EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala, gospa predsedujoča. Potem ko smo slišali s strani <PARTY> razprave o zaplembah zdravstvenih pripomočkov in o tem, kako je kdo jedel pico v gostilni, pa potem je prišlo do neverjetnih zapletov, se dajmo osredotočiti na to, kaj je pravzaprav tema. Kolegi iz <PARTY> bi radi, da naj ljudstvo odloča o referendumskem vprašanju oziroma naj se izjasni glede tega, ali je za to, da Državni zbor Republike Slovenije sprejme zakonodajo, v kateri bo določeno, da letno število prosilcev za mednarodno zaščito ne presega število prošenj za mednarodno zaščito v letu 2015. Po domače, če lahko nekoliko poenostavim, v zakonu naj bi bila določena neka številka, recimo, 1000 teh bi sprejeli, če bi pa prišel 1001 na mejo, bi mu rekli, veš kaj, pri tebi sicer so, ne vem, požgali hišo, pobili so ti pol družine, res si bil ogrožen, ampak ker imamo mi tak zakon, te ne bomo niti obravnavali. Sicer velja ženevska konvencija, veljajo notranja interna zakonodaja EU, ampak mi smo to izglasovali na referendumu in ti se vrni tja, od koder si prišel. To je pač tako in državljanke in državljani so to odločili na referendumu. Jaz mislim, da kolegi v <PARTY> seveda s tem svojim zakonskim predlogom ne mislijo resno. Ker pač niso politični analfabeti, jaz mislim, da sami vedo, da je popoln nesmisel to, kar predlagajo. Ker če bi resno mislili, potem bi temu svojemu predlogu dali vsaj osnutek zakona, da bi videli, kaj konkretno mislijo – in to je bila tudi pripomba Zakonodajno-pravne službe – ko bi oni imeli nek osnutek pred seboj, bi se lahko o njem izrekli, tako pa imajo en stavek, ki so takole navrgli na čez. In če bi mislili resno, potem bi povedali tudi, kje obstaja kakšna država, ki nek tak zakon ima. Po katerem zgledu se zgledujejo, kje obstaja ta država. Govorili so o Višegrajski četverici. Ali ima katerakoli od teh štirih držav tovrsten zakon, na katerega oni merijo? Da v zakonu prepišejo neko kvoto in da potem odrečejo obravnavo po ženevski konvenciji beguncu, ker je njegovo življenje v neva
Hvala lepa, gospod predsednik. V zvezi s to naslednjo točko bi imel jaz en proceduralni predlog, in sicer, ker mi v poslanski skupini ne vemo, kako smemo napovedati obstrukcijo in kako je ne smemo, bi pred to točko prosil za 30 minut odmora, da se zmenimo, ker ne bi radi zopet dobili kazni, ko smo napovedali nekoč obstrukcijo, nam je gospod Kumer iz Socialnih demokratov kot predsednik Mandatno-volilne komisije dal kazen, ker smo napovedali obstrukcijo pri dnevnem redu. Namreč, kadar se glasuje o dnevnem redu, se glasuje o vseh točkah naenkrat, kar pomeni, da smo za točke napovedali obstrukcijo, pa vendar imamo kazen. Prosil bi, da nam daste 30 minut časa, da se pomenimo, kaj sploh smemo delati v Državnem zboru in česa ne smemo. Ker to, kar se zdaj dogaja v Državnem zboru, ko <PARTY> prevzema dovoljevanje poslanskega dela tako, kot njim ustreza, je nevzdržno. Zato prosim za 30 minut odmora, da se bomo odločili, ali bomo ali ne bomo, ali smemo ali ne smemo, kako smemo, kako ne smemo, kaj je dovoljeno, kaj ni dovoljeno, kako je dovoljeno, od kod je dovoljeno, kdo dovoli, kdo ne dovoli in tako naprej. Hvala lepa, gospod predsednik. Vem, da to ni predmet dnevnega reda, ampak potem se vprašamo, kaj sploh je predmet dnevnega reda, če ne smemo govoriti o dnevnem redu. Seznanjam pa, da obstrukcije ne bomo napovedali. Hvala lepa. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovani ministri, spoštovani kolegice in kolegi! Turizem predstavlja enega izmed najpomembnejših gospodarskih oziroma strateških sektorjev, ki ustvarja nova delovna mesta in izrazito pozitivno vpliva na uravnotežen regionalni razvoj. Na to kažejo tudi podatki Statističnega urada iz leta 2012, ko je bilo, na primer, število tujih turistov rekordno. Prejšnja Vlada je sprejela Strategijo razvoja slovenskega turizma 2012–2016. Glavni cilj strategije je bil povečati obseg turistične dejavnosti, turističnega prometa, torej prihodkov in dobička iz naslova opravljanja gostinske in turistične dejavnosti, števila turistov in števila prenočitev. Slovenska turistična organizacija je bila že pred časom združena v skupno agencijo Spirit. <PARTY> smo že ob združevanju dvomili v smiselnost vključevanja Slovenske turistične organizacije v takšno organizacijsko strukturo, in sicer ne iz razloga povezovanja v skupne službe, ampak z vidika zagotavljanja prioritet. Namreč, postavlja se vprašanje, ali je prioriteta institucije spodbujanje tujih investicij, tehnološki razvoj ali turizem. Naj vas spomnim, da je v koalicijski pogodbi zapisano, da bo revidirana združitev Tehnološke agencije, Japtija in Slovenske turistične organizacije v agencijo Spirit. Kot dolgoletni delavec v turizmu sem trdno prepričan, da moramo v najkrajšem možnem času ponovno ustanoviti samostojno turistično organizacijo, ki smo jo gradili dolga leta. Dejstvo je, da je turizem ena izmed redkih panog, ki tudi v času krize beležijo rast. Zato menim, da bi morala država tako visoko prioritetni panogi namenjati ustrezno pozornost in ne oteževati razvoja slovenskega turizma z različnimi nepremišljenimi potezami. Zanima me: Ali kot pristojni minister menite, da je bila združitev Slovenske turistične organizacije pod okrilje agencije Spirit upravičena? Je Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo morebiti že opravilo kakšne analize, ki kažejo, kakšen vpliv je imela ukinitev samo
Amandma skupine poslancev, ki ga je pripravila kolegica Lidija Majnik, podpiram v tistem delu, ki omejuje dostop oziroma zastopanje pred državnimi organi. Vendar pa ne v absolutni omejitvi, ampak v tistem delu omejitev, ki jih narekuje veljavna sistemska zakonodaja. Zato sem tudi sodeloval v oblikovanju predloga, ki ga je detajlneje obrazložil kolega Horvat, ki povzema del vsebine predloga odvetniške zbornice in ji dodaja še tisti del, ki ga je v drugi obravnavi tudi predlagala vlada. Zato tudi jaz podpiram sprejem koalicijsko usklajenega amandmaja in predlagam kolegom, da amandmaja, ki ga je vložila skupina poslancev, alternativno ne podprejo. Hvala lepa.
Državni svet Republike Slovenije s Predlogom zakona o dopolnitvah Zakona o mednarodni zaščiti predlaga dodatna razloga, na podlagi katerih se posamezniku status begunca in status subsidiarne zaščite ne priznata. V zakonu bi določili, da se statusa begunca in subsidiarne zaščite ne bi priznalo tudi osebam, ki so bile v varni tretji državi ali če so nezakonito vstopile na ozemlje Slovenije. Mednarodno zaščito v Republiki Sloveniji določa skupna evropska azilna zakonodaja. Ključni namen skupne evropske azilne politike je oblikovanje območja svobode, varnosti in pravic, odprtega za vse, ki jih okoliščine prisilijo k legitimnemu iskanju zaščite. Republika Slovenija je kot država članica Evropske unije dolžna spoštovati evropsko zakonodajo na področju mednarodne zaščite. Zakon o mednarodni zaščiti je zato v celoti usklajen s skupnim evropskim azilnim sistemom oziroma azilno zakonodajo Evropske unije. Vsaka sprememba ali dopolnitev omenjenega zakona mora imeti podlago tudi v skupni evropski azilni zakonodaji. <PARTY> tako kot vlada ugotavlja, da predlagana nova razloga za izključitev iz statusa begunca oziroma subsidiarne zaščite pomenita kršitev dveh direktiv, pa tudi mednarodne konvencije o statusu beguncev in seveda pomeni glede na naravo instituta mednarodne zaščite nesorazmeren poseg v pravico teh oseb. Sicer pa želimo opozoriti tudi, da je predlog Državnega sveta vsebinsko primerljiv z novelo zakona, ki jo je lani vložila Poslanska skupina <PARTY>. Državni zbor jo je iz enakih razlogov zaradi kršitev tako prava Evropske unije kot tudi mednarodnega prava, kot neprimerno zavrnil lansko poletje. Poleg tega pa želimo opozoriti, da je ta predlog zakona Državni svet sprejel na podlagi zakonodajne iniciative izvenparlamentarne stranke <PARTY>, česar slednja niti ne skriva, ampak celo javno objavlja na spletnih straneh, njen predsednik pa se hvali, da imajo v Državnem svetu svetniško skupino osmih državnih svetnikov, čeprav ne zakon in ne poslovnik Državnega sveta ne poznata
Hvala za besedo. Prav vsem kolegicam in kolegom lep pozdrav v Državnem zboru. Pred nami je proračun za leti 2007 in 2008. Vsi nikoli ne bomo zadovoljni s proračunom. Mislim, da če bi imeli še desetkrat toliko denarja, bi sigurno z leve in z desne strani govorili, da je premalo narejenega, da je premalo razporejenega. Ampak soočiti se moramo s tistim, kar imamo. Mislim, da je Vlada naredila dovolj modro, denar je dala na tiste resorje, kjer je najbolj potrebno: obnova regionalnih cest, obnova železnice, če hočemo imeti nekako tisto, kar smo si želeli, mislim, da je to danes pred nami. Nikakor pa se ne morem strinjati s stališčem poslanske skupine <PARTY>, gospoda Cvikla, ki je razložil, vložili bomo amandmaje, glasovali bomo proti proračunu. Mislim, da to ne pije vode. Če vlagajo amandmaje, če bodo imeli dobre amandmaje, mislim, da jih bomo z veseljem sprejeli in tudi naj glasujejo potem za ta proračun, ker mislim, da je dober, razvojno naravnan in mislim, da takšnega proračuna Slovenija še ni imela. Lahko se smejete, kakorkoli, ampak mislim, da bomo naredili določen napredek, da je ta proračun za potrditi in da gremo naprej. Hvala.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Spoštovana ministrica, v moji poslanski pisarni v Kranju me je obiskal ogorčen državljan s prošnjo, da mu pomagam v zadevi, na kakšen način lahko posreduješ pošto na Ministrstvo za infrastrukturo in Direkcijo za infrastrukturo, saj njegove pošte, ki jo je poslal prek Pošte Slovenije, na ministrstvu in organih v sestavih niso želeli sprejeti. Pošto so mu vrnili na naslov pošiljatelja z oznako, da je naslovnik ne želi sprejeti. Tukaj imam tudi dokaz. In ne gre za eno pošto, temveč več pisemskih ovojnic, ki so bile naslovljene na točne naslove. Tukaj me skrbi, saj Uredba o upravnem poslovanju v 35. členu jasno določa prejem pošte, in sicer: »Pošto, naslovljeno na organ, glavna pisarna prevzame, odpre, pregleda in evidentira v evidenco dokumentarnega gradiva preko informacijskega sistema za vodenje evidence dokumentarnega gradiva.« Zato vas sprašujem: Na podlagi katerih pravil in predpisov imate urejen sistem sprejemanja pisemskih in drugih pošiljk? Ali gre pri sprejemanju priporočenih pisemskih pošiljk za prosto presojo, diskrecijsko pravico, katere boste prevzeli, katere pa ne? Ali zavračate pošto na podlagi njene domnevne vsebine? Ali mogoče zavračate pošto na podlagi pošiljatelja oziroma tega, kdo jo je poslal? Ali preverjate vsebino poštnih pošiljk, ne da bi jih odprli? Kako ravnate v primerih, ko zaradi zavrnitve prevzema pošte pride do zamude rokov v uradnih postopkih? Kako ravnate v primerih, ko pride zaradi zavrnitve prevzema pošte do oškodovanj vlagateljev? Vaše ministrstvo in organi v sestavi zelo velikokrat izvajajo raznorazne upravne postopke, javna naročila, na katera se je možno pritožiti v predpisanem roku, pisno ali ustno na zapisnik. Vprašanje, ki se mi pri vsem tem poraja, je: Kako se lahko pri vas nekdo pisno pritoži, če vaše ministrstvo oziroma organi v sestavi ne prevzemajo poštnih pošiljk? Pri vsem tem se tudi bojim, se mi poraja vprašanje, da to ni osamljen primer. Hvala lepa. Hvala lepa. Spoštovana ministrica
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Osnovni namen zakona je vsekakor v prvi vrsti vključitev tovrstnega dela v mehanizem socialnih blagajn, namen zagotavljanja primerljivih pravic iz naslova socialnih zavarovanj. Med drugim je namen zakona tudi zmanjšati možnost zaposlovanja na črno, dejstvo pa je, da igrajo tovrstne oblike dela pomembno vlogo na trgu dela. Predvsem pa je treba izpostaviti vsekakor potrebno zagotavljanje fleksibilnosti in konkurenčnosti na trgu dela. Seveda to ni edina vloga in funkcija malega dela. Če samo pomislimo na akterje, to so v glavnem študentje, brezposelni, upokojenci in tako naprej. Predvsem pa je treba, kar je najbolj problematično, izpostaviti omejitve. Gre za restriktivni zakon obsega malega dela, ki bi ga posameznik lahko opravil v koledarskem letu in prav to je določba, ki razburja javnost in na kateri se lomijo kopja. Predvsem študente in posredno ne nazadnje tudi njihove družine prizadeva ta predlog zakona, zato v tem pogledu sporne določbe zakona ne zadevajo zgolj dijakov in študentov, ampak tudi mnogo širši del populacije. Žal obstaja utemeljen strah, da se bo kljub temu razcvetelo delo na črno. Dvomimo, da bo lahko kakšnih 100 delovnih inšpektorjev zmoglo nadzorovati 150 tisoč dijakov in študentov, izvajati nadzor in zagotoviti ustrezno spoštovanje določb zakona. Že preteklost nam to potrjuje. Če samo pomislimo na ogromno število podjetij in redno zaposlenih, posebej če pomislimo kako učinkovito – pod narekovaji – so le ti inšpektorji izvajali nadzor doslej. Ko bodo delodajalci ugotovili, da lahko počasi večino zaposlenih potisnejo v malo delo, ker se jim bo to splačalo, bo to potegnilo za seboj nemalo problemov. Utemeljene so tudi pripombe Trgovinske zbornice Slovenije, ki so predvsem usmerjene v 4. člen, ki govori o omejitvah pri različnih delodajalcih. Po njihovem to ne ustreza strukturi slovenskega gospodarstva, tudi urne kvote so porazdeljene zelo nesorazmerno in krivično med
Hvala, predsedujoči. Naj začnem s tem, da vodim preiskovalno komisijo, za katero, recimo, koalicija ob začetku tega mandata ni želela prispevati svojih podpisov. In če bi ostalo pri tem, danes ne bi razpravljali o domnevnem pranju denarja epskih razsežnosti v Novi Ljubljanski banki. Ker pa je potem ta komisija, ker se glasovanje proti ne bi moglo javno ubraniti, dobila podporo pri glasovanju v Državnem zboru, ima pa zdaj željo po ustanovitvi še ene komisije, ki bi obravnavala nek del tega problema. Ko sem jaz prvič slišal, da koalicija želi vzpostaviti ali ustanoviti novo preiskovalno komisijo, ki naj se ukvarja s preprečevanjem pranja denarja, sem bil na nek način zadovoljen, ker sem rekel, dobro, utiramo pot, očitno se bo tej problematiki tudi koalicija močneje posvetila in bo razširila delokrog raziskave oziroma preiskave. Vendar, ko sem si ogledal mandat te preiskovalne komisije, pa moram reči, da me je rahlo presenetilo. Mislim, da je bila razprava že prej v eni od replik, ampak pri preprečevanju pranja denarja osredotočiti se na eno samo osebo, je pa, oprostite, malce preozko. Imamo pet državnih bank in imamo številne priložnosti domnevnega pranja denarja. V mandatu te preiskovalne komisije, ki se jo danes ustanavlja, je izpostavljen samo en primer, primer tega iranskega državljana, in nič drugega. Jaz lahko povem, da smo v preiskovalni komisiji naleteli na sume drugih domnevnih pranj denarja v Novi Ljubljanski banki. Zakaj ožite diapazon preiskovanja, ne pa širite? Če se ustanavlja nova preiskovalna komisija, se najbrž ustanavlja zato, da bi bolj široko pregledala to področje, ne pa še bolj ozko, kot ga preiskuje ta preiskovalna komisija. Če bomo potem, ko boste naleteli na nov sum pranja denarja, tu razlagali o širitvi mandata te preiskovalne komisije, bo pa druga zanka. Zakaj pa koalicija ne predlaga širitve mandata obstoječe preiskovalne komisije, da se obstoječa preiskovalna komisija podrobneje ukvarja še s sumom plačevanja pranja denarja? Odgovorite si.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Zdaj je najprej opredelitev do predloga amandmaja poslanske skupine Nove Slovenije, jaz tega predloga amandmaja ne bom sprejel iz že danes povedanih razlogov, zlasti tistih, o katerih je govoril predsednik odbora, kolega Feri Horvat. Se pa v marsičem strinjam s poslanskim kolegom gospodom Anderličem, ki je govoril o ustvarjanju pogojev za razvoj turizma, o ustvarjanju nekega ugodnega okolja, o odpravljanju administrativnih ovir. Seveda, že na pododboru, ko smo kot delovna skupina obravnavali ta predlog zakona, sem sam izrazil dosti ostro kritiko ali pa trditev, da se mi dozdeva, da v preteklosti ta država turizma ni jemala resno kot eno od gospodarskih panog. Jaz sem v tem parlamentu tri leta in bi tako vnemo vseh nas pričakoval tudi pri razpravah o proračunu Republike Slovenije. Ko govorimo o naših bližnjih sosednjih državah in regijah, lahko ugotovimo, da je država tam država, regija daje v turizem znatno več. Upam, da je ta zakon, katerega ambicije mogoče so nekoliko manjše, ker pač ni mogoče vsega tega, na kar smo opozarjali - in drži, se pravi odpravljanje administrativnih ovir, koordinacije, kar se tiče stavbnih zemljišč, pozidave in tako dalje. Tega pač se s tem zakonom vsega ne da urediti. Vsaj jaz mislim, da ne. Upam, da bo ta zakon nek prvi korak k razmišljanju, da če v turizem nečesa ne daš, tega tudi ne dobiš nazaj. In graditi turizem na podmeni, da ga bo v končni fazi ustvarjala samo država, razvijala občina, potem smo zgrešili. Razvijati ga morajo interesi, in to gospodarski interesi. Brez tega - seveda strinjam se, kolega Anderlič, seveda se strinjam. Imamo določene slabe predpostavke, vendar te predpostavke se ne morejo odpravljati v tem zakonu. Ne morejo, po moji oceni. Strategija - strategija mora biti. Vendar pa strategija kot taka, ali bo uresničena ta strategija, za božjo boljo, pa ni odvisno samo od ministra, predsednika vlade, državnega sekretarja, župana občine! Predvsem je odvisno od vseh, ki v tem procesu sod
Predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Hvala poslancu za vprašanje. Poslanci in poslanke. Planica je velika zgodba, to se je pokazalo tudi s tem končanim svetovnim prvenstvom. Slovenija je tu ponovno na nek način triumfirala kot dober organizator. In naj opozorim še na nekaj, kar je navadno skrito, čeprav je najbolj odkrito: mi imamo vrhunsko ekipo za prenos smučarskih skokov. Naši televizijci so vrhunski in so sodelovali tudi pri prenosu skokov z Olimpijskih iger. Tako je to nekaj, na kar smo lahko ponosni, ob tem, ko imamo tudi zraven Planico. Glede načrtov. Načrti so v glavnem dobro postavljeni, stari tečejo se pa, seveda, zatika. Vprašanje prenosa lastnine je že vrsto let - rekli so mi, da se od leta 1982 ta zadeva vleče. Mi še vedno nimamo od 182 lastnikov prenosa lastnine, zato smo se odločili za Zakon o Planici, s katerim bomo v enem kosu prenesli to lastnino, ker enostavno na ta način ne gre več. Stvari so se ustavile in če hočemo izpeljati projekt do leta 2013 se moramo tega lotiti. Tako bi prosil Državni zbor, da ta zakon, ki bo v kratkem prišel - mesecu, dveh - na dnevni red, da ga tudi podprete. To je glede prenosa lastnine. Glede drugih zadev. Mi smo izpeljali arhitekturni natečaj za neke možne rešitve, prišli do prvih dveh nagrad, zdaj tečejo postopki usklajevanja. Ti strokovnjaki, ki so zmagali na teh natečajih, so bili tudi zdaj v Planici, da vidijo, kako zadeva, ko je dogodek v teku, poteka, in da bodo temu primerno tudi dobili ideje, kako operacionalizirati zadevo čisto do detajlov. Glede kohezijskih skladov. Zadeva je v teku. Projekt smo morali razdeliti na dva dela ravno zaradi tega, ker smo pridobili zadostno mero prenosa lastnine v enem delu in za ta del bomo lahko šli v razpis že letos. Za drugi del bomo morali počakati, da se implementira zakon. Tu smo imeli neko težavo, je pa treba pohvaliti vse ekipe, ki so delale. Veste, da smo ustanovili zavod Planica ravno s tem namenom, da upravlja in pripravlja razpis, da vodi obnovo in cel projekt iz
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik; spoštovani gospod dr. Cerar, kolegice in kolegi! Najprej se vam zahvaljujem za poročilo, delno poročilo Umarja, ki ste ga predstavili v začetku vašega govora. Potem hvala tudi za program, ki ste ga na nek način orisali. Strinjam se, Slovenija ni otok, pa vendar jaz vidim dva otoka tukaj v tej vladni ekipi. En otok imenujemo restriktivna fiskalna politika, na tem otoku ste vi in dr. Mramor. Drug otok imenujemo ekspanzivna fiskalna politika in na temu otoku so vsi drugi ministri. Mogoče dva plavata nekje vmes, ampak ju tok nosi bolj tja, vsaj kar sem slišal na hearingih. Prej ste dali priznanje vojski, gasilcem, reševalcem ob nedavnih poplavah. Jaz upam, da boste od besed, ki smo jih slišali od kandidata za ministra in tudi v koalicijski pogodbi, prešli k dejanjem in da res tem gasilcem, reševalcem in ostalim, ki se trudijo, delajo v korist ljudi, ne boste jemali finančnih sredstev, tako kot je to počela prejšnja vlada. Dejali ste tudi, da bo potrebno veliko medresorskega usklajevanja. Sprašujem se, zakaj že do sedaj ni bilo tega usklajevanja? Jaz sem vsakega od kandidatov za ministra, na katerem hearingu sem bil, vprašal, ali se je pred tem kaj pogovarjal s kandidatom za finančnega ministra, da vsaj približno lahko govori o nekem realnem programu, če se je že pogovarjal glede teh finančnih zadev. Žal se nihče ni. Škoda, da se niste z ekipo vsaj prej dobili, da bi malo predebatirali, ker smo videli, eden od kandidatov je govoril nekaj, vi zdaj popravljate njegove besede. Očitno je, da tukaj prihaja res do komunikacijskega šuma, ali tehnične napake, ali kaj drugega. Dejali ste tudi, da ni več časa za politikantske igrice. Strinjam se, ampak trenutno največja politikantska igrica, ki se jo gremo v tej Sloveniji in katere del ste tudi vi, je kandidatka za komisarko. Ne vem, kaj se je zgodilo, ampak od tistega vašega trdnega nasprotovanja njenemu imenovanju ste, včeraj smo videli na odboru, povsem popustili. Vsi ste govori
Hvala lepa, gospa predsednica. Jaz bi prosil, da se spremeni to določilo, po katerem se človeka, če ga trenutno ni v dvorani in ne more govoriti, črta iz vrstnega reda. Predlagal bi, da v prihodnje naj se to naredi na ta način, da potem na koncu lahko pove svoje mnenje, še posebej danes. Danes je žgoča tema in glede na vse skupaj in glede na to, da veliko ljudi izstopi iz tega, da bi govorilo, se potem marsikaj poruši. Danes govorimo o nalogah, ki bi jih morali vojaki opravljati, pa Državni zbor ni dovolil tega. Gre za popolno nerazumevanje, kaj sploh je pomen vojske in kaj je pomen policije. Vojska varuje meje vsake države, to je postulat vojske. Policija varuje red in mir znotraj države. Zato je tukaj treba povedati, ne samo da moramo določati in odločati, ali sme biti ali ne; vojska mora varovati meje. Tako dela Avstrija, tako dela Italija, tako dela Švica. V Švici varujejo mejo celo z ostro municijo. Pri nas se gremo pa ene mevže, ene ne vem kaj, malinovce, ki sami ne vedo, kaj bi s svojo državo. In takšne zadeve mora imeti poslanec možnost povedati. In če zamudi, prosim, gospa predsednica, v prihodnje nekako na poslovniški komisiji ali pa kjerkoli bi prosil, da daste pobudo, da se ta odločba oziroma ta odločitev spremeni. Takšne zadeve, ki so še posebej tako pomembne za slovensko državo, česar določen del Državnega zbora ne razume, ker mu je vseeno za lastno državo, ker bi prodal lastno državo komurkoli, migrantom, ne vem, komu še vse; v takem primeru prosim, če se to lahko spremeni. Hvala lepa.