EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi! Dovolite mi, da vam predstavim stališče Slovenske nacionalne stranke v zvezi s problematiko podfinanciranosti RTV Slovenija in problematiko kulturnih vsebin na javni RTV. Sama problematika je dokaj kompleksna zadeva in jo je težko predstaviti, glede na časovno omejitev, podrobno razčlenjeno. Poleg tega sem skušal spraviti na skupni imenovalec raznovrstna stališča cenjenih kolegov v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke. Če torej začnem z vprašanjem podfinanciranosti, torej s finančno platjo, ki je vsekakor najaktualnejša zadeva, mi dovolite, da uvodoma naštejem nekaj dejstev. RTV prispevek se do leta 2009 ni spreminjal. V začetku uveljavitve zakona je to imelo pozitiven učinek, izvajala se je racionalizacija poslovanja in pri tem je odigral pomembno vlogo nadzorni svet z intenzivnim nadzorom nad porabo sredstev. Vse to je zadovoljivo utemeljeno s predloženimi poročili in drugo dokumentacijo. V letu 2008 se je elastika nategnila do konca, zaradi novih zakonskih programskih obvez, recimo, parlamentarni program, program za Rome in tako dalje, zaradi potrebnih investicij - sem namreč ne sodi samo digitalizacija - zaradi spremembe plačnega sistema. Za leto 2008 je bilo od Vlade obljubljenih 3,5 milijona evrov, vendar samo obljubljeno, nikoli prispevano. Zaradi upada prihodkov od oglaševanja zaradi recesije, gre za 2,4 milijona evrov manj od načrtovanih, načrtovanih je bilo 22,3 milijona evrov, vendar je realiziranih 19,9 milijona evrov. Kljub temu je pa RTV Slovenija v letu 2008 še poslovala z minimalnim dobičkom. RTV Slovenija je prišla v čas svetovne krize brez kreditov in z rednim odplačilom dolgov. Iz poročila nadzornega sveta se vidi njegovo prizadevanje za nadzor nad razumno porabo sredstev in je s tem nadzorni svet prispeval k redu poslovanja javnega zavoda in v lanskem letu ni bilo pod vprašajem izvajanje javne službe. RTV Slovenija je dejansko več kot zadovoljivo opravljala svoje naloge
Hvala lepa za besedo. Te štiri točke so sicer potrebne vsaka po svoje komentarja. Glede odprtja porodnišnice v Murski Soboti in sploh stanja zdravstva v Murski Soboti moram reči, to področje, ki sem ga najbolj natančno proučeval v zadnjem letu, in težave, ki so v Pomurju v zvezi z zdravniki pa tudi z diplomiranimi sestrami oziroma s številom zdravnikov, se v tem času, ko sem jaz prevzel ministrstvo, niso nič poslabšale. Nasprotno, uspeli smo na nekaterih področjih, na nekaterih delih celo stvari izboljšati. Za direktno vprašanje za neko neslovensko državljanko glede pridobivanja licence in sposobnosti za delo je pač odvisna Zdravniška zbornica. Jaz o tem ne odločam. So pa zato popolnoma jasni predpisi in pogoji, kar se tiče Zdravniške zbornice, ki jih mora zdravnik imeti, tuj državljan, da lahko dela v Sloveniji. Zato tu ne morem prevzeti kakšne odgovornosti. Je pa res, da je treba paziti pri vstopu tujcev v naš sistem zdravstva tudi na kvaliteto, saj je od te odvisno tudi naše zdravje. Glede porodnišnice lahko rečem, da je postopek opremljanja bolnišnice, nakupa še nekatere opreme, ki je potrebna za normalno delovanje te bolnišnice, v zaključni fazi. Ne bom sedaj govoril o rokih, ker so presenečenja vedno možna glede raznih razpisov in pritožb, ampak vseeno, so stvari v zaključni fazi in upam, da bomo dejansko vaše želje v treh mesecih v prihodnje tudi realizirali. Kar se tiče pa adrenalinskih športov, imate pa zelo napačno predstavo. Nikoli, nikdar, niti v nobenem osnutku, niti v tistem, ki je prišel pred dobrim letom in pol ali dobrim letom v javnost brez vsake potrebe, ki niti še osnutek ni bil, niti v tistem osnutku ni nobenega govora, da bodo s tem prizadeti športniki. Absolutno niti enega stavka. Če ga pa najdete, mi ga prosim povejte. Mi smo ves čas govorili samo o tem, takrat res o adrenalinskih športih, in kasneje, kot ste pravilno ugotovili, o tistih, ki se ukvarjajo z dejavnostjo. Tak način plačevanja poškodb, ki se zgodijo pri taki rizični dejavnosti, j
Spoštovani prisotni, minister! Res je del resnice bil izpostavljen v predstavitvi ostalih stališč poslanskih skupin, predvsem tiste pozitivne, in sicer prvič, da gre v primeru odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru za akt, katerega predlagateljica je vlada Republike Slovenije za ustanovitev dveh novih fakultet, in sicer prvič Fakultete za naravoslovje in matematiko in Filozofske fakultete. V okviru Nacionalne stranke verjamemo in upam, da tudi v okviru ostalih poslanskih skupin verjamete v izobraževanje, verjamete v znanje, in da je lahko dejansko samo znanje tisti moment, ki bo našo državo naredil privlačnejšo, konkurenčnejšo, skratka, ki bo Slovenijo naredil močnejšo. Rad bi izpostavil tudi ostali dve novosti, ki sta bili delno izpostavljeni. Prvič sprememba, da se program potrjuje s statutom. Ministrstvo oziroma vlada Republike Slovenije pod to veže besedo avtonomnost, ki je sicer zelo prijetna beseda za uho, vprašanje pa je, kaj se skriva za to avtonomnostjo v odloku, ki je danes pred nami. Kar se tiče avtonomnosti, vlada v Republiki Sloveniji v povezavi z njo govori tudi o tempu dogodkov, in sicer navaja, da bi materija preoblikovanja oziroma novega momenta v okviru delovanja univerze iz treh mesecev lahko prešla v odvijaje in v realizacijo v enem tednu. To je na vsak način za pozdraviti. Vsi trije argumenti, ki sem jih naštel in katere ste izpostavljali vsi govorniki pred menoj, so pozitivni in jim noben, posebej pa logično še Mariborčan, ne more nasprotovati. Žal menim, da niste v okviru ostalih poslanskih skupin izpostavili vprašanja financiranja. Financiranje se zdaj s tem aktom prenese izključno in v popolno domeno vlade Republike Slovenije. Ali je to smiselno ali ni, vlada bo rekla, da je operativni organ, da tudi sama določa o vsebini. To po eni strani drži. Jaz bi bil veliko bolj vesel in verjamem, da v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke tudi, če bi dali univerzi avtonomnost tudi na področju financiran
Spoštovani prisotni! Po naši oceni, po oceni poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke proračunski uporabniki, tako na strani tistih, ki polnijo proračun, kot predvsem tisti na strani prejemnikov finančnih sredstev iz naslova proračuna, težijo k neki vrste konstantnemu aktu, torej k neki vrsti trdnemu odloku o proračunu. In prvo dejstvo, ki danes nastopa pred nami, je to, da danes že govorimo o predlogu sprememb, torej o dopolnjenem predlogu, ki torej ni zdržal niti leto dni, in to niti tisto leto dni, na katerega se ne dotika. Iz tega naslova moram osebno pritrditi vsem tistim, ki so stopili v kontakt s poslansko skupino Slovenske nacionalne stranke in se spraševali o kvaliteti, predvsem pa o trajnosti proračuna za obdobje leta 2007. Torej, ali se lahko zanesejo na finančna sredstva, kot jih predvideva proračun za leto 2007, ali lahko podpišejo pogodbe in že vnaprej prerazporedijo oziroma porabijo sredstva iz naslova akta, ki je danes pred nami. Če bi gledali na dosedanjo vsebino oziroma dosedanjo življenjsko pot tega akta, potem je na vsak način odgovor ne. Žal se ne morejo zanesti na kredibilnost številk, ki so opredeljene pod posameznimi kontnimi postavkami v spremembah proračuna Republike Slovenije za leto 2007. V uvodni obrazložitvi poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke ne bom govoril o posameznih amandmajih, ki smo jih vlagali oziroma o težnjah po spremembi tega akta iz enostavnega razloga, ker je matično delovno, v katerem imajo seveda vladne stranke in Vlada Republike Slovenije večino, je amandmaje Slovenske nacionalne stranke zavrgla oziroma celo več, ni bila pripravljena niti razpravljati o njih, češ da seveda amandmaji posegajo na področje novih proračunskih postavk. Ob tem je za dodati, da pravica, ki jo ima Državni zbor po spremembi proračuna in uveljavljanje sprememb le-tega, je neka nova pravica, ki jo ima izključno Vlada Republike Slovenije, vsaj na podlagi obrazložitev matičnega delovnega telesa, češ da Vlada Republike Slovenije lahko
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Pri predmetnem zakonu o predlogu zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja se opravi obravnava po skrajšanem postopku, saj naj bi šlo za manj zahtevne spremembe in dopolnitve obstoječega zakona. Bistvena sprememba oziroma bolje rečeno dopolnitev je dodatek novega poglavja o zbirki podatkov, to je 135. člen, ki vsebuje določbe v zvezi s centralno evidenco, ki ureja vprašanje vzpostavitve vodenja, vzdrževanja in nadzora zbirke podatkov vseh udeležencev v vzgoji in izobraževanju, predšolskih otrok, učencev, dijakov, študentov in tudi odraslih oseb, ki sodelujejo v kakršnemkoli izobraževalnem procesu. Ta isti člen določa tudi način zagotavljanja podatkov za to centralno evidenco, uporabo takšnih podatkov iz centralne evidence kot tudi njihovo shranjevanje v centralni evidenci. Žal pa zadeva ni tako enostavna in je ne gre jemati kar tako lahkotno in po skrajšanem postopku na sploh. Gre namreč za delo in razpolaganje z bistveni pomembnimi osebnimi podatki, kot to predlagatelj navaja v 135. členu, torej shranjevanje vseh podatkov v centralni evidenci. V Slovenski nacionalni stranki se sprašujemo in se tudi vsakemu, ki je seznanjen z vodenjem evidenc udeležencev vzgoje in izobraževanja, odpira vprašanje, ali se bodo ukinile že obstoječe evidence, ki jih morajo voditi izvajalci vzgojno-izobraževalnih programov in so določene v področnih zakonih, kaj sedaj to pomeni, ali se bodo le-te ukinile z uvedbo centralne evidence, ali pa to pomeni, da bomo imeli dejansko vodenje dvojnih evidenc. Tudi končne in prehodne določbe predlaganega zakona tega ne opredeljujejo. Gre namreč za zelo obširno zbirko osebnih podatkov, skratka popolnoma vse, kar je možno zapisati oziroma registrirati o posamezniku, udeležencu pri prej navedenih vzgojno-izobraževalnih programih. Odpira se tudi vprašanje usklajenosti, aktualiziranja že obstoječih evidenc po vzgojno-izobraževalnih zavodih in seveda povezovanje s centralno evidenc
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Kolegice poslanke, kolegi poslanci in predstavniki vlade! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo predlog zakona o davku na vodna plovila podprla. Meni, da so predlagane rešitve v zakonu korektne in sprejemljive. Glede sprememb, in sicer da se davčna obveznost sestoji iz treh delov, in sicer prvi del obveznosti je kot splošni del predpisan v absolutnem znesku v višini od 10 do 50 evrov, glede na različne dolžine plovila. Drugi del obveznosti se izračuna kot zmnožek podatka o dolžini plovila v metrih in zneskom obveznosti za vsak meter. Ter tretji del, ki se izračuna kot zmnožek podatka o moči pogona plovila v kilometrih z zneskom obveznosti za vsak kilovat pogona plovila. Glede na določene tri dele se bo glede na življenjsko dobo plovila davčna obveznost v delu, ki je odvisen od dolžine in moči plovila, zniževala. Rešitev, da bo za plovila, ki se uporabljajo za opravljanje dejavnosti, torej za plovila, ki niso naložba v kapital zavezanca in se ne uporabljajo za zasebne namene lastnika plovila ter njegovih bližnjih, pa bo v predlogu zakona davčna obveznost odmerjena samo za splošni del obveznosti. Rešitve, ki so tako predlagane, so po mnenju poslanske skupine Slovenske demokratske stranke korektne, prispevale bodo k pravičnejši obdavčitvi plovil, zato jih bo poslanska skupina podprla. Hvala.
Lep pozdrav tudi v mojem imenu! Vsak zakon ima nek namen. Za ta zakon je jasno povedano, kaj je namen tega zakona. Se pravi, namen zakona ni to, da ljudje ne bodo informirani, da se v Sloveniji zapira medijski prostor in podobno, kar je bilo danes slišati, ampak je namen tega, da ljudi, volivcev ne bomo zmedli oziroma jih ne bodo medli z nepravimi informacijami oziroma s potvorjenimi informacijami. V gradivu je namreč lepo prikazano, kaj se je dogajalo v preteklosti v Sloveniji. In to ne enkrat, isti vzorci se ponavljajo pred vsakimi večjimi volitvami – ko so dejanska stanja na volitvah zelo drugačna od tistega, kar je bilo objavljeno v vseh občilih in vseh tistih medijih oziroma agencijah, ki pripravljajo in merijo javno mnenje. Trenutno imam odprto lestvico politikov v Sloveniji, na prvem mestu predsednik države, na drugem mestu Golob. Aha, Golob, ja. Golob je nekdo, ki je napovedal, da bo kandidiral na teh volitvah; lepo, ustanovil je stranko, išče kandidate, piše program. Ali je zdaj on aktualni politik, s tem ko je prišel na listo med politike, ki so pa tu že leta in leta? Imel bo še časa, ko bo politik, trenutno naj bi bil še gospodarstvenik. To so ti primeri, za katere noben razumen človek ne razume, da je lahko nekdo, recimo celo politik, ki ni v Sloveniji, ki ni dnevno vpet v politično dogajanje, na 10. mestu, nekdo, za katerega druga anketa napove, da mu pa še zmeraj največ ljudi v Sloveniji zaupa za vodenje Vlade Republike Slovenije, gospod Janez Janša, pa na robu, na 20. mestu. Statistika, možgani, vemo, kako je, kot je kolega Trček povedal, kozarec napol prazen ali napol poln. To so zgodbe, za katere bi želeli, da se ne bi dogajale, ker se je s tem v preteklosti ustvarilo med volivci veliko zmede. Veliko zmede, komu, kdaj, kako verjeti. Ne moremo ljudi, ki so se desetletja šolali za to, da bodo pošteni, da bodo medijsko korektni – vemo, da imajo novinarji etični kodeks, svoje združenje, da so vsi, ki so podvrženi javnemu nastopu, zavezani k več kot samo
Hvala lepa, gospod predsednik. Predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Četrti odstavek 62. člena zakona o zavarovalništvu določa, da je za preoblikovanje gospodarske družbe v statusni obliki družbe za vzajemno zavarovanje v delniško družbo potrebno dovoljenje agencije za zavarovalni nadzor. Pri tem agencija za zavarovalni nadzor zavrne izdajo navedenega dovoljenja, če bi preoblikovanje lahko ogrozilo interese članov. Vzajemna je zavarovalna družba, organizirana v pravni obliki družbe za vzajemno zavarovanje, kar je pravno statusna oblika po zakonu o zavarovalništvu. Gre za posebno statusno pravno obliko družbe, ki je bila ustanovljena z novelo zakona o zdravstvenem zavarovanju in zdravstven varstvu leta 1998 in na trgu nudi dopolnilna prostovoljna zdravstvena zavarovanja. Vzajemna kot družba za vzajemno zavarovanje mora delovati po načelu vzajemnosti in solidarnosti, kar je specifika te pravno statusne oblike. Danes imamo pred seboj predlog za spremembo avtentične razlage prvega odstavka četrtega stavka 62. člena zakona o zavarovalništvu, ki se glasi: "Dovoljenje agencije za zavarovalni nadzor se šteje kot obvezen pogoj za začetek in izvedbo postopka preoblikovanja družbe za vzajemno zavarovanje v delniško družbo." Navedeno razlago imamo pred seboj, ker očitno obstaja dvom o tem, ali gre za predhodni akt v postopku, ki je pogoj za sprejem dokončne odločitve pristojnega organa torej skupščine Vzajemne, ali pa gre le za soglasje po tem, ko so sklepi o preoblikovanju že sprejeti. Iz same dikcije člena med pravnimi strokovnjaki obstaja visoka stopnja soglasja o tem, da se dovoljenje da vnaprej. V kolikor bi veljalo, da se le to da po že sprejetih sklepih o preoblikovanju, bi imeli soglasje in ne dovoljenja. Agencija za zavarovalni nadzor mora dati dovoljenje za preoblikovanje družbe za vzajemno zavarovanje vnaprej. Gre za predhodni akt v postopku morebitnega preoblikovanja, torej pred odločanjem na skupščini. Zaradi preglednosti v postopku morebitnega preoblikovanja mor
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predsednik Vlade! Vprašal bi vas: Ali bo Vlada Republike Slovenije upoštevala Zakon o romski skupnosti, ki ga je v proceduro vložila <PARTY>? Namreč, mi se zelo zavedamo silne problematike, ki je bila povzročena z nedavnimi dogodki, ki pa so pravzaprav rezultat vsega od leta 1992 dalje vzdrževanega nedela. Vprašal bi vas: Kdaj bo Vlada govorila o vprašanju avtohtonosti Ciganov in odvzela tistim dolenjskim Ciganom, ki so se priselili leta 1954 oziroma 1956 skupaj, s kasarnami Jugoslovanske ljudske armade, status avtohtonosti, ki jim je bil po prejšnjih političnih preferencah dodeljen? Sprašujem: Do kdaj bo, recimo, Občina Novo mesto plačevala Ciganom opravljanje šoferskih izpitov, ki jih mirno naredijo, medtem ko so v glavnem nepismeni? Jaz sem pred kratkim delal ponovno šoferski izpit in vam lahko povem, da so te listine precej zapletene in jih ni tako enostavno reševati. Sprašujem predsednika: Do kdaj in kako je mogoče, da imajo Strojanovi direkten in stalni kontakt z Vlado Republike Slovenije, kot se sami hvalijo in kdaj bo to omogočeno ostalim državljanom? Ali je to privilegij Ciganov? Ti ljudje imajo približno 178 kazenskih prijav plus okoli 110 prometnih prekrškov, pa se jim nič ne zgodi. Ne vem, kaj dela policija in zakaj imamo, potem v Sloveniji sploh sodišča, če ta sodišča ne obravnavajo določenega segmenta ljudi. Sprašujem, naprej: Kako je mogoče, da Občina Šentjernej pripravlja na ukradenih zemljiščih legalizacijo črnih gradenj, s tem da jim bom zastonj, Ciganom pač, uredila elektriko, vodovod, kanalizacijo in vse ostalo? Kako je mogoče, da imamo dve vrsti državljanov, ene običajne, tiste, ki plačujemo davke in ki se držimo zakonov, in Cigane, za katere nič ne velja? Sprašujem tudi: Kdaj se bodo te zadeve uredile s strani policije? V nedeljo je bil na mariborske bolšjem sejmu zopet pretep, 50 Ciganov se je steplo, pa nič? V Novem mestu so Cigani napadli lastnega ciganskega svetnika, ga pretepli, pa zopet nič. Člove
Hvala lepa. Jaz bom pa ravno zaradi teh razlogov, ker mislim, da je ta sprememba zakona na en način pokazala, da vlada zna, meni se zdi, da je to mogoče tudi prvič pokazala, da zna varčevati in da se je skrajno racionalno tudi obnašala, ker je že obstoječi inšpektorat za delo na nek način uporabila in že obstoječe izobražene inšpektorje za delo , ki imajo visoko izobrazbo in strokovni izpit, in jih bo s to novelo zakona samo še dodatno usposobila za opravljanje tega dela, in je pokazala, dazna zrelo in zelo odgovorno ter racionalno razpolagati s sredstvi. Da pa so tu kakšna dodatna povečanja materialnih obveznosti za ministrstvo, zagotovo ne, in ne vem, od kod Slovenski nacionalni stranki take informacije. Hvala lepa.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Ko sem na samem zaslišanju poslušala predstavitev kandidatke za ministrico gospe Alenke Smerkolj, sem že uvodoma dobila izjemno pozitiven pogled na prihodnost naše Slovenije. Popolnoma se strinjam z izjavami kandidatke, da je Slovenija na razpotju in da obstajata dve možnosti. Ena je, da še malo potrpimo, obrnemo stvari, gremo naprej in zmagamo. Druga pa je, da se spotaknemo, da nazadujemo, izgubimo suverenost in dopustimo, da drugi upravljajo z nami. Verjamem, da bomo danes s potrditvijo kandidatke bližje pozitivnemu koraku, bližje zmagi, da gre vsem nam boljše. Kandidatka ima jasno zastavljeno vizijo in cilje. Zaveda se, da je pomembno pripraviti strateški dokument Strategije razvoja Republike Slovenije, ki bo osnova za črpanje iz nove finančne perspektive 2014–2020. Jasni cilji so maksimalno črpanje sredstev iz nove in stare finančne perspektive, kontrola obstoječih in novih projektov ter zmanjšanje števila zavrnjenih povračil iz Evropske unije. Že v kratkem času enega meseca, od kar je nastopila delo kot državna sekretarka, se je izkazala kot izjemno pozitivna oseba. Izkazala je razumevanje do problemov, odprta je za dialog in odlična pogajalka. Popolnoma zaupamo v sposobnost gospe Alenke Smerkolj in verjamem, da bo skupaj s svojim timom uspela uresničiti cilje, ki si jih je zastavila, in na ta način prispevala k boljši in lepši prihodnosti Slovenije. Želim ji veliko uspehov!
Hvala lepa. Dejstvo je, da je v naši državi prostovoljno gasilstvo bistveno premalo cenjeno in se to odraža na slabem finančnem stanju prostovoljnih gasilskih društev, na zastareli opremi, na neodobravanju delodajalcev, kadar je prostovoljni gasilcev, zaradi akcije odsoten z dela, itd. Država ne povrne stroškov nastalih v posredovanju, itd. Mislim, da je zakonski predlog, ki so ga vložili kolegi iz <PARTY>-a ustrezen, pa vendar sem prepričan, da ta zakonski predlog ne bo dobil zadostne večine in zato upam, da bo držalo tisto, kar je gospa ministrica obljubila v svojem govoru, da bodo to rešili v več zakonih, ki jih bo Vlada predlagala še letošnje leto. Upam, da se bo tam reševalo vse kompleksno in intenzivno tako, kot bi človek pričakoval, da se pravzaprav mora narediti. V Slovenski nacionalni stranki smo že 24. maja 2007 vložili poslansko vprašanje oziroma poslansko pobudo Vladi Republike Slovenije, da naj bi se zadeve uredile pa se do danes praktično ni nič spremenilo. Zato upam, da ne bo s tem predlogom oziroma s to obljubo ministrice nekaj podobnega. Jaz ji verjamem in upam, da bo to uredila. Vendar bo <PARTY> podprla predlog, ki je pred nami in ki ga je napisala stranka <PARTY>. Treba je vedeti, da imajo prostovoljni gasilci v Sloveniji izredno dolgo zgodovino in treba se je zavedati, da je bilo prvo gasilsko društvo na Prevaljah ustanovljeno že leta 1833 pod nazivom Požarna obramba in sicer po Uredbi o zaščiti železarskih obratov. Šele leta 1873 so se preimenovali v Gasilsko društvo. V Metliki pravijo, da je to najstarejše gasilsko društvo iz leta 1869, pa vendar to ni res, žal Gasilska zveza Slovenije zaradi lobiranja nekaterih ljudi ne prizna tega, da je Prevalje imelo svoje gasilsko društvo bistveno prej, kot je bil začetek prostovoljnega gasilstva na Nemškem, to je bilo 1843, ali pa ko se je ustanovilo 1851 leta prvo gasilsko društvo v Avstriji. V Sloveniji je pač tako, da morajo narediti vse, da bodo Avstrijci pred nami. Žalostno, vendar resnično. Tako pa
Hvala lepa. Sprejemam rokavico pravzaprav, ki nam je bila vržena tukaj, da bi morali to razpravo odpreti. Mi doživljamo mnogo že posameznih intervencij in vem, kaj je mislil s tem gospod Petan. Pozdravljam tudi, da si občine prizadevajo pri tem novem konceptu akademske mreže, posebno zato, ker smo tudi v sam tekst, kot se spomnite, že dali, da "je preučiti potrebne možnosti za soustanoviteljstvo lokalnih skupnosti, kadar se ustanavljajo nove univerze". Ta tekst je bil že med amandmaji. Poleg tega so amandmaji 2.1.5, 2.3.6, 2.3.6.1 in 2.3.6.2 že omogočili to decentralizacijo visokega šolstva, vendar moram vam pa povedati, da v tej državi imamo organe, postopke in zakone, ki urejajo nastajanje vsakih novih visokošolskih zavodov. Ti postopki so znani in kadar nastane pač ta proces, potem je razumljivo, da pride do končne faze v državni zbor. Tako se bo zgodilo z vsako novo pobudo. Tako se bo zgodilo tudi z univerzo na Primorskem. Potrdili ali zavrgli boste tu odlok o ustanovitvi. To pomeni, da je nemogoče v naprej definirati katerokoli lokacijo. Te lokacije niso samo na Štajerskem, so na Dolenjskem, so na Gorenjskem. In zato je tudi v prihodnje nemogoče definirati lokacijo. Mi ne moremo zapirati te možnosti, da kjerkoli nastanejo nova visokošolska središča, tako kot je opredeljeno v členu 2.3.6.2. Zato vlada ne podpira tega amandmaja.