EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Lep pozdrav vsem prisotnim! Hvala lepa za besedo. Spoštovani, najmanj v leto 1846 segajo razlogi za razpravo o predlaganem zakonu. To je leto odprtja železniške proge Gradec–Celje, ko je prvič zapeljal vlak po slovenskih tleh. Čas hitrega tehničnega napredka je imel neslutene posledice. V očeh takratne družbe veliko blaginjo in rešitev človeštva je na dolgi rok prineslo posledice za več prihodnjih rodov. Močno povečana produktivnost, močno povečanje rabe naravnega bogastva in tehnološki napredek po novih elementih je imel za posledico odprtje tovarne topilnice cinka leta 1873 v Celju. Razvoj in produkti, ki so omogočali delovna mesta, so imeli za posledico stranke produkte, ki jih že najmanj tri do štiri desetletja obravnavamo kot nevarne odpadke za zdravje ljudi, živali in vso živo in neživo naravo. Največja onesnaženja so se zgodila ravno v šestdesetih letih prejšnjega stoletja. Kot glavni vir onesnaženosti v več krajih po Sloveniji se navaja oporečna industrija, vendar ne smemo zanemariti načina življenja prebivalcev, predvsem v smislu rabe energije. Prodanega premoga na območju Celjske kotline je bilo še v letu 1988 45 tisoč ton na leto. V letu 1995 pa manj kot 4 tisoč ton. Tako kot je bila osamosvojitev prelomnica na družbenem področju, je bila tudi na gospodarskem in ekološkem. Intenzivno seznanjanje prebivalcev, predvsem predstavnikov lokalne skupnosti in državnih institucij, na prisotnost nevarnih elementov za zdravje ljudi, kot so težke kovine cink, svinec, kadmij, prašni delci, je postalo stalnica vseh strokovnjakov. Skrb za zdravje ljudi mora biti tudi ena glavnih točk političnih odločevalcev 21. stoletja. Smo v teh desetletjih naredili dovolj, premalo? To bo večna dilema. Veljavna zakonodaja predpisuje skrbno ravnanje z okoljem in tudi sankcioniranje odgovornih za onesnaževanja. Meritve količin svinca in kadmija in cinka v prašnih usedlinah na območju Celja že v letu 2004 kažejo spodbudne rezultate, zato mesto Celje ni zastrupljeno mesto, kot je izjavila
Hvala za besedo, podpredsednik, še enkrat. Tudi moja razprava, upam in želim, da je na strani predlagatelja tega predloga spremembe zakona, da je vzel dobronamernost, kajti moram še enkrat poudariti nekaj. Po enem mesecu odpreti zakon, ki smo sprejeli ravno zaradi dveh ključnih razlogov, eno je prenos obeh direktiv, drugo pa te tako imenovane slabe izkušnje iz preteklosti, ampak tisto, na kar sem se sam opiral v svoji razpravi in sem še vedno na stališču, da nepravilnosti, ki so bile v preteklosti, ni samo stvar ali tako imenovano tisto najbolj boleče za sodelavce ali udeležence v postopkih. Jaz sem pričakoval, da če že odpirate ta zakon, se boste lotili tudi postopkov samega javnega naročanja, se pravi pripravljavcev razpisov. V preteklosti je bila namreč obilica zadev, ki je na strani naročnikov. Tisti, ki so pripravili javne razpise, so povzročili obilico težav samemu naročniku kot tudi izvajalcem. In pričakujem kakršnokoli korekcijo tega zakona, da bo na podlagi nekih analiz vseh segmentov javnega naročanja, za katero je bilo tudi v razpravi rečeno, da se tu vrti precej denarja, in da celokupno to zadevo pogledamo. Glede na to, da je spoštovani poslanec v svoji razpravi s strani Združene levice rekel, da se transparentnost javnega naročanja pričakuje in zahteva ter praktično zmanjšuje korupcijska tveganja. V uvodnem delu sem ravno to omenil, da pozdravljam Zakon o javnem naročanju-3 predvsem v tem delu, ki je informatizacija postopkov. In ravno s temi zadevami se želijo predvsem v tej smeri onemogočiti poizkusi v postopkih razpisa javnih naročil, da ne zmanjkujejo ali kakorkoli se v tem postopku odtujujejo posamezni dokumenti. Je pa treba vedeti, da v zvezi s tem zakonom praktično je še kar nekaj aktivnosti. Tisti, ki smo malce pogledali vsebino, se moramo zavedati nekaj. V letu 2017, se pravi, naslednje leto bo obvezna elektronska ponudba za osrednje nabavne organe, od aprila 2018 pa tudi vse naročnike. Se pravi, to so postopki, ki jih bo resorno ministrstvo mo
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, spoštovani poslanci in poslanke, še enkrat lep dober dan! Naj si izposodim stavek predlagatelja, ko pravi, citiram: »Namen zbranega študentskega denarja je v tem, da se slej kot prej vrne študentom, ne pa, da se izgubi v različnih malverzacijah ene same organizacije in njenih pravnoorganizacijskih oblik.« Ja, v tem se v Poslanski skupini <PARTY> popolnoma strinjamo z vami, spoštovani kolegi iz Slovenske demokratske stranke. Če študentje preko svojega dela prispevajo za določen namen, je prav, da se jim to tudi povrne, tako da je denar dejansko namenjen njim. Skoraj 40 milijonov evrov, kolikor se nateče denarja iz koncesijske dajatve, iz študentskega dela, je namenjeno za štipendije in delovanje študentske organizacije, kjer se sredstva namenjajo različnim projektom. Gre za subvencioniranje športne, izobraževalne, jezikovne in druge tečaje, strokovne ekskurzije, izlete, zabave, predavanja, seminarje, delavnice, inštrukcije in tako dalje. Študentom se nudijo tudi denarne pomoči, brezplačna pravna, psihološka in karierna svetovanja ter kritje kotizacij za športne, umetniška in znanstvena tekmovanja. Poleg navedenega se financirajo še projekti in delovanje več kot 300 študentskih društev. Temelj ureditve financiranja in porabe pridobljenih finančnih sredstev je določen v Zakonu o skupnosti študentov. Z Zakonom za uravnoteženje javnih financ, torej v mandatu, ki ga je vodil predlagatelj tega zakona, pa je bilo v letu 2012 določeno, kako naj se delijo oziroma kam naj se namenjena sredstva od pobranih koncesij. Ključ delitve je bil dogovorjen med Ministrstvom za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti ter predstavniki študentov. Od tega prvotnega ZUJF pa do danes se je spremenilo zgolj to, da je koncesnina zmanjšana s 23 odstotkov na 16 odstotkov, sredstva pa so se procentualno zmanjšala na postavki za štipendije. Glede tega komu in kako oziroma po kakšnem ključu se delijo natečena sredstva iz n
Hvala lepa. Tole je uradni dokument, ki je objavljen na spletni stani. Uradni dokument Državnega zbora, kjer so napisana imena in priimki štirih, ne samo našega, štirih novih poslancev. In zdaj trditi, da smo mi naredili napako, ko smo prijavljali, štirje so prijavljeni iz treh različnih poslanskih skupin. Če so napako naredile strokovne službe, so si za to krive same, ne more pa biti posledica tega ta, da poslanci ne dobijo besede. Poslanci so tukaj uradno prijavljeni in to je zelo nevaren precedens, ker naslednjič boste samovoljno prečrtali nekoga s tega seznama, ampak naslednjič bomo poslanske skupine zahtevale, da se naknadno uvrsti na seznam uvrsti tudi nekdo, ki ga nismo prijavili na podlagi take prakse. Če se po tem zgledujemo po pretekli praksi, bo to samo še anarhija in je brez zveze, da to objavljate. Govoriti o tem, da bodo zdaj ti poslanci lahko sodelovali v razpravi pri delitvi časa, je res smešno. Smešno! V prvem trenutku, ko so bili poslanci prijavljeni, bi jih morali zavrniti, da o tem, da vodje poslanskih skupin niso bili obveščeni, da smo naključno izvedeli, po hodnikih, da bodo enostavno črtani s seznama razpravljavcev – to je nezaslišano!
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim in vsem, ki nas spremljajo. Spoštovani! Pred nami je predlog spremembe Zakona o državni upravi. Prva sprememba se nanaša na število državnih sekretarjev na Ministrstvu za zdravje. Vsi se zavedamo in tudi upam, da se strinjamo, da je mandat od te vlade zaznamovan z zdravstveno situacijo. Državljani in zdravstveno osebje že več let pričakujejo urejeno zdravstveno politiko. Ta vlada je v svojem prvem letu pokazala, da je sposobna podpreti zdravstveno osebje. V soočanju z epidemijo covida-19 je bilo zdravstvenemu osebju omogočeno, da dela. Ne samo ministrstvo, vsa Vlada je poskrbela, da je zdravstveno osebje imelo dovolj zaščitne opreme, tehnične opreme, primerne prostore in tudi finančno primerno nadomestilo za delo. Hitro je bilo ugotovljeno, da je potrebno imeti za soočanje s tem tim. V 17. členu veljavnega Zakona o državni upravi, osnovne različice iz leta 2002, je določeno, da se v ministrstvu lahko imenuje največ dva državna sekretarja oziroma največ štiri na Ministrstvu za finance. To je bilo urejeno potem leta 2014. V času epidemije se je obstoječa ekipa državnih sekretarjev izkazala za premalo številčno, da bi lahko učinkovito opravljala svoje naloge. Zato se predlaga povečanje število državnih sekretarjev na Ministrstvu za zdravje z do sedaj največ dva na največ tri. Ministrstvo za zdravje je že dlje časa kadrovsko podhranjeno. V postopku je reorganizacija ministrstva, ustanovljena sta bila dva nova direktorata, in sicer Direktorat za zdravstveno ekonomiko in Direktorat za razvoj zdravstvenega sistema, ki sta organizacijska podlaga za uresničevanje ciljev opisanih reform, katere del je tudi možnost dodatnega državnega sekretarja, saj brez krepitve vodstva naštetih reform prizadevanja ne bo mogoče izpeljati. Močna vloga in krepitev ministrstva, pristojnega za zdravje, je nujna tudi zaradi strukturnih reform. Ureditev sistema financiranja zdravstva, bistvene pospešitve digitalizacije v zdravst
Hvala. Ko sem prvič videl film "Resnica o Patrii" sem mislil, da gledam neko kriminalko. Ko sem potem čez nekaj minut začel gledati vse skupaj na forumu na temo, kdo so ti akterji, ti igralci, je vsakomur izmed nas hitro jasno, da je to lansirano. In vsi tisti, ki so včasih gledali montirane procese, eni so še celo podoživeli, je prav, da se vživimo v to in da se vidimo v tem, da se zgodovina nekako ponavlja. Da so ti montirani procesi pač montirani v volitve, v volilno zgodbo, je vsakomur jasno. Kdor vidi akterje, kot so Cvikl, gospod Potočnik in ostali na teh filmih, je popolnoma jasno, da so to eksperti, ki se spoznajo na vse. In če bi vsi ti ugledni ekonomisti, pravniki oziroma ljudje, ki se spoznajo na vse, samo prebrali tistih 10 božjih zapovedi, bi notri videli, da je vse skupaj, kar se gredo, "lari-fari". Noter je, samo tri bom naštel: Ne laži, ne kradi, in v zadnjem času zelo aktualna božja zapoved: Ne pričaj po krivem! Hvala.
Gospod podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Investicija v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj je ena izmed največjih investicij v energetiko v Sloveniji. Že od vsega začetka so v projektu mnenja v Sloveniji deljena, prav tako kot so deljena mnenja o sončni in vetrni energiji, pa vendarle je dejstvo, da bomo za subvencije obnovljivim virom energije namenili dve milijardi evrov, pri čemer tovrstna proizvodnja pomeni le 5 % od celotne proizvodnje električne energije v Sloveniji. Električna energija se v Šoštanju proizvaja že od leta 1956. Že vrsto let se torej v Termoelektrarni Šoštanj proizvaja elektrika za eno tretjino vseh slovenskih potreb. Stroka je v veliki meri poenotena, da je TEŠ pomemben ne le zaradi količine proizvedene električne energije, temveč tudi ali pa zlasti zaradi sistemskih storitev predvsem sekundarne regulacije. V Sloveniji nudijo sekundarno regulacijsko rezervo predvsem termoelektrarne – Termoelektrarna Šoštanj – in določene hidroelektrarne, pri katerih je treba poudariti, da je zmožnost nudenja sekundarne regulacije slednjih v primeru neugodne hidrologije precej omejena. TEŠ je do sedaj za gradnjo bloka 6 pridobil vsa potrebna soglasja Vlade Republike Slovenije in resornih ministrstev. Vlada je projekt uvrstila v Resoluciji nacionalnega energetskega programa in v Resolucijo o nacionalnih in razvojnih projektih za obdobje 2007–2023, ki je bil sprejet v letu 2006 in noveliran v letu 2008, spomladi leta 2009 pa je bil uvrščen tudi v Zeleno knjigo za Nacionalni energetski program Slovenije. Prva ocena vrednosti je bila 691 milijonov evrov, a po izdelani investicijski dokumentaciji je bila v letu 2006 vrednost investicije milijarda 70 milijonov evrov. In to je bila verjetno prva realna ocena stroškov projekta, vse ostalo so bile bolj ali manj ocene čez palec. V NIP 2, ki je bil pripravljen takoj po podpisu pogodbe leta 2008, je investicijska vrednost po tekočih cenah znašala milijardo 424 milijonov evrov. NIP 3 je bil pripravljen v novembru 2009
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Poskušala bom podati nekaj svojih pogledov na to današnjo tematiko. Verjetno se bom v kakšnem delu tudi ponavljala, glede na to, da danes že cel dan razpravljamo o tej zadevi. V zadnjem mesecu oziroma dveh je kar nekako prevladalo splošno mnenje oziroma se vzpostavil nek dvom v delovanje Banke Slovenije, in sicer da Banka Slovenije skriva metodologijo izračuna bančne luknje v procesu celovitega pregleda slovenskih bank v letu 2013, da ponareja dokumente, da manipulira s podatki, pa še vrsta takih in podobnih očitkov se je s strani različnih strokovnjakov kar vrstila v takih ali drugačnih kombinacijah. Če rečem poenostavljeno, smo v tem mesecu večkrat slišali, da se je izračun bančne luknje prirejal toliko časa, da se je naračunalo ravno dovolj za izbris podrejenih obveznic, pa vsi vemo, da kar tako enostavno pa vendarle ne gre. Ne pozabimo, da so različni strokovnjaki tudi v letu 2013 ocenjevali stroške bančne sanacije kar na 14 milijonov evrov. Pa vseeno se mi zdi prav, in v <PARTY> smo to tudi podprli, da danes o tej temi opravljamo to široko razpravo tudi na parlamentarni seji. Pobuda, ki smo jo vložili poslanci, da Banka Slovenije podrobno predstavi metodologijo in razkrije izvedbo skrbnega pregleda bank. V letu 2014 smo o tem razpravljali vsaj že na dveh parlamentarnih odborih, tako na Odboru za finance kot na Komisiji za nadzor javnih financ, kjer sem tudi sama sodelovala. Tukaj se je diskusija dotaknila vseh strokovnih elementov, podlag in metodologije, kako je bila kapitalska neustreznost bank ugotovljena v procesih, ki so na eni strani potekali v Sloveniji kot tudi v procesu dodeljevanja državne pomoči pred Evropsko komisijo. Sama lahko tukaj podam svojo oceno. Kot sem razumela vsa pojasnila in odgovore, podane tako s strani Vlade kot Banke Slovenije, da so bili ukrepi izvedeni celovito in v skladu s pravnimi podlagami, predvsem v smislu, da tega, o čemer smo se sedaj pogovarjali, cel ta pretekli mesec ne bi še enkrat po
Hvala lepa za besedo. Naša ekipa, minister, predstavniki Darsa, že kar dobri dve uri poslušajo to razpravo in vidim, da so zelo zaskrbljeni, pa ne toliko zaradi očitkov mojega predgovornika, tudi prejšnjih kolegov. Ampak mislim, da je danes res zmeda v tej dvorani, in se ob tej priložnosti tudi zahvaljujem predsedniku odbora, ko je nastopil in pojasnil dogajanja na naših dveh sejah, mislim da 4.12. lanskega leta in v februarju mesecu letos, kako so se stvari odvijale. In marsikateremu od naših kolegic in kolegov, ki jih danes oziroma nocoj ni tukaj, ko bo prišel sem glasovat, verjetno še ne bo jasno, kako je prišlo do teh zadev. Vsekakor se strinjam tudi z gospodom Anderličem, ki postavlja pobiranje cestnin po celi Sloveniji kot prioriteto, in da tukaj mogoče vlada, Dars, nismo ali pa niste storili vsega. Tudi dejstvo je, da je bil na odboru sprejet sklep, da se v aprilu mesecu tega leta poda s strani ministrstva resolucija o nacionalnem programuizgradnje državnih cest; nekako tako ste nas tudi potolažili. In veliko lažje bi bilo, če bi to resolucijo imeli. Dejstvo pa je, da to ni težko, in sem prepričan, da vse potrebe, vse želje županov iz cele Slovenije, ki hodijo na ministrstvo, na direkcijo,ter glede na razvojne programe, ki so v Sloveniji znani, zapisani za nekaj let vnaprej, mislim, da ministrstvo še kako dobro ve za te potrebe, in tudi določeni projekti so v izdelavi. Torej, če govorimo o vsem tem delu, pa moram spomniti na razprave ob sprejemanju proračuna Republike Slovenije, ko smo tudi zahtevali nekaj več milijonov, 10 milijonov sredstev tudi za ta del rekonstrukcij in večinskih potreb po izgradnji regionalnih cest, kar je bilo danes tudi opozorjeno, da pa ta nacionalni program bi že moral od 1997. leta postoriti, da bi nekako sledili poleg nacionalnega programa avtocest, izgradnje avtocest tudi tem regionalnim potrebam in slabemu stanju na državnih cestah. Poglejte, takrat ni bilo tega posluha in mislim, da ravno največja vladna stranka bi lahko ob tej
Hvala lepa, gospa predsedujoča. <PARTY> je vložila amandma na amandma poslanskih klubov <PARTY>, Združene liste, <PARTY>-a, ki so se jim pridružili tudi kolegi iz Ljudske stranke, iz enega razloga. Namreč, v prvem odstavku, da ne bom bral vsega prvega odstavka 126.a člena, se bom spustil samo na tisti del stavka, "stalen nadzor nad zakonitostjo dejavnosti policije".Mislimo, da je premalo tako deklarirano besedilo, kajti na ta način deklarirano besedilo ni v skladu z amandmajem odbora za notranjo politiko, kjer je odbor soglasno sprejel, da se v četrti vrsti prvega odstavka 126.a člena amandmaja vlade za besedo "nad" doda besedi "dejavnostjo in". Skratka, v tem primeru, kot ga imamo zdaj pri amandmaju štirih poslanskih skupin, je možna kontrola samo nad zakonitostjo dejavnosti policije ali, po domače, kontrola nad zakonitostjo dela policije; ni pa kontrole nad dejavnostjo. Skratka, tu gre za dva segmenta, ki ju moramo kontrolirati: en segment je kontrola dejavnosti policije, da ne bi policija oziroma kdorkoli izvajal kakšnih svojevrstnih pritiskov na ljudi, in drugi del je pa zakonitost. Kajti če policija - če bomo sprejeli ta amandma brez dodatnega amandmaja Slovenske nacionalne stranke, se bo zgodilo tako, da bo v bistvu intenca vladnega amandmaja sprejeta. V tem primeru ne bomo mogli kontrolirati, kaj policija počne, ampak bomo lahko kontrolirali samo, ali je to v skladu oziroma ali je, recimo, sodnik izdal uredbo za preiskavo, ali je sodnik dovolil priprtje kogarkoli, ne pa, kaj se je tam dogajalo. Namreč, lahko bo prišlo do zlorab in te zlorabe je treba preprečiti. Zato je <PARTY> vložila amandma, ki v prvem odstavku 126.a člena spreminja ta obstoječi del stavka, ki pravi, "stalen nadzor nad zakonitostjo dejavnosti policije", da se spremeni tako, da se glasi, "stalen nadzor nad dejavnostjo in zakonitostjo dela policije". Mislim, da je sprememba oziroma naš amandma tudi v skladu z željami, intencami in sprejetimi rešitvami, ki jih je sprejel tudi odbor za notranj
Glede na cilj, ki ga zasleduje rebalans proračuna, torej primanjkljaj, manjši od 3 % BDP, v Poslanski skupini <PARTY> ne bomo mogli podpreti tega in tudi nadaljnjih amandmajev, ki se nanašajo na policijo. Zavedamo se stanja, ki je v policiji, od takrat sprejetih zavez na odboru so bili določeni sklepi realizirani, in sicer se sredstva za plače za javne uslužbence niso zmanjšala glede na obseg za leto 2014, prav tako se bo v tem letu zagotovilo dodatnih 150 zaposlitev med policisti. Glede materialnih sredstev je v proračunu predvidenih 278 milijonov, seveda za manjkajoča sredstva, ki jih bo pa policija potrebovala, če bo to potrebno, imamo zagotovilo Ministrstva za finance, da bodo poleg teh racionalnih ukrepov znotraj samega ministrstva, če bo treba, na podlagi Zakona o izvrševanju proračuna in Zakona o financah med letom razporedili sredstva tam, kjer je potrebno, in seveda ne bodo dopustili, da bi varnost ljudi in premoženja zdrsnila na nižjo raven, zato seveda zaupamo, da se bo to tudi zgodilo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predstavnik državnega sveta gospod Semolič! Vlada vetu nasprotuje in predlaga državnemu zboru, da zakon potrdi. Dva razloga obstajata za to. Prvi je bil v razpravi o tem zakonu večkrat omenjen, to je blokada pogajanj. V tem trenutku nam ta problematika oziroma nesprejetje tega zakona blokira dve ključni pogajanji. Pogajanji o poglavju 10 in 25, kar bi pomenilo, da bo Slovenija ustavljena v svoji ambiciji, da skuša do konca letošnjega leta končati pogajanja. Drugi razlog je povsem notranji. Če hočete razlog izenačevanja gospodarskih podjetij, svobodne konkurence, ne nazadnje tudi pozitivnih proračunskih efektov tako predlaganega in upam, da danes sprejetega zakona. Ta zakon v ničemer ne zadeva vprašanja delovnopravne zakonodaje. In glede na to, da o tem zakonu govorimo šest let in o tej problematiki govorimo šest let, da smo nazadnje o tem odločali ob sprejemanju zakona o trošarinah, ki je v tem spoštovanem zboru dosegel obravnavo, v kateri je bile pomembne trošarine enega glavnih proizvodov, ki se prodaja v teh trgovinah, namreč cigaret, tobačnih izdelkov, znižane prav na račun priprave na prestrukturiranje teh prodajaln, da je torej po moji oceni mogoče pričakovati, da bo s 1. junijem, ko bo ta zakon uveljavljen in po njem dovolj časa za to, da bodo pristojne uprave prodajaln, skupaj z državo, na način, kot je predvideno v tem zakonu, reševale morebitna vprašanja, tudi s strani oziroma morebitno prizadetih zaposlenih. Kot veste, naše analize kažejo, da lahko ohranimo dejavnost teh prodajaln. Zakon je izrazito naklonjen v svojem tehničnem delu temu preoblikovanju na način, ki bi čim manj omejeval prihodnjo dejavnost teh prodajaln in jim omogočal, da z novimi storitvami, z novo dejavnostjo seveda v okviru trgovine, na način, kot to počnejo tudi v drugih evropskih državah, glavno dejavnost ohrani in na tanačin ohrani tudi večino, veliko večino delovnih mest. Prepričan sem, da stroškov ni mogoče
V zvezi z 22. členom, ki govori o javnih obvestilih in navodilih, želim povezati vsebino tega člena z aktualno problematiko v državnem zboru. In moram izraziti, gospod podpredsednik, gospod podpredsednik, izražam visoko stopnjo nezadovoljstva nad tem, da nam v zadnjem obdobju administracija državnega zbora dostavlja dokumente brez č, ž, š-ejev. Torej iz informacijskega sistema Lotus Notes prihajajo dokumenti, ki ne upoštevajo slovenskih težko pridobljenih črk. Jaz sem seveda kontaktiral s strokovno službo, sem dobil pojasnila, ampak takega pojasnila ne sprejemam: o nekih novih in starih verzijah programske opreme, in vezano na to točko, ki govori o slovenskem jeziku v javnih obvestilih in navodilih, tudi izražam ponovno oster protest nad omaloževanjem slovenskega jezika v samem državnem zboru.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani prisotni! S predlagano novelo vzpostavljamo pravno podlago za vložitev tožbe pred sodiščem Evropske unije, kadar bi Državni zbor naknadno odkril kršitev načela subsidiarnosti z zakonodajnim aktom Evropske unije, ki je že bil sprejet in objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Temeljni cilj novega 11.a člena je urediti sodelovanje med Državnim zborom in Vlado, potem ko Državni zbor sprejme sklep, da je bilo z zakonodajnim aktom institucij Evropske unije kršeno načelo subsidiarnosti. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke podpiramo ureditev, po kateri bo v primeru različnih mnenj med Državnim zborom in Vlado Republike Slovenije ob upoštevanju načela subsidiarnosti zakonodajnih aktov Evropske unije Vlada pred sodiščem Evropske unije zastopala mnenje, sprejeto v obliki sklepa v Državnem zboru. To pomeni, da Vlada kljub morebitnemu nestrinjanju s stališčem Državnega zbora pri pripravi besedila tožbe in v postopku pred sodiščem Evropske unije ne more uveljavljati drugačnih stališč, kot jih je sprejel Državni zbor. Prav tako tudi ne more zavrniti zahteve za vložitev tožbe zaradi kršitve načela subsidiarnosti, podane s strani Državnega zbora. Vlada je dolžna Državni zbor tudi sproti obveščati o poteku postopka pred sodiščem Evropske unije o svojih dejavnostih v zvezi z njim ter o sprejetjih odločitvah sodišča. Menim, da je predlagana ureditev dobra, kajti v trenutno veljavnih določilih je Državno pravobranilstvo tisto, ki je zastopnik Republike Slovenije pred tujimi in mednarodnimi sodišči. S predlagano novelo pa dajemo večje pristojnosti zakonodajnemu organu, kar je ne glede na delitev oblasti v redu, saj predstavlja izvoljeno telo ljudstva. Vključenost Državnega pravobranilstva pri nastajanju končnega besedila tožbe pa postane izvedbenega pomena. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke bi na koncu poudarili, da se je v tem pogledu treba zavedati tudi dolžnosti slovenskega parlamenta, da skrbi tudi za to, da p