EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Lep pozdrav vsem prisotnim! Glede na to, da je prej časa zmanjkalo za našo poslansko skupino, sem se odločil za to razpravo sedaj, v tem podaljšku. Razlog je pa v tem, da želim povedati nekaj svojih videnj na dogajanje v zvezi s priznanjem neodvisnosti in suverenosti Kosova, še posebej zato, ker ta predel bivše skupne države, ki jo dobro poznam, tam sem preživel kar nekaj časa, šest mesecev, ampak je to že od tega precej odmaknjeno. Ampak moram reči, da glede na to, kaj se je dogajalo na Kosovu v zadnjih desetletjih, lahko rečem, da so zametki stanja, kakršno je trenutno na Kosovu, so bili že takrat popolnoma jasno vidni. Vse napake, ki jih je kasneje pravzaprav Jugoslavija, pa tudi Srbija, naredila na Kosovu, imajo določene posledice. Danes je situacija na Kosovu taka in jo kot tako ocenjujemo, da je priznanje neodvisnosti in suverenosti Kosova nujno, in da brez tega Slovenija ne bi mogla obdržati nekega primernega obraza niti proti sebi niti proti svetu. Tukaj nima, vsaj po mojem mnenju, nobenega pomena poslušati različne pomisleke, ki so predvsem s področja gospodarstva. Jaz sem prepričan, da to na gospodarsko sodelovanje med Slovenijo in Srbijo v prihodnje ne bo imelo prav nobenega vpliva, mogoče v nekem kratkem obdobju, pa še to bi moralo potem imeti vpliv tudi na druge države, ki bodo priznale Kosovo. Ne vem, zakaj bi Slovenija tukaj bila kakšna posebna izjema. Tudi čas, v katerem priznavamo Kosovo, neodvisnost in suverenost Kosova, je primeren. Mislim, da je dobro, da nismo s tem posebej hiteli, bilo bi pa slabo, če bi kot predsedujoča država Evropski uniji in kot država, ki se je prva osamosvojila oziroma osamosvojila v času, ko je država Jugoslavija razpadla, da bi še bistveno čakali na to potrditev. Jaz mislim, da je taka pot bila tudi pravilna zaradi tega, ker smo s tem tudi dokazali nekaterim, ki so na vsak način želeli prikazati naše priznanje Kosova kot posledica pritiska Združenih držav Amerike, kar se je ob poteku dogajanja tako ali tako pokazalo, da
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovane poslanke, poslanci in vsi, ki nas gledate, lepo pozdravljeni! V teh dveh minutah bom vendarle poskušal strniti še nekaj svojih misli o današnji razpravi. Veliko je bilo zavajanja, bilo je pa tudi nekaj dejstev in prav je, da se dejstva izpostavi. In to je, da Vlada Republike Slovenije pod vodstvom Janeza Janše na prvo mesto postavlja ljudi, postavlja gospodarstvo in da so upokojenci kot ena izmed pomembnih skupin deležnikov v naši državi zelo visoko po prioriteti. O tem govorijo dejstva in dejanja te vlade. Več kot 300 tisoč upokojencev z najnižjimi pokojninami je prejelo po dva solidarnostna dodatka v skupni višini 260 oziroma 460 oziroma 600 evrov. Prišlo je do izredne uskladitve pokojnin v višini 2 % decembra lani in redne uskladitve pokojnin v višini 3,2 % od 1. 1. 2021 dalje. Tukaj seveda ne moremo izpustiti turističnega bona, ki so ga prejeli tudi vsi upokojenci. Zato vas prosim, ne zavajati o zniževanju pokojnin. Vlada Republike Slovenije pod vodstvom Janeza Janše ni zniževala pokojnin in pokojnin tudi ne bo zniževala. Nasprotno, ta vlada, kot sem povedal, je že dvignila pokojnine in prav tako se dvig napoveduje za letošnje leto, in sicer za skoraj 6 %, in za leto 2022 in prihodnja leta v višini med 2 in 3 %. Ena izmed ključnih prioritet koalicijske pogodbe sta demografski sklad in ureditev dolgoročne trajnostne oskrbe za starejše, da bo tudi starost karseda varna, lepa in mirna. Zato prosim, ne zavajati. Upokojenci, ki so prejeli pomoč države, vedo, da ta vlada dela dobro in da dela tudi v korist upokojenk in upokojencev. Še dve besedi glede zadolževanja. Ta vlada se zadolžuje zato, da refinancira dolg, da pomaga ljudem in da bomo iz te krize, iz koronakrize izšli kot zmagovalci. Hvala lepa.
Gospa podpredsednica, spoštovane predstavnice vlade, spoštovane poslanke, poslanci! Pred nami je predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju univerze v Ljubljani. Glavni razlogi, ki jih omenja predlagatelj so dopolnjevanje notranje strukture univerze v Ljubljani, usklajevanje dejavnosti univerze s standardno klasifikacijo dejavnosti. Prav tako pa dodaja novo študijsko področje na fakulteti za šport, kar je vsekakor pohvalno. Zdravo življenje namreč nikdar ni bilo in nikoli ne bo odveč. Prav tako odlok, ki je pred nami, pomeni uskladitev z 22. členom zakona o visokem šolstvu, kjer upravni odbor visokošolskega zavoda, ki ga je ustanovila Republika Slovenija, sestavljajo predstavniki ustanovitelja, predstavniki delavcev, profesorjev, predstavniki študentov, predstavniki drugih delavcev in predstavniki delodajalcev. Popolnoma nesprejemljiv pa se nam je v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke zdel vladni predlog, ki ga je želela uveljaviti. Predlagala je namreč večinski članski delež v odboru, s katerim je pod vprašaj postavila avtonomnost univerze, torej institucije, ki je v prvi vrsti moralabiti največja opozicija vladajoči politiki. No, glede na opozorila zakonodajno-pravne službe je matično delovno telo z amandmajem to odpravilo. Dopolnjen predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju univerze v Ljubljani zato za poslansko skupino Slovenske nacionalne stranke ni sporen in ga bomo v tej obliki tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa predsednik. Predsednik Vlade, spoštovani ministrski zbor, kolegice in kolegi! Odbor za zadeve Evropske unije je na 72. seji 18. 2. 2016 kot pristojni odbor obravnaval predlog deklaracije. V poslovniško določenem roku so amandmaje k predlogu deklaracije vložili poslanci mag. Lilijana Kozlovič, Benedikt Kopmajer, mag. Bojana Muršič v poglavju Okolje, k poglavju Krožno gospodarstvo in k poglavju Kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo in prehrana, podpoglavju Gozdarstvo, ki jih je odbor sprejel in dr. Franc Trček k uvodnemu delu deklaracije k poglavju Skupna trgovinska politika EU, k poglavju Okolje, k podpoglavjema Kakovost zraka in jedrska varnost in k podpoglavju Zunanje zadeve in obramba, k podpoglavju Skupna trgovinska politika, ki jih odbor ni sprejel. Odbor pa je sprejel lastne amandmaje k uvodnemu delu deklaracije k poglavju Skupna trgovinska politika EU, k poglavju Okolje, k podpoglavjema Kakovost zraka in Jedrska varnost. Dopolnilno obrazložitev predloga deklaracije je podala državna sekretarka na Ministrstvu za zunanje zadeve. Na seji odbora se je Vlada opredelila tudi do predlaganih amandmajev. Pred razpravo so poročevalci matičnih delovnih teles predstavili mnenje le-teh do predloga deklaracije. Mnenje o njej je v imenu Komisije Državnega sveta za mednarodne odnose in evropske zadeve predstavil tudi podpredsednik te komisije. Delovna telesa Državnega zbora in Komisija Državnega sveta podpirajo predlog deklaracije. Sicer pa je odbor prejel poročila vseh delovnih teles Državnega zbora, ki so predlog deklaracije obravnavala z vidika svojih pristojnosti in jo tudi podprla. Po razpravi in glasovanju o amandmajih je Odbor za zadeve Evropske unije glasoval o vseh delih predloga deklaracije z vidika pristojnosti odbora; 9 glasov za in 1 proti. Odbor za zadeve Evropske unije se je nato na svoji 74. seji 26. 2. 2016 kot pristojni odbor opredelil tudi do vloženega amandmaja Poslanske skupine Združene levice z dne 23. 2. 2016 k Dopolnjenemu predlogu deklaracije, i
Hvala lepa. Imam repliko načelne narave. Gospod Anderlič tako rad reče, "mi vam omogočamo". Rekel bi, to je tako usmiljeno izpadlo, da bi se lahko vsa <PARTY> vpisala kolektivno v Karitas. Če ste tako usmiljeni, pa omogočite 15 minut. Se opravičujem, nekaj sem še pozabil Še tole bi rekel, glejte. V naši demokraciji moramo predsedniku državnega zbora do 12.00 ura prejšnjega dne povedati, da imamo to željo, da bi še kaj povedali. Zakaj pa to, gospodje? Ker se je to že nekajkrat zgodilo, moram vendar reagirati. Slovenski knjižni jezik ne pozna besede krščan in jaz to jemljem kot žaljivko. Poznamo kristjane doslej na Slovenskem, poznamo liberalce, poznamo neverne in tako naprej in še kakšne druge. Prosil bi, da bi se tega držali. Hvala.
Hvala lepa spoštovani podpredsednik, minister ter poslanke in poslanci. Pandemija koronavirusa je na globalnem nivoju povzročila zdravstveno in ekonomsko krizo brez primere v novejši zgodovini in posledice se že močno odražajo na vseh področjih našega življenja in to po vsem svetu, seveda tudi pri nas v Sloveniji. Utemeljeno lahko trdimo, da je ta epidemija tudi pri nas že povzročila ekonomski šok in znatne negativne posledice za gospodarsko aktivnost. Po najnovejših napovedih Urada za makroekonomske analize in razvoj se bo bruto domači proizvod letos realno znižal za kar 8,1 %. Takšne razmere prav gotovo predstavljajo izjemne okoliščine, zato so bili poleg zdravstvenih ukrepov za zajezitev širjenja virusa in za obvladovanje posledic epidemije, sprejeti tudi izjemno pomembni ukrepi za ohranjanje delovnih mest, za pomoč gospodarstvu in posameznikom. Vse to ima seveda znatne posledice za javne finance. Zato danes sprejemamo spremembo odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država, s katerim se za letos, to je torej za tekoče leto 2020, izjemoma dopušča povišanje zgornje meje teh izdatkov. In to povišanje predstavlja zakonsko dovoljen odmik od fiskalnega pravila zaradi izjemnih okoliščin, ki so posledica epidemije. Ta je namreč takšen izredni dogodek, na katerega država ne more vplivati in temu pritrjuje tudi ocena Fiskalnega sveta z dne 18. marca 2020. Tudi Evropska komisija je epidemijo označila za izjemni dogodek, zaradi katerega se na ravni celotne Evropske unije dopušča začasno odstopanje od pravil pakta za stabilnost in rast. Naša država bo v celoti uporabila prožnost, ki jo evropski fiskalni okvir dopušča ravno z namenom, da bodo države članice lažje obvladovale gospodarske posledice epidemije. Upad gospodarske aktivnosti in drugi negativni učinki na celotno naše družbeno življenje, namreč zahtevajo odločen odziv in konkretne ukrepe. Kljub vsemu se seveda zavedamo, da se bomo po prenehanju teh izjemnih okoliščin, morali z vso resnostjo lotiti vzpostavitv
Hvala lepa za besedo. Predloga zakona ne bom podprl, ker v bistvu ta zakon ureja neko zatečeno stanje kot posledico rudarjenja, pa lahko rečem tudi metalurgije kot takšne. Zato pričakujem, da v Sloveniji pristopimo k neki enotni rešitvi teh problemov, kar pomeni, da naj bodo enaki pogoji reševanja tega in tudi enak meter za celo področje Slovenije. Tukaj imamo priliko poslušati demagogijo in EPP v volilne namene. Slišali smo, da je bil leta 2005 predlagan zakon in je bil zavrnjen, na isto temo, ampak z veliko manjšimi zneski. Smo pa priča v zdajšnjem času rebalansu državnega proračuna, tako da dejansko vidimo, v kaj se gre. Naslednja stvar, ki je: prepričan sem, da bi lokalne skupnosti kot takšne morale sodelovati pri teh stvareh, tudi po nekem programu. Treba je povedati, da so imele takšne in drugačne koristi, tudi z rudarjenjem ali z metalurgijo ali pa ne vem s kakšno industrijo, ki je sedaj obremenjujoča. Tako da si vsi skupaj zaslužimo resnično neko zdravo okolje in spoštovanje teh okoljskih standardov, ki so predpisani. Tako da lahko ugotavljam, da se sedaj tudi v praksi to resnično sprovaja. Bi pa samo še omenil mogoče problem; tudi sami smo imeli težave in jih imamo še z žlindro kot takšno. Smo opozarjali na to žlindro, smo pisali. Posledica tega je, da nastaja škoda. Govorimo o uničenju lokalnih cest, pa tudi objekti imajo mehanske težave, tako da smo v bistvu v podobni situaciji kot, recimo, kolegi iz Mežice. Tako da dejansko pričakujem nek enoten pristop in pa enotno reševanje problematike s temi stvarmi, kar sem prej omenil. Hvala lepa.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli predlog novele zakona o sodelovanju med Državnim zborom in Vlado v zadevah Evropske unije. Podprli smo tudi že predlog zakona v prvi obravnavi, saj ocenjujemo, da je potrebno natančneje urediti postopek predlaganja kandidatke oziroma kandidata iz Republike Slovenije za člana Evropske komisije. Sami tudi menimo, da je najprimerneje, da v bistvu Vlada posreduje v Državni zbor enega kandidata oziroma kandidatko in da se zaslišanje opravi na matičnem delovnem telesu, pristojnem za zadeve Evropske unije, saj je pomembno, da se Slovenija poenoti in da da enotno sporočilo v Evropsko unijo in ne, da predsednik Komisije potem izbira kandidata. Na takšen način je v bistvu dana tudi možnost vsem poslankam in poslancem, da se udeležijo seje tega matičnega delovnega teles in da v bistvu na tem matičnem delovnem telesu lahko tudi kandidatki oziroma kandidatu postavljajo vprašanja in nanj dobijo zadovoljive odgovore. Zaradi tega se tudi strinjamo s tem, da potem na to mnenje vlada ni vezana, ker realno gledano, v bistvu bi težko vlada predlagala kandidata, ki bi v parlamentu na matičnem delovnem telesu dobil tako rekoč izglasovano nezaupnico. Tako menimo, da je bilo v praksi oziroma da bo v praksi. Zaradi tega bomo podprli ta dopolnjeni predlog na matičnem delovnem telesu. Hvala.
Jaz sem bil pri predhodniku, ne gospodu Laju ampak že prej, gospodu Matiću, malce obtožen negativnih izjav, slabšalnih izjav, posmehovalnih. Kot kaže, sem bil napačno razumljen. Jaz vam odpuščam, gospod Matić, ampak verjamem pa, da če človek celo življenje dela v javni upravi, težko razume problematiko podjetnikov ali pa realnega sektorja. Jaz prihajam iz Vipavske doline. Tam smo imeli veliko podjetje Primorje, vsi ga poznate, in skoraj ni ene vasi, da ne bi se zgodila kakšna takšna stvar, da zaradi Primorja podizvajalci iz Vipavske doline niso bili poplačani. Skoraj ni ene vasi. Saj se še danes s to problematiko soočamo, ker so ljudje ne na deložacijah, ampak jim Karitas plačuje položnice in tako naprej. Zadnjič sem skušal, mislim, da je bil to torek, pri enem zakonu o cestnem prometu skušal prepričati kolege iz <PARTY> o dobronamernosti zakona, pa nekako ni šlo, je bil ostali del koalicije bolj odprtih ušes, da je slišal dobronamernost tega zakona. Danes, samo povem, da se ne bom tako trudil, ampak, kot kaže, v tej dvorani razlika med nami in <PARTY> je v razumevanje dveh vidikov, na eni strani Nova Slovenija, mi smo, vsaj kar se tiče javnega naročanja na strani obrtnikov, podjetnikov, podizvajalcev in ne na strani naročnikov, torej stanje najšibkejšega, v tem primeru tistih, ki ustvarijo dodano vrednost slovensko gospodarstvo in si za pošteno opravljeno delo zaslužijo tudi pošteno plačilo. Samo to. In naš zakon jim to omogoča. Nadaljnja razprava okrog tega vsaj z moje strani, ne da ni brezpredmetna, ampak nekako se mi zdi, da posamezniki pač nočete niti razumeti. Bojazen Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije je zelo na mestu. Oni v pismu, ki smo ga prejeli, pišejo, da bo zakon, ki je zdaj v veljavi, prinesel veliko težav in kronično neplačevanje in propad podizvajalcev, saj so ravno že dosedanje izkušnje in pričevanja njihovih članov, pravijo obrtniki, v primeru, ko so normirani v javnih naročilih kot podizvajalci in s tem neposredno poplačani – potem dajo v okle
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Cenjeni državni sekretar, lepo pozdravljeni tudi vsi kolegice in kolegi! Spremenjen Zakon o voznikih šestega odstavka 60. člena, ki ga predlaga Vlada Republike Slovenije, se ocenjuje, da gre za manj zahtevno uskladitev. Republika Slovenija je bila 4. maja 2020 seznanjena o uveljavitvi direktive komisije 2020/612EU, vezani o spremembi direktive 2006/126ES Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških dovoljenjih, ki posega tudi v področje nevpisovanja kode administrativne omejitve v vozniško dovoljenje, kar je temeljni razlog za pripravo predloga Zakona o voznikih in pravni red Republike Slovenije. S spremembo določene določbe šestega odstavka 60. člena Zakona o voznikih se določa, da se osebi, ki opravi praktični del vozniškega izpita na motornem vozilo z avtomatskim menjalnikom kategorije B1, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ali DE po veljavni določbi le kategorije C, C1, CE, CD ali DE vpis omejitve v vozniško dovoljenje ne izvede, če oseba že ima vozniško dovoljenje, pridobljeno na podlagi opravljenega praktičnega dela vozniškega izpita z motornim vozilom z ročnim menjalnikom kategorije B, B1, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D ali DE. Predlog zakona o spremembah Zakona o voznikih je tako prilagojen pravnemu pravu Evropske unije. Države članice morajo direktivo 2020/612EU prenesti v svoj pravni red do 1. novembra 2020. Njen prenos v notranje pravne rede držav članic Evropske unije bo zagotovil, da med njenimi ureditvami ne bo razlik. Cilj predlaganega zakona je delni prenos direktive komisije 2020/612 EU o spremembi direktive 2006/126ES, ki ne odstopa od načel, na katerih temelji zdajšnja ureditev in upošteva načela zagotavljanja usklajenosti in uspešnega izvajanja evropskega pravnega reda na področju voznikov. Za sprejeti zakon tudi ni predvidene porabe proračunskih sredstev in s tem ni potrebe zagotoviti dodatnih finančnih sredstev, zato v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo predlog Vlade Republike Slovenije.
Predsedujoči, spoštovane poslanke, poslanci. Kmetijsko-gozdarska zbornica Slovenije je bila ustanovljena z namenom varovanja in zastopanja interesov kmetijstva, gozdarstva in ribištva. Z namenom svetovanja posameznikom in pravnim osebam, ki upravljajo vse tri prej omenjene dejavnosti. Ustavno sodišče je marca letošnjega leta v zvezi z zakonom o kmetijsko-gozdarski zbornici izdal dve odločbi. Odločba, ki nastopi marca leta 2004, se nanaša na razveljavitev treh členov, in sicer prvega odstavka 13. člena, ki govori o sestavi in delovnem področju sveta zbornice, prvega odstavka 29. člena, ki določa način volitev članov sveta zbornice in prvega odstavka 35. člena, ki določa volitve v prvi volilni skupini. Druga ustavna odločba je odločba o neskladju zakona v kmetijsko-gozdarski zbornici, z ustavo Republike Slovenije in sicer v prvem odstavku 8. člena, ki določa članstvo zbornice prve alinee, prvega odstavka 9. člena, ki določa sestavo prve volilne skupine, drugega odstavka 22. člena, določa prihodke zbornice, tretjega odstavka 23. člena, ki določa zbornične prispevke, in prve alinee prvega odstavka 43. člena, ki določa začasno stopnjo zborničnih prispevkov. Predlagatelj je v predlaganem zakonu v določeni meri nakazal pozitivne smernice k reševanju delovanja kmetijsko-gozdarske zbornice, vendar v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da predlagatelj zakona ni upošteval in uvrstil celotne vsebine obeh odločb ustavnega sodišča predlagano novelo zakona. Omenjena novela tako ne rešuje vseh vprašanj, na katera je opozorilo ustavno sodišče. Smiselno bi bilo, da se sprejme zakon, v katerem bi bila zajeta vsa odprta vprašanja. Poleg tega v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je Vlada Republike Slovenije, oziroma pristojno ministrstvo, tisti državni organ glede na odločbo ustavnega sodišča Republike Slovenije, ki bi moral pripraviti novelo zakona, upoštevajoč že prej omenjeni odločbi ustavnega sodišča Republike Slovenije. Hvala.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovana ministrica, kolegice in kolegi! Danes poslanke in poslanci odločamo o predlogu zakona, ki je bil prvotno sprejet na zadnji seji prejšnjega sklica Državnega zbora. Sprejet je bil na predlog poslank in poslancev s 43 glasovi "za" in 19 "proti". Vlada Republike Slovenije je v tistem trenutku predlogu zakona zaradi številnih sistemskih nedoslednosti, nepreglednosti, neusklajenosti nasprotovala. Pri tem so se odpirala vprašanja nejasne umestitve premostitvenega sklada v pravni red Republike Slovenije in tudi vprašanja glede same vsebine predlagane zakonske ureditve, ki ni predstavljala sistematičnega, jasnega, preglednega in celovito zaokroženega sistema, posledično pa je bila vprašljiva tudi njena izvedljivost. Neugodne napovedi implementacije sprejetega zakona so se v vmesnem času izkazale za več kot upravičene, saj ga pristojni deležniki zaradi omenjenih pomanjkljivosti preprosto niso mogli oziroma ne morejo izvajati. Pri tem si lahko postavimo vprašanje o politični modrosti in odgovornosti takrat sprejete odločitve ob siceršnjem plemenitem cilju zakonske ureditve, to je zagotavljanje socialne varnosti poklicnih in vrhunskih športnikov po koncu aktivne športne kariere. V Poslanski skupini <PARTY> želimo še enkrat poudariti, kako pomembna je faza implementacije sprejetih javnopolitičnih odločitev ter njena povezanost z oblikovanjem oziroma pripravo določenega zakonskega akta. Še tako dobra ali plemenita rešitev družbenega problema na normativni ravni v praksi namreč ne prinaša želenih učinkov, če izvajanje sprejete odločitve ni uspešno ali pa do nje sploh ne pride. Zato zavračamo špekulacijo o tem, da smo želeli ukiniti socialne pravice in davčne olajšave za poklicne in vrhunske športnike ter da nam za to skupino športnikov ni mar, saj do uresničitve cilja, ki ga zasleduje trenutno veljavni zakon, oziroma do njegove implementacije sploh ni prišlo. Naj pri tem dodamo še pomanjkljivo zakonsko ureditev na področju športa, ki je posr
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. V razpravi je Predlog sprememb in dopolnitev Resolucije o nacionalnem programu razvoja prometa v Republiki Sloveniji za obdobje do leta 2030. V tem predlogu sprememb se spreminja čas izvedbe hitre ceste Ptuj–Markovci, torej v bistvu ptujske obvoznice. V sedanji resoluciji je izvedba predvidena po letu 2025, v predlogu sprememb, o katerem pa se tudi razpravlja, pa je za ta odsek ceste zabeležena izvedba po letu 2028. Pripombo s tem v zvezi smo posredovali tudi županom Spodnjega Podravja – ne vem, če ste dobili, upam, da ste dobili, minister, 11. 12. – , da je namreč za nas, ki tam živimo, takšna sprememba povsem nesprejemljiva, še zlasti za ljudi, ki bivajo neposredno ob Ormoški cesti, ki nosi vso težo prometa proti Ormožu. Če se torej hitra cesta zgradi do Markovcev, potem bodo navezovalne ceste ozko grlo, kar bo pomenilo še več prometa in še bolj obremenjeno okolje. Zato vas kot ministra za infrastrukturo sprašujem: Zakaj je v predlogu sprememb prišlo do tega zamika oziroma do spremembe tega datuma izvedbe po letu 2028 za odsek Ptuj–Markovci? Ali to pomeni, da bomo na obvoznico čakali še dodatnih 10 ali več let? Tak zamik zavestno krši dogovor, ki ga je vaše ministrstvo, skupaj z Darsom, DRSI in prizadetimi občinami podpisalo leta 2018, 11. julija, da bo cesta Ptuj–Markovci končana najkasneje v 30 mesecih po izgradnji ceste Ormož–Markovci. V tem novem obdobju pa bosta odseka cest Ptuj–Spuhlja in Spuhlja–Markovci v uporabi tudi za tovorni promet. Ker je za cesto Ormož–Markovci predvidena izgradnja do konca 2024, je torej najpoznejši možni datum zaključka izgradnje ceste Ptuj–Markovci leta 2027. Zanima me: Ali nameravate enostransko odstopiti od podpisanega dogovora? V tem primeru me zanima: Ali ste seznanjeni s tem skupnim predlogom in ali ga podpirate? Izhajajoč iz tega: Ali bo država sledila predlogu poenotenja lokalne skupnosti iz južnega Podravja o izločitvi variante S4, kot ji delavno rečemo v tem gradivu? Loka