EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Odreditev parlamentarne preiskovalne komisije, ki na nek način zadovoljuje širši interes javnosti, je sigurno smiselno, saj se o gradbeništvu, o izgradnji ceste in vseh spremljajočih dejavnikov ves čas govori. Govori se o korupciji, klientelizmu in kartelnih dogovorih, kar je ozko vezano na samo izgradnjo različnih projektov. Ker pa je v vseh teh zadevah povezava tudi s politiki, ki so bili nosilci javnih funkcij, je očitno potrebno ugotoviti politično odgovornost vseh, ki so bili na nek način povezani z realizacijo vseh projektov, kjer je bila investitor država. Državljani v Sloveniji pričakujejo, da odgovorni politiki delajo v cilju javnega interesa in za svoja dejanja tudi odgovarjajo. Iz vsega navedenega v predlogu parlamentarne preiskave je razvidno, da je prihajalo do določenih nepravilnosti v izvedbi samih del, o pomanjkljivostih zastavljenih projektov in samem financiranju izvedbenih del, ki so se ves čas dopolnjevala z aneksi, ki pa so vso zadevo ves čas dražili. Prav je, da se zadevo raziščejo in se pokaže na tiste, ki so zagrenili življenje generacijam, ki bodo morale vse te preplačane projekte tudi odplačati. Zaradi suma storitve kaznivega dejanja še niso nobenega obsodili. Zadnji čas pa je, da se dokaže tudi kaznivo dejanje, ki bo dalo možnost organom pregona, da zaključijo in upravičijo sum preiskovalne parlamentarne preiskave in se izreče sodba v imenu ljudstva, ki verjame v pravno državo, na katere se tako radi sklicujemo tudi politiki. Hvala.
Hvala za besedo, predsednik. Gospod Vizjak me je, mislim da, napačno razumel. V svoji razpravi sem se zgolj omejila in želela poudariti delo ter odgovornost gospoda Sama Omerzela kot ministra, ne kot podjetnika. Povedala tudi sem, da je kot minister nastopil svoje delo leta 2013, prej pa je deloval kot podjetnik. In še to bi rada povedala, da mislim, da tukaj nismo pristojni, da ocenjujemo njegovo delo kot podjetnika, ampak da se omejimo zgolj na delo in odgovornost gospoda Sama Omerzela kot ministra. Hvala.
Spoštovani gospod podpredsednik hvala za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Predlog zakona o upravičenosti poklicnih gasilcev v poklicnih jedrih prostovoljnih gasilskih enot do dodatka za delo v rizičnih razmerah v času epidemije je zelo podoben predlogu, ki ga je vložila ena opozicijska stranka in ga je ta cenjeni zbor zavrnil novembra lansko leto. Njihov namen je bil zgolj in samo samopromocija. Bom ponovil: samopromocija. Kljub vedenju, da se dodatek za delo v rizičnih razmerah lahko izplača že na podlagi obstoječe zakonodaje, želijo s svojim predlogom ustvariti zmedo in navidezno neenakost gasilcev, ki je ni. V Novi Sloveniji in koaliciji v zelo zahtevnih časih nismo pozabili na srčnost gasilcev in njihovo nesebično predanost slovenskemu narodu. S finančno pomočjo v višini od 2000 do 5500 evrov smo pomagali vsem prostovoljnim gasilskim društvom, uvedli smo enotno zavarovanje za vse gasilce, ki ga pokril proračun Republike Slovenije in nenazadnje v Zakonu o dohodnini predlagamo dvig splošne dohodninske olajšave za vsakega operativnega gasilca na 1500 evrov. Krščanski demokrati verjamemo in delamo za skupnost vseh gasilcev, zato odločno nasprotujemo diskurzu posameznikov na Odboru za obrambo pri obravnavi predlaganega zakona. Kljub temu, da se namen predloga sliši lepo nagrajevanje gasilcev je to na predlagan način popolnoma neizvedljivo in v nasprotju s pravnim redom, na kar je že drugič opozorila Zakonodajna-pravna služba Državnega zbora. Vse poslanke in poslanci brez dvoma vemo, da predlagatelj prav dobro ve, da lahko občine že po veljavni zakonodaji izplačajo dodatek za delo v rizičnih razmerah in večina oziroma vse občine z gasilskim poklicnim jedrom so to tudi storile. Se še vedno sprašujete kdo v naši državi ustvarja zmedo, jasno je, da predlagatelja ne skrbi zares za gasilce in ustrezno urejanje njihovega položaja, ki je že urejen, temveč mnogo bolj le za lastno promocijo. V javnosti je celotno nesmiselnost predloga odlično in odločno povzela županja,
Spoštovani predsedujoči, cenjeni predsednik nadzornega odbora, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da obstaja zadostna zakonska in organizacijska podlaga in da so zbrana zadostna finančna sredstva, da se opravijo in financirajo tista dela, ki so za pripravo programa razgradnje in odlaganje nizko in srednje aktivnih odpadkov predvidena z načrtom. Prav tako obstajajo pogoji za izvedbo ustreznih priprav za ureditev skladišča za izrabljeno jedrsko gorivo. Vse aktivnosti potekajo v skladu z načrti Agencije za radioaktivne odpadke, ki tudi vse stroške financira iz sklada za razgradnjo Nuklearne elektrarne Krško. Časovna zadrega bi se lahko pojavila samo v primeru, da bi občine, ki so v Sloveniji, ponudile lokacijo, za odlagališče, pa bi v bodoče od tega odstopile. Upamo in želimo, da se kaj takega ne bo zgodilo. V Poslanski skupini Nove Slovenije smo z zaskrbljenostjo spremljali predvsem dogodke v povezavi z oblikovanjem in financiranjem sklada za razgradnjo in skladiščenje odpadkov s strani hrvaške države. Po informacijah, ki jih trenutno imamo, se stvari tudi na tem področju izboljšujejo. Upamo, da se bodo v prihodnje uredile, v skladu s pogodbo in interesi Hrvaške in Slovenije. Pomembno je, da Nuklearna elektrarna Krško deluje v skladu z zakonodajo, da ne ogroža okolja, v katerem se nahaja, in da bomo imeli pripravljene rešitve, ko bo to potrebno. Veliko je ugibanj kje naj odlagališča bodo, in ali je smiselno, da se odlagališča gradijo za isto vrsto odpadkov na slovenski in hrvaški strani meje. V Novi Sloveniji smo prepričani, da bo to obvezno dogovor med obema zainteresiranima stranema, in da bo potrebno poleg najkvalitetnejše poiskati tudi najracionalnejšo rešitev, ki bo tudi z ekonomskega vidika najbolj sprejemljiva. S strani članov nadzornega odbora je bila prisotna tudi pripomba, da je sklad neupravičeno obremenjen tudi s plačili nadomestil zaradi omejene rabe prostora na območju občin, kjer se pogoji za ureditev odlagališč pripravljaj
Najlepša hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana predstavnica Vlade, poslanci in poslanke. Državni zbor je na seji 30. 1. 2015 na zahtevo poslancev odredil parlamentarno preiskavo za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij pri investiciji v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj. Poslanska skupina <PARTY>, prej Poslanska skupinaZdružena levica, je z dopisom z dne 26. 6. 2017 predsednika Državnega zbora obvestila o spremembi imena. V skladu s sklepom o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij pri investiciji v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj ima Poslanska skupina <PARTY> v preiskovalni komisiji enega člana in enega namestnika člana. Za člana in predsednika komisije je bil na predlog Poslanske skupine <PARTY> imenovan Matjaž Hanžek. Po izstopu poslanca Matjaža Hanžka iz Poslanske skupine <PARTY> je navedena poslanska skupina z dopisom z dne 5. 7. 2017 predlagala, da v okviru njene kvote v preiskovalni komisiji mesto člana in predsednika komisije še naprej zaseda Matjaž Hanžek kot nepovezani poslanec. Glede na navedeno je treba temu ustrezno spremeniti tudi navedeni sklep, tako da se upošteva preimenovanje Poslanske skupine <PARTY> v Poslansko skupino <PARTY> ter ustrezno upošteva status člana in predsednika komisije Matjaža Hanžka kot nepovezanega poslanca, ki funkcijo člana ter nanj vezano funkcijo predsednika navedene komisije še naprej opravlja na predlog in v okviru kvote, ki pripada Poslanski skupini <PARTY>. V skladu z navedenim je Mandatno-volilna komisija na 33. nujni seji 14. 7. 2017 določila besedilo Predloga sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij pri investiciji v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj, o katerem naj odloči Državni zbor. Najlepša hvala. Ponovno najlepša hvala za dan
Hvala gospod, podpredsednik. Ker mojega predgovorca pravzaprav sploh nisem razumel, kaj je želel povedati v zvezi s tem zakonom, bo najbolje, če še enkrat pove. Namreč, kaj ima zveze kadrovska sprememba s samim zakonom, s tem, kar tu obravnavamo ali pa, če sem še bolj natančen, s splošno razpravo o zakonu o referendumu, o dopolnitvah zakona o referendumu in ljudski iniciativi. Nisem razumel. Hvala. Hvala lepa. Kljub temu da je v to zgodbo gospoda Jerovška prišla nova oseba, skratka, zdaj že dve osebi nastopata, še vedno ne razumem, kaj ima njegova razprava zveze z vsebino zakona, ki ga obravnavamo. Torej, naj mi bo oproščeno.
Hvala za besedo. V Stranki mladih Slovenije s se strinjamo, da obstajajo tehtni razlogi za čim prejšnji sprejem novele zakona o izvršbi in zavarovanju. Poleg naložene uskladitve z odločbo ustavnega sodišča Republike Slovenije govori v prid hitremu ukrepanju predvsem stanje sodne izterjave dolgov. Po sprejetju novega zakona o izvršbi in zavarovanju v letu 1998 še ni opaziti bistvenih sprememb na bolje. Nasprotno. Sodišča, upniki in dolžniki, strokovna in splošna javnost ugotavlja, da so sedaj postopki veliko bolj zapleteni, kot so bili po starem zakonu. Še huje je, da so veliko dražji. Upniki morajo v posameznih zadevah plačevati visoke predujme takoj po izdaji sklepa o izvršbi. Denar leži na računih izvršiteljev, kjer ni obrestovan in nizavarovan. Pomeni, da upniki nosijo dodatno tveganje, ali jim bo vrnjeno celo tisto, kar so morali doplačati, da bi se sodba izvršila. Plačilo izvršiteljev ni v nikakršni povezavi s končnim uspehom izvršbe, torej ni odvisno od tega, ali je ta privedla do poplačila ali ne. To upnike ob visokih cenah odvrača od sodne izterjave. S tem pa se posredno še bolj krepi plačilna nedisciplina in nespoštovanje sodnih odločb, česar si v <PARTY> ne želimo in prepričani smo,da si tega v Sloveniji nihče ne želi. Zamude pri izterjavah in sistem, ki spodbuja dolžnike k zavlačevanju, ima tudi gospodarske posledice. Zaradi neplačanih obveznosti so predvsem podjetniki in manjše družbe v velikih težavah. Bremenijo jih obveznosti, DDV morajo plačati takoj po izstavitvi računa, po drugi strani pa lahko leta dolgo čakajo na denar od svojih dolžnikov. Dejstvo je, da ima to tudi vpliv na zaposlovanje. Pravijo, da se država s spremembo zakonodaje hitro odzove na slabo stanje in hitro popravi tiste pomanjkljivosti, ki so se pokazale ob izvajanju zakona. V <PARTY> delimo prepričanje, da je treba sprejeti ta zakon čim hitreje. Dokler se to ne bo zgodilo, bodo še nadaljnji veliki denarni zneski plačani na račune izvršiteljev. V naslednjih mesecih se bo, glede na le
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani vsi prisotni! Obljubim, da bom strogo govoril o 5. členu; se pravi, o amandmaju, da se ta 5. člen črta. Ta 5. člen je kar obsežen, cela stran A4 formata. Pa mi dovolite, da naprej za osnovo ponovno poudarim 32. člen slovenske ustave, ki govori, da se pravica omejitve gibanja z zakonom lahko uvede tudi zaradi zavarovanja javnega reda, to se večkrat izpušča z določenih strani, ne samo zaradi nalezljivih bolezni in pa obrambe države, in pa samostojen tretji odstavek, ki govori, da se tujcem na podlagi zakona lahko omeji vstop v državo in čas bivanja v njej. Pred nami je Zakon o tujcih, sprememba, dopolnitev in ta 5. člen teh sprememb se nanaša na novi 10.a člen. Kaj pa govori ta člen, katerega <PARTY> in nekateri želijo črtati? Prvi odstavek govori o tem, da ministrstvo, pristojno za notranje zadeve, spremlja razmere na področju migracij – kaj spornega? Tudi v sodelovanju z državami članic drugih držav in pa tudi tretjih držav, se pravi nečlanic. To je prvi odstavek, povzetek na hitro. Tretji odstavek, da lahko Vlada predlaga Državnemu zboru, da z večino vseh glasov, se pravi 46, ugotovi tako imenovano kompleksno krizo na področju migracij. Ta kompleksna kriza je v Evropi že bila, zato imajo nekatere države danes tudi ograjo. Tako izogibati se temu, da do kompleksne krize nikoli ni prišlo ali kakršne druge krize. Prišlo je že do krize na mejah Evrope, lahko bo še prišlo. Verjetno pa ne pomeni, da bo jutri že Vlada razglasila, podala zahtevek oziroma ko bo zakon stopil v veljavo, da bo že kar prišla s predlogom. Verjetno, da zdaj še obvladuje zadeve, jih spremlja, ker tudi pomembno je, da državljani vejo, da Vlada, trenutna vlada, te razmere spremlja. Mogoče bolj natančno, kot so pa to počele prejšnje vlade. Pomembna sta še peti odstavek pa šesti. Se pravi, Vlada mesečno poroča o izvrševanju tega zakona Državnemu zboru. To je bilo kar izpuščeno, ni bilo posebej poudarjeno. Se pravi, gre za zelo natančno določen
Hvala lepa, gospod predsednik. Govoril bom v imenu poslanske skupine Nova Slovenija. Podal bi nekaj misli k predlogu spremembe poslovnika. Poslovnik državnega zbora je tako rekoč druga ustava. Dosedanji poslovnik je preživel 10 let. Nekaj sprememb je bilo potrebnih, vendar vseh, ki jih predlagamo, ki jih predlagajo podpisniki, ni potrebno. V okviru sedanjih političnih moči je povsem razumljivo, da je neka tendenca, da se skrajšajo postopki, da se omilijo oziroma centralizirajo. To človek razume pri vsaki poslanski skupini, vendar bi človek mislil, da ni potrebno, da gremo v to smer. Dejansko je celo nevarno. Predlog sprememb sedanje ustave je, recimo, en primer, ki gre v isto smer. Tudi tam se nekako poskuša iti v smer centralizacije, morda bi lahko kdo rekel boljše efektivnosti. Vendar to je povsem neprimerno, kajti ustava, tako velika kot mala, to se pravi naš poslovnik, bi morala resnično biti dobro premišljena in vse spremembe bi morale biti potrjene z izkušnjo časa. Tega pa mi še nimamo. Nedvomno je to, da je mogoče doseči največjo efektivnost pri neki vladi in političnem sistemu, ki je brez ustave ali pa mora spreminjati ustavo, kadar se vladi zdi, in celo brez resnega poslovnika. Poslovnik bi moral biti ustava za vse politične situacije v demokratičnem sistemu, tako za sedanjo pozicijo kot za prihodnjo opozicijo in za sedanjo opozicijo, morda prihodnjič pozicijo. Naša država, naj spomnim, ima sicer formalno demokratično ureditev. Naše politično delovanje, pa vsebinsko še vedno ni dovolj usklajeno z duhom in vsebino demokracije. Ker nimamo še dolge demokratične tradicije, je ta problem še toliko večji. Nekako iščemo svoje poti v demokratičnost, vendar često zahajamo v pretekle izkušnje in jih poskušamo demokratizirati, kar pa največkrat ne gre. Naj omenim samo nekaj primerov. Eden od primerov je tako imenovani glasovalni valjar, ki ga je v našo dikcijo vpeljal sedanji minister dr. Rupel, ki je bil, ko je enkrat govoril o tej stvari, celo ponosen na to, da v na
Spoštovane kolegice in kolegi, predsedujoči! Ključen problem predlagane novele zakona je nesorazmernost. Tako ko so že predhodniki dejali, niso študentje, niso mladi tisti, ki bodo to krizo reševali; ampak vi mislite ravno nasprotno! Polniti proračun na račun študentskega dela, ki je zaradi stiske ljudi postal socialni korektiv. Zaradi tega govorimo v Novi Sloveniji o sistemski ureditvi celotne reforme šolstva in na takšen način, da študent ne bi bil primoran delati, da lahko študira. Ampak še več. Vi ste si drznili iti v smer, da okrepite monopol študentskih organizacij, s tem ko študentskim organizacijam jemljete za leto 2016 manj denarja v primerjavi s štipendijam. Monopol študentskih organizacij krepite, zaradi tega so tudi z veseljem podpisali ta dokument, ta dogovor z vlado in niso danes tukaj pred parlamentom s kockami v rokah. Želim to poudariti, da na takšen način, da ne bomo sistemskih rešitev sprejemali – tudi kar se tiče področja študentskega dela, s tem področjem sem se v preteklosti veliko ukvarjal –, ne bomo daleč prišli. Enostavno; namreč, če daste vi na desno roko štipendijsko politiko, na levo roko pa študentske organizacije in agencije, ki posredujejo študentsko delo, vi ste več vzeli denarja za štipendije. Namesto da bi rekli: vzamemo študentskim organizacijam, ki tega denarja ne potrebujejo, ker se bohotijo, in namesto agencij, ki študentsko delo posredujejo, bi posredoval Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje. Bi bilo to tako težko? Ta preostanek denarja bi lahko namenili za štipendije. Žal ste se odločili za mir in študentskim organizacijam pustili ta finančna sredstva. Jaz tega zakon ne bom podprl iz navedenih razlogov.
Gospod Pahor, jaz se zahvaljuje, da imam edini besedo, ampak očitno se tega moji poslanski kolegi ne zavedajo. Gospod Jerovšek, te lahko jaz zaprosim, če se umiriš? Hvala. Vem, da ni v navadi in proti poslovniku, da se v okviru razprav oziroma podajanja stališč poslanskih skupin navezuje na kakšno izmed poslanskih skupin, ki je izvajala oziroma nagovarjala poslance pred menoj, ampak to, kar smo malo prej slišali, to je norčevanje. To je norčevanje iz te države, norčevanje iz pravnega reda, posebej takrat, kadar nekdo na lep način v smislu zavlačevanje in ugotavljanja ter poudarjanja, sej državni organi pa bodo nekaj naredili, ko pač bodo, ampak da bi do takrat politika o tem nekaj spregovorila, je pa nesprejemljivo. Gospodje in gospe, mi govorimo politično, mi smo politiki, zato govoriti in omalovaževati razpravo s tem, češ to je politična razprava, to je odraz slaboumja. Ampak, ker že vidim, da se vodja Liberalne demokracije in šef gospoda Kacina, na katerega kritika je letala, oglaša, bom spregovoril o temi, ki je danes na vrsti. Vlada Republike Slovenije trdi, da država ni lastnik ne SIB banke ne vpletenih oseb s finančnega področja in zato ni odgovorna za početje teh institucij. Dokler bo v tej državi prevladovalo takšno mnenje in dokler bo v tej državi prevladovalo mnenje, da vlada ne rabi izpolnjevati svoje zakonske določbe; torej, da izvršilna veja oblasti ne samo da izvršuje, ampak preko svojih institucij tudi uveljavlja pravo v državi, toliko časa žal ne bomo imeli drugega v tej naši ljubi Sloveniji kot korupcijo. Primer, ki se danes obravnava in ki smo ga obravnavali že pred časom na seji, je tipičen primer, kako lahko politika pripomore k temu, da se korupcija pokaže v vsej svoji vnemi ali v vsem svojem cvetu. Dovolite pa, ker so tudi vsi govorniki pred menoj spregovorili nekaj o zgodovini Gospod Jerovšek, drugič te prosim Hvala. Ker so vsi spregovorili o zgodovini in podali svoja mnenja o SIB banke. SIB banka je bila ustanovljena v 1990. letu izključno z
Hvala lepa za besedo. Na nekatere se moram malo odzvati. Prodi-Razor, lovišče s posebnim namenom. Velikokrat je bila omenjena lovska koča, ki je po lovskih normativih tukaj. Ta koča je bolj bivak kot lovska koča. Lovska koča je velika, ta je za dve, tri osebe, da prespijo, ko gredo v gozd. To je ena stvar. Druga stvar, ko se mogoče s kolegom tudi ne morem strinjati, da se gremo grofovsko lovstvo. Kot veste, sem lovec, pa nisem nobeden grof, sem pa gospodar lovske družine, v kateri smo tudi dobili del lovišča s posebnim namenom in s tem gospodarimo odlično. Lovni turizem. Ja, lovni turizem se izvaja, največ ga je prav v LPN. S tem se financirajo, imajo največji finančni dobiček prav iz lovnega turizma. Ampak to niso lovci iz Slovenije, to so lovci iz tujine. Kar se pa tiče uničevanja biodiverzitete in habitatov, se tudi ne morem strinjati. Toliko lovskih družin imamo v Sloveniji, da bi potem že vse naše okolje uničili. S tem se ne morem strinjati, ker dajete lovce lovskih družin v en tak zaničevalen položaj. Divji petelini. Divji petelini v Sloveniji niso lov na divjad, zato tudi kdorkoli bo opravljal s tem loviščem, ne bo mogel loviti divjega petelina. Kot sem že v predstavitvi stališča povedal, podpiramo ta zakon kot smo ga predlagali. Hvala.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Tudi sama bi želela pojasniti, zakaj zakona ne morem podpreti. Razlogov je veliko, vendar v teh dveh minutah, kolikor jih imam na razpolago, bom povedala tisti glavni razlog, ki pa je izjemno pomemben za javni interes. Namreč, gre za statusno preoblikovanje javnega zavoda v komercialno organizacijo, RTV Slovenija. Komercialnega dela je lahko po tem zakonu skorajda polovica vse dejavnosti, ki jo bo ta javni zavod opravljal. Ob tem bomo to dejavnost, torej dejavnost javnega RTV zavoda, prisilno financirali davkoplačevalci iz svojih sredstev, iz svojih žepov. Javno, državno premoženje bi se po tem zakonu preneslo na to finančno samostojno komercialno organizacijo, medtem ko bi si člani uprave, nadzornega sveta RTV Slovenija in zaposleni lahko delili dobičke iz komercialne dejavnosti, ki je izvorno financirana iz javnih sredstev. S tem bi se motivirali za izvajanje komercialne dejavnosti, ne pa tiste dejavnosti, ki je v javnem interesu. Zaradi tega bi imelo sprejetje zakona slabe posledice in bi bilo neke vrste precedens tudi za druge javne zavode, za katere vemo, da se jih prav tako želi komercializirati in potem v končni fazi privatizirati, kar pa bi potem slabo vplivalo tudi na druga področja, zdravstvo, šolstvo in socialno ter zdravstveno varnost ljudi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovani. Odbor za zdravstvo je na svoji peti nujni seji dne 27.7.2005 obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo po nujnem postopku predložila vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika državnega zbora je na svoji 32. redni seji dne 15.7.2005 sklenil, da se predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju obravnava po nujnem postopku. Člani odbora so poleg zakonskega predloga v obravnavo na seji prejeli še naslednja gradiva: mnenje zakonodajno-pravne službe, amandmaje poslanske skupine Socialnih demokratov k 3. in 13. členu, amandmaje poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke k 1., 3., 5., 6., 12., 13., 14., in 19., 21., in 22. členu, amandmaje poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije k 5. in 20. členu ter predlog za novi 8.a. člen, amandmaje gospe Brede Pečan k 3., 8., 13., 18. in 19. členu, amandmaje strank koalicije, to je poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, poslanske skupine Nove Slovenije, poslanske skupine Slovenske ljudske stranke in poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije k 2., 3., 4., 5., 6., 8., 13., 18., in 19. členu ter dopis Zveze potrošnikov Slovenije. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajnotehničnega vidika in v svojem pisnem mnenju podala vrsto pripomb k 2., 3., 4., 5., 6., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., in 19. ter 23. členu predloga zakona. Uvodno obrazložitev predloga zakona je podal minister za zdravje gospod Andrej Bručan. V nadaljevanju se nekateri člani odbora v svojem imenu in imenu poslanskih skupin predstavili amandmaje, ki so jih vložili k predlogu zakona, in razpravljali o zakonskem besedilu. Strinjali so se, da je zakon potreben, da ima pozitivne lastnosti predvsem zaradi veljave novega modela dopolnilnih zdr