ki je določil zaporedje nastopov tej hiši, na tak način. Jaz na tak način ne želim v tej hiši zaključevati svojega mandata. Predsednik, jaz bom govoril v imenu poslanske skupine. Kar zadeva sklepov, so bili predstavljeni, ampak tudi to, čeprav bi rekel vljudnost, ampak ne moremo tako po domače delati. Če je kolegij vrstni red določil, če je bilo na odboru sklenjeno, kako bomo o tem poročali, potem se ne da to po domače, gremo sem, pa rečem to, pa rečem tisto, to ni posel