EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Lepo vsi pozdravljeni! Jaz bi vseeno spomnil ali pa povedal nasprotnikom Slovenske vojske, da Slovenska vojska ni razvajene gospodična, ki sta ji oče pa mati povečala štipendijo in bo sedaj z vrečkami letela v Emporium in bo nakupovala. Slovenska vojska je eden od temeljev slovenstva, se pravi slovenske države. Ta temelj spodkopavamo že leta in leta tako kadrovsko, na kar se nanaša ta 2. člen, kot tudi finančno z opremljenostjo. Kar se tiče zakona, ki je sedaj na presoji na Ustavnem sodišču. Meni je popolnoma razumljivo, da Ustavno sodišče ni moglo nič drugega narediti, kot da zadevo zadrži in preuči. Zavedati pa se moramo, da kar se tiče referenduma, ki smo smo ga na podlagi Ustave preskočili, se lahko na referendumu zgodi, da ljudstvo potrdi tudi zakon, ki se potem izkaže za ustavnosporen. Zdaj govorimo o tem, govorimo o poračunih za naslednji dve leti, ki pa sta sprejeta in ki na podlagi tega zakona omogočata določeno varstvo, predvsem pa določeno stabilnost in ponovno vzpostavitev sistema v Slovenski vojski ali pa sanacije temeljev. Vemo, da se kadrovske rešitve ne da čez noč urediti. In to je tudi predmet tega člena. Zato na podlagi sigurnosti dveh let bo Slovenska vojska lahko izboljšala ta kadrovski načrt. Na podlagi večjih nakupov, ki so potrebni, bo lahko Slovenska vojska sploh začela določene nakupe obravnavati. Zakaj nam letalo koristi? Vsi veste, državno letalo, ki se mu je takrat tako nasprotovalo, je do danes rešilo veliko življenj, uporabljamo ga tudi za prevoz drugih stvari. Ko pa bo imela Slovenska vojska tako letalo še za težje transporte, sem pa trdno prepričan, da bo še več lahko pripomogla k slovenski državi. Tudi veste, kako je, recimo, bil problem s prevozom cepiv, ko rabimo določene komore in podobno. Helikopter ravno tako. Zdaj rešujemo, ko je potrebno, s policijskim vse, kar je, še privat, samo da rešimo tiste, ki so pomoči potrebni. Slovenska vojska potrebuje sredstva, predvsem pa potrebuje določ
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o lokalnih volitvah, ki ga obravnavamo po skrajšanem postopku, uvaja novosti na treh segmentih. Državljanom Evropske unije, ki niso slovenski državljani, prebivajo pa stalno v Sloveniji, se zagotavlja poleg dosedanje aktivne volilne pravice pri volitvah v občinske in mestne svete tudi pasivna volilna pravica, to je pravica biti voljen. Gre za notranjo ureditev članic Evropske unije, zajeto v direktivi na podlagi rimske pogodbe, ki je za Slovenijo kot članico in podpisnico pogodbe obvezujoča. Druga sprememba je spodbujanje enakih možnosti kandidatov in kandidatk na lokalnih volitvah. Pri tem se pričakuje, da bodo postopki spodbujanja dosegli tudi dejansko večjo zastopanost žensk v organih odločanja na lokalni ravni. Z vključevanjem oziroma zastopanostjo žensk v vodstvenih funkcijah ali organih odločanja kot problemom se soočajo države, ki se sicer že imajo za demokratične, pa vendar ugotavljajo, da je eden od pogojev za demokracijo tudi enakomerna zastopanost obeh spolov pri odločanju. Predlog zakona izhaja iz 40% zastopanosti posameznega spola kot končnega cilja. Postopke spodbujanja enakomerne zastopanosti v občinskih svetih uvaja z zagotovitvijo kandidatur, kjer je to možno. Možno pa je to pri proporcionalnih volitvah, kjer politične stranke oziroma skupine volivcev predlagajo kandidatne liste. Na listah zakon zagotavlja zastopanost obeh spolov. Dodatno spodbujanje predstavlja izmenično uvrstitev kandidatov obeh spolov v prvi polovici liste, torej na izvoljiva mesta. Delno lahko razvrednoti učinke tako imenovane zadrge uveljavljanje preferenčnih glasov, ki lahko omogočijo izvolitev kandidata s kateregakoli mesta na listi, vendar lahko preferenčne glasove koristijo kandidati obeh spolov. Podatki o zastopanosti obeh spolov v preteklih lokalnih volitvah, ko na veliko kandidatnih listah sploh ni bilo kandidatk in je kl
Hvala za besedo. Jaz bi razpravljal o teh amandmajih k 31. členu. In sicer bi opozoril na to, da je eden izmed prejšnjih razpravljalcev dober poznavalec lokalne samouprave in pa tudi teh davščin oziroma obremenitev, občinskih dajatev kot takšnih, opozoril na to da bomo s tem zakonom mi zdaj dodatno obremenili nekatere objekte, ki do sedaj niso bili obremenjeni, to je predvsem kmetijske objekte, kot so recimo farme, pa tudi večja gospodarska poslopja, kot so hlevi in tako naprej. In če se ne varam, če se ne motim, je v Prekmurju takšnih objektov zelo veliko. In verjetno bodo prekmurski kmetje izredno veseli, da se bodo dodatno obdavčili in dodatno obremenili na teh objektih. In jaz ne vem, kako boste to v svojem volilnem okraju, gospod Džuban, opravičil. Ampak viv glavnem zagovarjate te obremenitve dodatne. Jaz pač trdim, da kmetje so tako ali tako že dovolj obremenjeni in da jih ni potrebno dodatno obremenjevati. Hvala lepa. Hvala lepa za besedo. Jaz bom glasoval proti temu amandmaju. To pa zaradi tega, ker sem tudi prej povedal, je dober poznavalec lokalne samouprave in teh obdavčenj, poslanec državnega zbora, obrazložil, da to nima smisla in tudi sam kot občinskih svetnik, dvanajstletni, poznam to problematiko in vem, da ta določba, da bi do 31. marca te podatke pošiljali, ni sprejemljiva. Ni sprejemljiva, resnično. Jaz sem recimo, mi smo dobiliže za prvo polletje v naši občini recimo to za plačati. Jaz sem sicer plačal za oba kvartala oziroma za obe polovici, ker potem račune založim in izgubim. Tako pa ne bo mogoče pravočasno teh davščin plačati, jih tudi ne bo možno občinam koristiti. To bo zamik in nima smisla takih stvari predlagati, ki bodo stvari obremenjevale. Prosil bi tudi, da se opredeli do tega ministrstvo, če je možno, ampak sedajle smo pri obrazložitvi glasu, je bolj težko. Jaz skratka takemu predlogu nasprotujem, ker ne bo prispeval k ničemur, ampak samo stvari bolj zakompliciral. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Spoštovani predstavnici vlade, kolegi in kolegice! Uvodoma naj poudarim, da bomo v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov podprli predlagane spremembe in dopolnitve zakona o davku na dodano vrednost. Predlagane spremembe posegajo v tri sklope predlaganih zakonskih sprememb. V prvi sklop spadajo rešitve glede načina izvajanja direktive sveta EU, glede pravil o kraju dobave plina preko distribucijskega sistema za zemeljski plin in električne energije, ki je bila sprejeta po sprejetju zadnje novele zakona o davku na dodano vrednost v letu 2003. Bistvo te direktive je v tem, da le-ta bistveno olajšuje obdavčevanje elektrike in plina v samem prometu med distributerji. Drugi sklop predlaganih sprememb pa je v tem, da se ne morejo več uporabljati določila o skupinskem obračunu. In v tretjem sklopu gre za spremembe tistih določil veljavnega zakona, ki omogočajo določeno oprostitev. Gre torej za oprostitev tudi za storitve, ki bodo povezane z uvozom blaga, namenjenega za začasno hrambo ali vnos v prosto cono, ali se za to blago začne postopek carinskega skladiščenja, ali postopek uvoza zaradi izvoza, ki je oproščen plačila davka na dodano vrednost, seveda s pogojem, da se izvede tako imenovani konzultacijski postopek, na osnovi katerega je potrebno pridobiti soglasje za uveljavitev olajšave tudi v Sloveniji. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov sprejemamo zagotovila vlade, da bo takoj po sprejetju predloženega zakona v zvezi z 31. členom zakona sprejela pravilnik, s katerim bo zaradi jasnosti taksativno navedla, katere storitve se upoštevajo, primeroma za pristaniške storitve, saj so pri izvajanju te določbe v praksi nastopali določeni problemi glede njenega razmerja. Zato bomo tudi v poslanski skupini za dopolnjeni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost, ki ga je oblikoval odbor za finance in monetarno politiko, glasovali. Hvala.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Odbor za infrastrukturo je na svoji 1. redni seji obravnaval predlog zakona o ukrepih za pospešitev sanacije na območjih, prizadetih s plazom in izbruhom hudournika Predelica v občini Bovec, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije poslala v obravnavo in sprejem po hitrem postopku vlada Republike Slovenije. Odbor je imel pri svoji obravnavi na voljo gradiva vlade, sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, komisije državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj ter amandmaje poslanca Jožeta Tanka, predloge župana občine Bovec za dopolnitev amandmajev vlade Republike Slovenije. Na seji odbora je sodeloval tudi župan občine Bovec. Po krajši predstavitvi predloga zakona s strani predstavnika vlade, torej ministra za okolje in prostor in predstavnice sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve smo obravnavali v splošni obravnavi sprejem tega zakona in ukrepe, ki iz tega izhajajo. V razpravi je poleg podpore, ki je bila dana temu zakonu, bilo opozorjeno na nujnost sanacije zadrževalnika Prigorica pri Ribnici, s čimer bi se zavarovali pred poplavami v tem območju. In seveda tudi za varnost prebivalcev in zaščito njihovega premoženja. Prav tako je bilo opozorjeno, da je zaradi obilice dežja prekomerno naraslo Cerkniško jezero. Vendar smo v nadaljevanju prišli do sklepa oziroma zaključka, da naj te zadeve ne pridejo v predloženi zakon, ampak naj se rešujejo kot sistemski zakon za odpravo posledic naravnih nesreč. Odbor je tudi predlagal in predlaga, da se v strokovni odbor vključi tudi predstavnik iz prizadetega območja, ki bi kot poznavalec terena lahko najbolje in najkvalitetneje sodeloval pri rešitvi nastalih razmer. Podan je bil tudi predlog, da se ob razpravi in odločanju o primernosti tega zakona sprejme dodatni sklep, s katerim bi predlagali Vladi Republike Slovenije, da nas redno obvešča in seznanja o stanju plazu in da se ob tem zaveže, da bomo dobili to poročilo najmanj enkrat na tri mesece. K
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani prisotni. V Slovenski nacionalni stranki bomo zakon podprli, saj nam drugega ne preostane. Gre namreč za popravek neustavnosti in neustavnih zakonov pač ne moremo imeti. Zakon, ki je pred nami, smo spreminjali že februarja letošnjega leta in ta vlada je dala v proceduro neustaven zakon, kar je zelo zanimiv podatek. Prav tako te neustavnosti ni ugotovila zakonodajno-pravna služba te hiše, ki bi nas, poslance o tem morala obvestiti. Minister je na odboru za notranjo politiko sam priznal, da gre za, bom rekel, delno rešitev, čeprav smo predlagali predvsem iz opozicijskih vrst, da bo potrebno zakon obravnavati celostno, vendar se je zgovarjal na to, da pač del tega zakona bo vseeno pomagal k zmanjšanju sodnih zaostankov. Nekako praksa v tej hiši in pri zakonih, ki jih sprejemamo, je, da vsak novi zakon pomaga k zmanjšanju sodnih zaostankov, čeprav ti še vedno naraščajo, zato sam ne verjamem, da bo zakon, ki je pred nami, kakorkoli pripomogel k reševanju tega akutnega problema slovenskih sodišč. V zakonu tudi piše, da zakon ne bo imel finančnih posledic. Res je, da zakon ne bo imel finančnih posledic, razen seveda kolikor se vlada zopet ni uštela in nam predlaga zopet kakšno neustavno rešitev, ki bo ugotovljena, ne vem, mogoče čez 14, 15 dni. Vsi vemo, od kod gre denar za delo ustavnih sodišč in ustavnih sodnikov, zato takšnim trditvam pač zelo težko verjamemo, ker se te zadeve iz meseca v mesec ponavljajo. Kot sem že dejal, zakon bom podprli, ampak samo iz razloga, ker gre za popravljanje neustavnosti, ki jo je ta vlada povzročila februarja. Hvala.
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanke in poslanci! Dovolite mi, da začnem z uvodno povedjo koalicijske pogodbe vladajoče koalicije. Tam je zapisano: "V zadnjih letih je Slovenija v preveliki meri postala družba, v kateri razpadajo pozitivni temelji družbenega povezovanja, in je zato brez perspektive, družba nezaupanja in manipulacij. Družba, v kateri človek ni več cilj in vrednota, pač pa pogosto le še sredstvo tistih, ki jih vodi predvsem pohlep po oblasti in denarju." Pohlep po oblasti in predvsem denarju je tudi eden od pomembnih razlogov, da danes razpravljamo o bančni luknji, ki je vsakega od nas stala 2 tisoč 500 evrov. In ravno to prekinitev s temi slabimi praksami iz preteklosti nalaga temu sklicu Državnega zbora, da opravi temeljito raziskavo in zgodbi o bančni luknji, kolikor je v moči parlamenta, pride do dna. Zato je <PARTY> pripravila predlog za preiskovalno komisijo, v kateri smo strnili najbolj pereče probleme, ki se dotikajo ugotavljanja odgovornosti za nastalo bančno luknjo. Dovolite mi, da poudarim samo nekatere izmed njih. Z ustanovitvijo preiskovalne komisije želimo v Slovenski demokratski stranki ugotoviti, ali je Banka Slovenije ustrezno ukrepala v predkriznem obdobju, in ugotoviti morebitno odgovornost nadzornika slovenskega bančnega sistema. Prej smo sicer slišali, da je Banka Slovenije odgovorna in edina odgovorna za stabilnost bančnega sistema. Ampak kot smo spoznali na licu mesta, to počne za naš denar – za 5 milijard evrov. In kadar to počne za naš denar in pride do tega stroška, lahko utemeljeno sumimo, da svoje naloge ne opravlja tako, kot bi želeli in kot ji nalaga zakonodaja. Želimo tudi ugotoviti, ali so banke spoštovale zakone in predpise pri odobravanju kreditov. Zakaj? Če jih niso, potem je treba terjati odgovornost. Če pa so jih, je naša naloga, da temu prilagodimo zakonodajo in spremenimo področne zakone. Želimo tudi ugotoviti in razjasniti posojilno politiko bank v večinski državni lasti. Če je prišlo do 5 milijard visoke
Ker me je dr. Gorenak osebno omenil, pa vidim, da ni razumel ne moje razprave ne razprave mojih kolegov, jaz mislim, da so izpolnjeni vsi pogoji za repliko. Upam, da se bo moj kolega Mitja Horvat strinjal. Prvič, kar se tiče arhivistike, ker ste naslavljali mene kot arhivskega strokovnjaka, je stvar takšna, da je arhivsko gradivo že zdaj dostopno v celoti, z občutljivimi osebnimi podatki vred, za vsakovrstne uradne postopke. Prav posebej pravosodne postopke. In če je tukaj problem, če ga vidite vi tukaj, gospod Gorenak, potem se vidi, da pojma nimate. Ker to je odprto, to je povsem dostopno in lahko to vse vidi vsak. Problem pa je res v pravosodnih organih. Ampak saj ni petindvajset let na oblasti neka leva opcija. Kaj ste pa vi počeli, saj ste imeli tožilca Drobniča, on ni bil nek poseben komunist ali je kakšno obtožnico mogoče kdaj, če se že pogovarjamo o tem, pa vidim, da širimo razpravo zelo daleč in res jadramo nekam v neke teme, ki niso predmet tega, o čemer bi se danes morali pogovarjati? Kar se tiče tega, še enkrat poudarjam, arhivsko gradivo je v celoti dostopno, mislim, da je 67. člen, vsaj bil je 67. člen zakona, za potrebe vseh uradnih postopkov, vključno z nalogami, ki jih morajo pravosodni organi raziskovati. Za vse raziskovalce je prosto dostopna arhivska komisija – sem povedal prej, ko vas ni bilo v dvorani, v kakšni sestavi je, saj verjetno jo zelo dobro poznate, gospod Gorenak. Saj to so ljudje, ki so vam blizu. Odpira in zapira gradivo Ja, dajte se pomenit z njimi, saj ste jih vi postavili leta 2012 v arhivsko komisijo! Janševa vlada jo je postavila! Kdo pa jo je postavil? Ona odpira in zapira gradivo z občutljivimi osebnimi podatki, škarje in platno ima v rokah. Nihče je ni zamenjal, enega člana niso zamenjali, vsi so tam! Samo zakone izpolnjujejo, odgovorno in po svoji vesti. In mislim, da to počnejo, jaz jih ne kritiziram. Težave imate pa vi. Vendar to je svojevrsten kanibalizem v vaših lastnih vrstah, to ni problem arhivskega zakona, arhivske
Spoštovani prisotni! Kredibilnost izvršilne ali pa zakonodajne veje oblasti se po naši oceni, torej po oceni poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, da razbrati tudi skozi sposobnost odzivanja oziroma popolnega prilagajanja naj si bo evropske zakonodaje slovenski zakonodaji, po drugi strani, in pa seveda kar je po naši oceni prav tako pomembno, v tisti sposobnosti pravočasnosti. V poslanski skupini Slovenke nacionalne stranke ocenjujemo, da je še kako pomembno, da vse tiste, katerim omejujemo ali pa določamo posamezne pravice ali pa dolžnosti v okviru slovenske zakonodaje, na to pripravimo pravočasno. Po naši oceni, seveda, zakon bomo podprli, nam je pa žal, da do njega ni prišlo prej, s tem, da bi vsem tistim, ki so iz naslova tega zakona upravičeni ali obvezani do določene stvari, omogočili, da se seveda na izvajanje tega zakona pripravijo. Po drugi strani pa v prid torej našim besedam govori tudi načelna oziroma generalnaklavzula nomotehnike, ki govori o neki časovnosti iz sprejemanja predpisov, in to tistih iz naslova direktnega prenosa ali neobveznega prenosa. Generalno gledano pa je sam zakon samo potrditev, zato bomo predlog zakona v Slovenski nacionalni stranki tudi podprli. Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Zakon o varnosti v železniškem prometu je eden od zakonov, s katerim se v bistvu implementira osnovni zakon, to je zakon o železniškem prometu. Kako pomemben je ta zakon, kaže seveda tudi sama procedura sprejemanja tega zakona v državnem zboru, saj je ta zakon že nekaj mesecev v parlamentarni proceduri. Seveda s sistemskega vidika je sprejem tega zakona nujno potreben, saj je v povezavi z drugimi zakoni in direktivami Evropske unije potrebno to čimprej storiti. Zraven tega je pa seveda potrebno opozoriti tudi na zahtevnost same tematike, saj je državni zbor na predlog vlade dvakrat umaknil ta zakon z dnevnega reda odbora. Prav tako pa je odbor dvakrat prekinil, preložil obravnavo po posameznih členih. Mi bomo ta zakon podprli, ker se seveda zavedamo tudi odgovornosti, ki jo sprejemamo s sprejemom tega zakona. Seveda pa je ob tem potrebno le opozoriti, da je danes prišlo na klop dodatno mnenje k predloženemu zakonu, in tudi vrsta amandmajev, o katerih smo mi na odboru vodili večmesečno razpravo. Zato nas do neke mere preseneča tudi tak pristop k tako zahtevni problematiki, kot je zakon o varnosti v železniškem prometu. In bo prav gotovo zahtevala še dodatno posvetovanje tudi med člani odbora do sprejema posameznih amandmajev. Hvala. Proceduralno vas bi Namreč rekel sem, da smo pol leta govorili o 2. členu, v državnem zboru na odboru. Da smo dvakrat prestavljali sejo, da smo dvakrat prestavljali točko in se mi zdi, da bi vsaj, ne vem, predlagatelji utemeljili predlagane amandmaje. Namreč mnenje smo dobili po začetku seje in vam povem, da se v petih minutah pa le ne da pogledati Se opravičujem.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani vsi prisotni, lepo pozdravljeni! Odbor za finance in monetarno politiko je na 8. nujni seji dne 2. 12. 2014 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah Zakona o davku na finančne storitve, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji 10. seji dne 26. 11. 2014 določil, da se predloženo novelo obravnava po nujnem postopku. Odbor je poleg zakonskega predloga prejel še mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki novelo zakona podpira, pripombe Združenja zavarovalnih agencij in pisne podpore 40 podjetij k omenjenim pripombam. Do začetka seje so amandmaje na podlagi opozoril iz mnenja Zakonodajno-pravne službe vložile tri koalicijske poslanske skupine, <PARTY>, Desus in <PARTY>, in sicer k 5. in 6. členu zakonskega predloga. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Iz dodatne obrazložitve členov, ki jo je podala državna sekretarka s finančnega ministrstva, izhaja, da je besedilo novele pripravljeno z namenom uresničitve zaveze Republike Slovenije v skladu s programom stabilnosti za letošnje leto glede okvira proračunskega načrta za leto 2015. In ker mora Slovenija v letu 2015 znižati primanjkljaj sektorja država pod 3 % bruto domačega proizvoda, je bilo treba poiskati ukrepe tako na prihodkovni kot odhodkovni strani. Slednje poleg vzporednega predloga sprememb zakona o davku na zavarovalne posle omogoča tudi predloženo besedilo. Velja navesti, da že iz programa stabilnosti izhaja napoved Vlade, da bo znižane prihodke iz naslova davka na bilančno vsoto bank, ki mu veljavnost poteče konec letošnjega leta, nadomestila z zvišanjem nominalne stopnje davka na finančne storitve in davka na zavarovalne posle. Vlada v spremembo predloga zakona uvaja še kazenske določbe in formalne po
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči, Spoštovani gospod minister, člani vlade, spoštovane poslanke in poslanci! Danes sprejemamo in obravnavamo resolucijo o nacionalnem programu izgradnje avtocestnega programa v Republiki Sloveniji. To je za nas in za našo državo velik dogodek, še posebej z vključitvijo v Evropsko skupnost. Po letu 1990 so se z osamosvojitvijo Slovenije spremenile geopolitične razmere v srednji in vzhodni Evropi. Na podlagi iz teh sprememb se je odločilo za tri osnovne sklope, in sicer naslednje: spremembe prometne politike, zaradi spremenjene razvojne strateške vloge posameznih prometnih smeri, ki jih je narekovala osamosvojitev Slovenije, spremembe prometnih tokov iz smeri sever-jug na sever-zahod, ki so povzročile krizne razmere na Balkanu. Te spremembe so nastale ob vključevanju Slovenije v evropske prometne tokove, sklenjene med Evropo in Republiko Slovenijo. V takratnem času je bilo dejansko največ uničenih državnih cest v severovzhodnem delu Slovenije, ki pa še danes niso do konca sanirane. Vendar pa se na podlagi tega tudi prelaga izgradnja avtocestnega programa na poznejša leta, kar pa ni dobro za naše območje. Nikogar ne moti slaba razvitost tega območja, brezposelnost tega območja, da smo pretežno kmetijsko območje, ki ima zelo slabe prihodke. Če ni prometne infrastrukture, je slaba prometna povezanost in s tem slab industrijski razvoj oziroma ni novih vlaganj za nova delovna mesta in smo večno na repu razvitosti te naše domovine. Neodgovorno se obnašamo, da v avtocestni program vključujemo tudi državne ceste in s tem hromimo izgradnjo avtocestnega programa, ki je bil sprejet že leta 1994, nadgrajen leta 1998 in letos ga še nadgrajujemo. Kljub vsem tem amandmajem, ki so danes vloženi in nimajo finančnih obveznosti, smatram, da mora ostati prioriteta na izgradnji avtocestnega programa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Danes je tisti dan, ko potrjujemo voljo, ki so jo na letošnjih parlamentarnih volitvah izrazili volivci, ko so leve in sredinske stranke podprli z 58,8 % glasov, in danes je tisti dan, ko tudi potrjujemo stališče, ki je bilo izraženo v zadnjih javnomnenjskih raziskavah, kjer so volivci jasno povedali v dveh tretjinah, da si novih volitev seveda ne želijo. Pretekla vlada se lahko pohvali z marsičem. Kazalniki, ki pričajo o njenem delu, so vsi obrnjeni navzgor. Če pogledamo brezposelnost, ki je bila v letu 2014, ko je z delom začela vlada Mira Cerarja, na številki 130 tisoč, je ta v letošnjem letu padla na 75. Še posebej med mladimi je opaziti pozitiven trend, saj je v tem času kar 94 tisoč mladih dobilo službo in je v primerjavi z letom 2014, ko jih je bilo na Zavodu za zaposlovanje 11 tisoč, jih je danes samo še 5 tisoč 700, in upam, da bomo v naslednjem mandatu lahko poskrbeli tudi za te. Minimalna bruto plača se je v času vlade Mira Cerarja dvignila s 789 na 842 evrov, povprečna plača s 1008 na 1077. Stopnja tveganja revščine je padla, pokojnine so se dvignile s 613 na 640 – govorim o povprečni starostni pokojnini – in bruto domači produkt na prebivalca se je dvignil za preko 2 tisoč evrov. Tudi napoved zaposlovanja do konca tega leta, kar je tudi plod dela te vlade, je spodbudna, saj so zaposlovalci napovedali 19 tisoč 400 novih delovnih mest v drugi polovici leta 2018. Če pogledamo svetovne lestvice konkurenčnosti, se je v tem času Slovenija na lestvici Svetovnega ekonomskega foruma dvignila s 70. na 37. mesto, kar je velik preskok, in tudi na lestvici konkurenčnosti Mednarodnega inštituta za razvoj menedžmenta se je dvignila s 55. na 43. mesto, največji napredek pa je bil narejen znotraj gospodarske uspešnosti, kjer smo se povzpeli za 18 mest. Obstaja tudi lestvica, po kateri se ocenjuje uspešnost neke vlade, in sicer se ocenjuje po štirih makroekonomskih kazalnikih, po katerih je vlada Mira Cerarja pri treh kazalnikih zasedla prvo mesto in pri četr