EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa. Spoštovani! Jutri je slavnostna prireditev ob začetku gradnje tovarne Magna Nukleus v občini Hoče-Slivnica. Jutri je za nas, ki prihajamo s tega področja, prelomni dogodek. Prelomni dogodek zato, ker naj bi s tem začeli neko novo, bolj pozitivno obdobje. Na žalost sem danes slučajno, morda pa tudi ne, prejela scenarij jutrišnje prireditve, na katerem pa kot predstavniki Republike Slovenije niti z eno besedo nismo zapisani poslanci tega državnega zbora. Mnogi izmed nas, predvsem midva s kolegom iz Stranke modernega centra gospodom Ivanom Prelogom, tudi vsi vi, tudi vsi mi, smo začeli tlakovati to pot takrat, ko smo sprejeli ta zakon o strateški investiciji. Zato pričakujem, da bo tudi na takšnih dokumentih izkazano spoštovanje do nas, izvoljenih predstavnikov ljudstva, in spoštovanje do te institucije. Predstavljamo ljudi, predstavljamo Republiko Slovenijo; zato je prav, zato je kulturno, da smo na takšnih seznamih prisotni tudi poslanci Državnega zbora in da je prisotna institucija, brez katere ne bi bilo prvega koraka. V znamenje ogorčenosti nad tem, spoštovani minister, danes vprašanja ne bom postavila. Hvala lepa.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani minister in vsi ostali kolegi poslanke in poslanci in vsi, ki spremljate današnjo sejo! Ponosna sem na to, da je vlada v tako kratkem času pripravila obsežen sveženj prvih ukrepov. Kot je bilo že večkrat v teh dneh med razpravo Odbora za finance povedano, je to prvi sveženj ukrepov, ki bodo pomagali našim državljankam in državljanom ter gospodarstvu, da premagajo to obdobje, ko so nenadoma ostali brez dela in dohodka. Res je, imamo različne skupine. Na eni strani starše, starostnike, študente, socialno šibke in druge ter na drugi strani podjetnike, gospodarske družbe, samozaposlene, fizične osebe z dejavnostjo ter druge pravno organizacijske oblike. Tokrat so vsi v stiski zaradi ene same težave, ki jo imenujemo koronavirus, proti kateremu se danes bori cel svet. Tako se tudi naša vlada in celotna koalicija z vsemi napori zavzema, da se v čim večji meri približa težavam vseh skupin, jim prisluhne in jim pomaga. Ampak vsi vemo, da je tako kot v domačem proračunu tudi v državnem treba vse odločitve ovrednotiti. Tokrat imamo na razpolago 3 milijarde evrov in samo to lahko razdelimo in nič več. Nikakor ne moremo zadovoljiti vse želje, ampak ponovno poudarjam, to je prvi sveženj ukrepov. Zato je tako predsednik Vlade gospod Janez Janša kot tudi minister za finance mag. Andrej Šircelj že večkrat povedal, da bo sledil tudi drugi sveženj ukrepov, ki bodo vključili tudi tiste, ki so morda izpadli v prvem svežnju. Sama sem pa predlog zakona zelo natančno pregledala in v zakonu se lahko najde skoraj vsak – ali skozi socialne transfere ali predvidena izplačila nadomestil, tudi matere samohranilke. Tudi na področju gospodarstva, vključno s samozaposlenimi, je v večini pokrita celotna sfera. Zaposleni na podlagi avtorskih pogodb pa tudi ne bodo odškodovani, saj je večina zajeta med samozaposlenimi, kajti zaradi visoke obdavčitve se take oblike plačila zelo malo poslužujejo za reden dohodek. V ta zakon pa tudi ne moremo tlačiti tistih, ki
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovani minister! Upam, da moje sedanje izvajanje ne bo izzvalo reakcije vašega kolega na levi strani in bo takoj potem dirkal v klopi vladnih poslancev in jim razlagal, kje so pa pihnili mimo na neko mojo repliko. Strinjam se s kolegom iz vladne koalicije, ki je nastopal edini in je rekel, da ta zakon ne uvaja javnih šol. Res je, ne uvaja jih, uvaja pa 100% financiranje. Zasebnih šol, se opravičujem svojemu izrazu, ampak javno - zasebno smo sedaj že tako daleč prebrkljali, da več ne vemo, kaj je kaj. Uvaja pa 100% financiranje zasebnih šol. Tukaj se pa strinjamo. Je res. To je pa res. V redu, hvala lepa. Toliko, da ne zavajamo in ne zganjamo demagogije. Minister, ko ste omenili strah. Kdo dela strah pred zasebnimi šolami? Ko sem vas poslušal, moram reči, da sem se krepko prestrašil. Res je, da ni lahko ustanoviti zasebne šole. Za to je potreben, prvič, kapital, drugič, pa neka ideološka usmerjenost. Mogoče bom celo še bolj grob od nekaterih mojih predhodnikov, ki so hoteli povedati enako. V tem členu gre za izpolnjevanje še zadnje, upam da zadnje "farške" obljube, ki jo je ta Vlada dala za svojo podporo leta 2004. Zakaj tako mislim? Zato, ker je cerkev edina, trenutno v tej državi, ki izpolnjuje alternativni oziroma javno-alternativni priznani vzgojni program. Nihče drug ne. Samo RKC. Tudi tukaj se bomo strinjali. Gospa Uhanova, verjamem, da ne. Vi se ne strinjate tudi s tem, da morate vstati zjutraj. Ampak v redu, ni problema. Gremo naprej. Prej ste govorili o tem, da delamo mi razlike med otroci. Pri prejšnjem zakonu ste me hoteli prepričevati, da smo vsi za to, da imajo otroci enake možnosti, predvsem pri uvajanju drugega tujega jezika. Se spomnite še! Upam, da nimate selektivnega spomina. Ampak ravno danes, ravno s tem zakonom sedaj pa tem otrokom več ne nudimo enakih možnosti. Mene ne skrbi za mojega otroka, tudi vas ne skrbi za vašega. Nas 90 poslancev plus ministri, pa mogoče še kakšen državni sekretar ali
Hvala lepa, predsednik. Dobro jutro, kolegice in kolegi! Besede, besede, besede. To je bila interpelacijska seja velikih besed naših kolegov iz Slovenske demokratske stranke. Takšna seja, ki me je spomnila na en ljudski pregovor, ki pravi – Boljše je nič reči, kot nič povedati. Hkrati je bila današnja seja tudi seja besed, ki so govorile o dejanjih, o rezultatih in o odgovorni viziji za prihodnost. O tej smo govorili poslanke in poslanci te koalicije, o tem je govorila vlada. Govorila je o odgovornih, dobrih politikah prihodnosti. Govorila je o tem, zakaj in na kakšen način Slovenija bo postala in postaja konkurenčna; na gospodarskem področju, na področju znanja, na področju razvoja, na področju skrbi za človeka, za okolje. Pri svoji vlogi, ki jo prevzema tudi v mednarodnem prostoru. Veliko smo govorili o tem, veliko smo pokazali, kaj smo naredili, in se tudi zavezali o tem, kaj vse bomo še naredili. In verjamem, da je to tudi razlog, zakaj sklicatelj današnje interpelacije, <PARTY>, ni zmogel pripraviti za dodatni predlog sklepa k interpelaciji o delu Vlade Republike Slovenije niti ocene o delu Vlade; ampak je prišel z neko vsebino predloga sklepa, ki jo je prekopiral iz uvodnika h Koalicijskemu sporazumu, v katerem je bilo povzeto stanje, preden je ta koalicija začela z delom. Prekopiral besedilo, o katerem naj bi glasovali in so predsedniki koalicijskih političnih strank svojo zavezo že s svojimi podpisi dali septembra 2014. O tem, o takšnem fiasku, o takšni farsi ste zmožni zaključiti to veliko zgodbo, veliki dogodek, ki ste ga želeli danes skreirati za naše državljane in za našo državo. To je sramota, sramota za institut interpelacije in sramota za to, kakšno odgovornost in kakšno zavezo dajete svojim državljankam in državljanom. Tisto, kar je naša zaveza – in še toliko bolj smo prepričani v to, da mora biti, ker smo mi tisti, ki jo lahko edini peljemo naprej –, je, da bomo odgovorno še naprej besede, ki jih dajemo, tudi udejanjali s svojimi dejanji. To je vizi
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, predsedujoči, predstavniki Vlade! Stabilno delovanje bančnega sektorja je izredno pomembno za stabilnost finančnega sistema Republike Slovenije. Samo stabilen finančni sistem lahko namreč izpolnjuje njegovo makroekonomsko funkcijo. Cilj Predloga zakona o bančništvu je določiti pravila o poslovanju bank in nadzorov nad njimi, ki zagotavljajo ustrezne pogoje za učinkovito in varno poslovanje bank in s tem za stabilnost bančnega sistema. Najpomembnejša načela Predloga zakona o bančništvu so: načelo varnega, skrbnega in preglednega poslovanja bank, načelo učinkovitega poslovanja bank, načelo zaupanja vlagateljev. S Predlogom zakona o bančništvu se bo tako še naprej pripomoglo, da bodo banke vedno razpolagale z ustreznim kapitalom, da bodo v vsakem trenutku sposobne pravočasno izpolnjevati svoje obveznosti in da ne bodo presegale tveganj, določenih v Zakonu o bančništvu, in bodo tako vplivale na stabilnost finančnega sistema. Poleg tega pa je eden izmed razlogov za sprejem novega zakona tudi uskladitev z novima direktivama, to je, Direktivo 2006/48 in Direktivo 2006/49/ES. Navedeni direktivi implementirata nove znatno podrobnejše in kompleksnejše standarde varnega in skrbnega poslovanja bank. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo Predlog zakona o bančništvu podprli. Hvala.
Predsednik, hvala lepa. Spoštovani minister, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Prepričan sem, da je leto 2013 tista letnica, ko bo realizirano to, kar je v osnovi potrebno in pogoj, da dobimo avtocestni križ, in tisti osnovni skelet še z nekaterimi drugimi priključki in tistim, kar je še potrebno, da bi ta križ deloval. Seveda je pa zelo pomembno, da bi cela Slovenija bila navezana prometno med seboj in tudi povezana tako, da bi ta prometna infrastruktura dajala tudi pogoje za razvojne možnosti, ker seveda izgradnja cest je strošek, ampak na drugi strani pa je po mojem največji pospeševalec razvoja, če je prav zastavljena in pravilno usmerjena. To predvsem čutimo tisti, ki živimo ta trenutek v prometno odrezanih krajih in kjer postaja promet kot ovira na prvem mestu tisti faktor, ki ne spodbuja razvoja. Seveda v vsej Sloveniji narašča promet, to je jasno in poznam in verjamem, da imajo vsi na vsakem svojem koncu svoj problem, ki bi ga radi čim hitreje rešili. Pri nas na Koroškem pomeni to prvo in daleč najbolj prvo oviro in tudi v programu zapisano kot rešitev prometno navezati se na peti koridor in kasneje tudi tako, kot bo v predlogu Strategija prostorskega razvoja Slovenije prečna povezava z regijami tam, kjer je Slovenija najširša, od avstrijske meje in navezavo na avtocesto Celovec - Graz pa vse do Karlovca, ko bo lahko enkrat sodobna cesta povezala Belo krajino, Dolenjsko, Zasavje, Savinjsko, Šaleško, in še koroško pokrajino, tam kjer so sedaj te regije najmanj med seboj povezane. Za mene amandma prinaša iluzijo, ampak tudi upanje, da bo po letu 13 prišla na vrsto tudi ta naša potrebna cesta, ki bo najmanj 160 tisoč ljudi povezala in prevezala, spojila Slovenijo, kar tako bom rekel, ker mi smo prometno pravzaprav ločeni na nek način. Na drugi strani pa z Avstrijo, tam kjer je naš živelj, v Podjuno in Rož, pa povezani po ravninah z večjimi, ta trenutek še mednarodnimi in meddržavnimi prehodi, ki bodo pa počasi z ukinitvijo meje postali nam še bližje. In t
Hvala za besedo, podpredsednik. Prav lepo pozdravljeni, minister in vsi ostali! Že takoj na začetku bi rada povedala, da eno je dogovarjati se, drugo je pa samo vlagati svoje samovšečne predloge brez pridobitve soglasja koalicijskih partnerjev. Ta vlada, vlada Janeza Janše je začela graditi na tem predlogu zakona tako, da se je naprej posvetovala s koalicijskimi partnerji, pogledala, kje so razhajanja, in na tak način je potem spreminjala in prilagajala besedilo zakona, da so sploh koalicijski partnerji prišli do konsenza, da so lahko nadaljevali z obravnavo predloga zakona. Nato pa, tako kot je že bilo jasno povedano na Odboru za finance – žal ste to sejo opozicijski poslanci, ki ste danes tako glasni, obstruirali – s strani ministra, so bile vzpostavljene delovne skupine, ki so obravnavale ta zakon, ki so predlagale svoja mnenja. Predstavljen je bil Ekonomsko-socialnemu svetu in upoštevane so bile pripombe KPK. Seveda, vedno pa ne morejo biti upoštevane vse želje, vse pripombe in vse, kar nekdo predlaga. Na koncu koncev je potem Vlada tista, ki stoji za predlogom zakona in tehta, kaj je primerno vključiti v zakon in česa ne. Upoštevalo se je tudi določene pripombe Zakonodajno-pravne službe. Zakon se je skozi prvo branje in tudi zdaj v drugem branju na odboru dopolnjeval z amandmaji. Tudi opozicija bi imela možnost konstruktivnega dialoga, če bi želela, ampak ne na tak način, da bi želela svojo voljo vsiljevati. Predlog zakona je prišel na mizo in ta predlog zakona je dosegel drugo obravnavo. Predlogov, ki ste jih pa vi do sedaj vlagali, niste, kot sem že rekla, niti znotraj koalicije uspeli uskladiti, kaj šele da bi dosegli tudi podporo v Državnem zboru in izglasovanje. Večkrat je bilo danes povedano to, da je edini cilj polastitev državnega premoženja in razlastitev države. Očitno ne želite razumeti, da bo tako sedaj kot tudi po tem, ko bo nacionalni demografski sklad ustanovljen, še vedno imela lastništvo nad vsem skupaj država. Ne gre za razlastitev in ne gre z
Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, spoštovani predstavniki ministrstva ter spoštovani poslanke in poslanci v tem državnem zboru! Mogoče za uvod zopet moja stalna opazka, ko obravnavamo gospodarske teme, je dvorana bolj prazna. To ni ravno v naš ponos, ampak nadaljujmo z našim stališčem. Pogodba o delovanju Evropske unije določa načelno prepoved oziroma nezdružljivost državne pomoči z notranjim trgom Evropske unije. V 107. členu pogodbe je določeno, da kakršnakoli pomoč države članice posameznim podjetjem, ki bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali njihovim proizvodom, ni dovoljena. Pogodba v nadaljevanju določa izjeme, katera posredovanja država so dovoljena oziroma združljive z notranjim trgom Evropske unije, na primer regionalno-politični razlogi, strateška vloga podjetja v nacionalni ekonomiji. Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo izvaja postopke dodeljevanja državnih pomoči za prestrukturiranje gospodarskih družb in zadrug v težavah v skladu z zakonom, ki ga danes obravnavamo. Zakon je bil pri Evropski komisiji priglašen kot shema državnih pomoči na podlagi smernic iz leta 2004. Komisija Evropske unije je s 1. 7. 2014 sprejela nove smernice skupnosti o državni pomoči. Republika Slovenija je bila zato zavezana dopolniti obstoječi zakon. Nove smernice prinašajo spremembe v smeri večje selektivnosti s poudarkom na učinkovitosti podeljenih pomoči. S predlaganimi rešitvami se želijo zagotoviti večje možnosti učinkovitega in realnega prestrukturiranja gospodarskih družb in zadrug v težavah ter izboljšati možnost za njihovo ohranitev, za ohranitev delovnih mest, pa tudi možnosti za stabilnejše delovanje slovenskega gospodarskega sistema. Pomoč se lahko dodeli v obliki kredita, subvencije, poroštva ali kapitalske naložbe. Pri tem pa mora prosilec zanjo zagotoviti 25–50 % lastnega prispevka. Do pomoči so družbe upravičene enkrat na 10 let, pri tem pa morajo v času prestrukturiranja izvajati ukrepe za omejevanje konk
Hvala lepa, podpredsednik. Spoštovani poslanke in poslanci! Spoštovani predstavniki Vlade! Poslanska skupina Levice je v zakonodajni postopek vložila predlog zakona, s katerim predlaga, da bi obdavčili tri vrste digitalnih storitev, te so oglaševanje, prenos podatkov in dostop do digitalnih platform. Predlagatelji predvidevajo obdavčitev storitev, ki jih izvajajo pravne osebe domačega in tujega prava z letnimi prihodki nad 750 milijonov evrov in s prihodki od obdavčljivih digitalnih storitev z virom v Republiki Sloveniji nad 150 tisoč evrov. V Sloveniji takšnih podjetij ni, zato je jasno, da se predlog zakona nanaša na svetovne digitalne multinacionalke, kot so Apple, Google, Facebook, Airbnb in ostali. Po podatkih finančne uprave je takšnih mednarodnih digitalnih podjetjih, ki v Sloveniji nimajo fizične prisotnosti, vendar tu opravljajo digitalne storitve, 17. Leta 2018 pa naj bi skupaj realizirale okrog 100 milijonov evrov prihodkov. Ker v Republiki Sloveniji nimajo sedeža, niso plačale davka od dohodka pravnih oseb. So pa v Sloveniji plačale zgolj davek na dodano vrednost. Pet takšnih največjih podjetij naj bi po oceni Fursa od leta 2015 plačalo 12 milijonov evrov davka na dodano vrednost. V Poslanski skupini Stranke modernega centra podpiramo ključne cilje in namene tega predloga zakona. Zavedamo se, da je internet podjetjem omogočil digitalno poslovanje na svetovni ravni in v nasprotju s tradicionalnimi podjetji, ki proizvajajo blago ali storitve, vedno več podjetij proizvaja digitalne storitve, kot so spletna družbena omrežja, spletno oglaševanje, prenos in obdelava podatkov po spletu. Davčna zakonodaja se tem spremembam ni prilagodila. Tudi po slovenski zakonodaji se dohodke teh tujih multinacionalk v Sloveniji obdavčuje le, če imajo pri nas poslovno enoto. A danes, kot vemo, fizična prisotnost za upravljanje digitalnih storitev sploh ni potrebna. Zavedamo se tudi, da se nekatere od teh multinacionalk poslužujejo agresivnega davčnega načrtovanja oziroma tako
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci. Težko je najprej trditi predlagateljem o razlogih za izgradnjo Narodne in univerzitetne knjižnice, vendar je že drugi poizkus, da se v okviru konsenza vseh političnih strank doseže viden korak pri izgradnji Narodne in univerzitetne knjižnice kot instituta in zgradbe nacionalnega pomena zgrešen. Nihče v tem zboru in nobeden predstavnik političnih strank ne nasprotuje izgradnji in razlogom o potrebnosti Narodne in univerzitetne knjižnice. Je pa treba upoštevati mnenje, da je predlog zakona o poroštvu Slovenije za kredite Narodne in univerzitetne knjižnice v nasprotju s sistemsko zakonsko ureditvijo tako z zakonom o javnih financah. Treba je upoštevati, da je osnovni zakon, to je zakon, ki je predvidel izgradnjo NUK-a in na katerega se predlog zakona, o katerem danes razpravljamo, tudi sklicuje, sistemsko neprimerna podlaga. V obdobju, ko se je pa poskušal v prvem poizkusu NUK izgraditi, pa je prišlo tudi do zapletov glede same izvedbe in je tako prišlo do nerazčiščenega lastništva, gradbišča, na katerem bi se NUK začel. Poslanska skupina <PARTY> za torej podpira sklep matičnega delovnega telesa bo pa vsekakor podprla tudi drugi sklep, ki nekako zavezuje in poziva vlado, da v najkrajšem času zagotovi vse potrebno, da se bo v čim krajšem času pristopilo k izgradnji narodne univerzitetne knjižnice. Hvala.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav! Pred nami je predlog zakona. Upam, da bo danes zvečer postal zakon. Sam vidim tukaj notri, zakon ureja neko zadevo na problematiki teh psov. Vsi govorimo "problematične pasme". Jaz se s tem ne strinjam. Mislim, da pasme niso problematične, so samo bolj težave za vzgojo in manj težavne. Predvsem tukaj vidim, da so pa pri vzgoji problematični lastniki. Lastniki so tisti, ki delajo potem tako imenovane problematične pse. Ta zakon je v veliki meri za vse lastnike psov, lahko rečem v 90%, nepredmeten, kajti verjamem, da v Sloveniji 90% ali več odstotkov dobro skrbi za svoje hišne ljubljenčke, pa najsibo za pse, tukaj notri so omenjene tudi vse mačke, za tiste ostale odstotke, ki pa grdo ravnajo s psi, mačkami ali z vsem živalmi, je pa ta zakon pomemben in mislim, da zadevo ureja. Ureja za tisto pasmo, ki je problematična, da pes mora biti na povodcu, da se ne sme prosto gibati po parku. Kajti, kaj se v praksi dogaja? Lastnik, ki je vesten, ki ne rabi tega zakona, ima psa že dresiranega, ga pelje po parku, pride do njega nek spuščen pes, skoči v tvojega psa, ki je na povodcu in nastane - kaj, nesreča. Če bodo sedaj vsi psi na povodcu, mislim, da tega problema ne bo več. Psa v šolanje peljati tisti lastnik, ki se za psa odloči, ker psa z ljubeznijo kupi, ker ga z ljubeznijo vzgaja, ga bo že sam dal v šolo, ga bo vzgajal, ne z mučenjem, ne s prisilo, ampak ga bo peljal v šolo, ga bo nagrajeval s pohvalo, s prijazno vzgojo in tukaj mislim, da je zadeva rešena. Kar se pa tiče mučenja živali. Omenja se, tukaj notri je dikcija cirkusi. Sam mislim, da s tem, če bi cirkuse prepovedali, ne bi naredili nič. Tista dva cirkusa, ki prideta v Slovenijo, mislim, da gredo otroci vsaj v živo gledat tigra, slona, če ne, bi morali prepovedati tudi živalski vrt. Saj tudi v živalskem vrtu so te živali nekako notri, socializirane, nekako so tudi vzgojene, zdaj ali s prisilo ali kako, da so v tisti kletki mirne, krotke. Če bi se te živali notri obnašale d
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani minister, spoštovana predstavnika vlade, spoštovani zbor! To je za mene eden izmed tistih zakonov, ki sem ga prebral z zanimanjem, da ne rečem, z zadovoljstvom, tako "od šuba", se reče po domače. Zaradi tega, ker sem kar nekaj zadev notri prebral, ki so mi poznane, nekaj rešitev, ki me navdušujejo, pa tudi nekaj stvari, ki so za mene nekaj novega. Ne bom se spuščal v podrobnosti posameznih členov. Mislim, da bo to razprava, konstruktivna razprava na samem matičnem delovnem telesu. Uvodoma že povem, da podpiram predlog zakona, ne glede, če je nadgradnja obstoječega zakona, zaradi tega, ker gospodarstvo nujno potrebuje te kadre. Nujno potrebuje in ni časa za ne vem kakšne dolge študije, glede na to, da bi govorili, da je mogoče še nedomišljen in da je treba še z njim počakati. Rad bi nekaj povedal iz lastnih izkušenj, iz lastnih spoznanj same prakse, da bo tudi lažja razprava danes in potem tudi na matičnem delovnem telesu. Pred 40-imi leti, ko sem začel svojo delovno kariero kot mlad tehnik konstrukter v velikem podjetju, preko 2 500 zaposlenih, je imelo to podjetje tudi veliko, zelo poznano orodjarno, okoli 200 zaposlenih, ki je spadala v samo špico slovenskega orodjarstva, mogoče pred prve tri v Ljubljani, Sloveniji, da ne rečem v Jugoslaviji, ker je Slovenija itak bila daleč pred jugoslovansko prakso. V tej orodjarni je bil vpeljan sistem šolanja in usposabljanja teh poklicnih strokovnih kadrov v povezavi s poklicno šolo. Skupina je bila velika 20-30 vajencev, imeli so vodjo, poklicnega mojstra, ki je bil zaposlen samo na tem delovnem mestu, ki je spremljal te učence v šoli sami, se zanimal za njihovo, bi rekel, teoretično pridobivanje znanja in jih tudi vzgajal. To je bila baza, ki jo je podjetje rabilo tako v orodjarstvu, za poklice orodjarja, kot za ostala delovna mesta obdelovalcev kovin, kot tudi za strokovna dela v sami proizvodnji. Zadeva je odlično funkcionirala in bil je model, kamor so hodili tudi gledat pozna
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik državnega zbora, spoštovane ministrice in ministri, spoštovani visoki gostje, spoštovani diplomatski zbor! Poslanke in poslanci, državljanke in državljani Republike Slovenije! Danes je velik dan za Slovenijo kot državo, za njene državljanke in državljane, Slovenke in Slovence! Tega dogodka se v polni meri veselja in ponosa zaveda tudi naša poslanska skupina in stranka Demokratične stranke upokojencev. Od razglasitve slovenske samostojnosti je Slovenija dosledno poudarjala, da je za vključitev v Evropsko unijo, njena prednostna naloga, kar so bile naše želje že konec 80. let, ko smo bili še sestavni del nekdanje Jugoslavije. Ker smo bili v manjšini, smo ubrali samostojno pot. Na začetku je bilo težko. Komaj smo se dodobra konsolidirali kot država, že smo od skupnosti dobili domačo nalogo, ki se je na trenutke zdela nepregledna zaradi svoje obsežnosti, vendar smo jo zgledno rešili v obojestransko zadovoljstvo. Pripravili smo pot zase in bodoče rodove, ki bodo prav tako vključeni ali bolje integrirani v skupnost, ki bo, upamo, za njih že samoumevna. Prišel je čas, da Slovenija nudi Evropi, kar je v njej najboljšega, kajti veliko dobrega imamo. Pri tem ne smemo pozabiti, katere so naše kvalitete, ki jih Evropa enako ceni, kot jo cenimo mi sami. To je država Slovencev od Soče do pomurskih ravnic, z narodnostnima manjšinama Italijanov in Madžarov, država Slovencev, ki ceni naše rojake v zamejstvu in po svetu, država, ki v Evropo vnaša duh izpovedi velikih mož Slovencev, slovenskega naroda, kot sta Prešeren in Cankar, in drugih, ki so v svojem obdobju smeli le še sanjati o času, ki je danes tukaj pred nami. Le posamezniki se sprašujejo, kaj Evropa nudi in pomeni za Slovenijo, in izražajo bojazen ob njeni prisotnosti, namreč, da se bo Slovenija izgubila v množici držav, da ne bo imela vpliva na odločanje, da bomo Slovenci izgubili svojo identiteto. Taki dvomi so neupravičeni, kajti zaupamo vase in se zavedamo, da preraščanje nacionalni