EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod podpredsednik, poslanke in poslanci, predstavniki Vlade. Sklad izvaja slovensko kmetijsko zemljiško politiko in kot dober gospodar zemljišč v lasti države vodi promet s temi zemljišči, jih daje v zakup oziroma za gozdove podeljuje koncesije in je hkrati zavezanec za vračilo kmetijskih zemljišč in gozdov v postopkih denacionalizacije. Presežek prihodkov nad odhodki se razporeja v skladu z zakonom in odločitvijo ustanovitelja pravne osebe. Tako je Vlada Republike Slovenije v letih od 2001 naprej ob sprejemu programa dela in finančnega načrta s posebnim sklepom odločala tudi o namenu porabe tega presežka. Kljub temu pa ima sklad ob revizijah poslovanja, ki jih opravlja Računsko sodišče Republike Slovenije, v zadnjih letih težave zaradi razumevanja te določbe, tako da je potrebno v proračun nakazati celotni presežek prihodkov nad odhodki, na glede na to, da je s strani Vlade Republike Slovenije sprejeti program dela in finančni načrt. S prihodki sklada, ki izvirajo iz gospodarjenja s kmetijskimi zemljišči, kmetijami in gozdovi, ki so v lasti Republike Slovenije, gospodari direktor sklada v skladu s programom dela in finančnim načrtom, ki ga sprejme svet sklada s soglasjem vlade. Način presežka prihodkov nad odhodki neposredno ureja peti odstavek 10. člena obravnavanega zakona. Za nakupe gozdov in kmetijskih zemljišč mora seveda sklad razpolagati tudi z lastnimi viri za nakupe, med katerimi je najpomembnejši vir predstavlja presežek prihodkov nad odhodki. Po drugi strani pa peti odstavek 10. člena zakona določa, da je presežek prihodkov nad odhodki iz sklada v skladu s finančnim načrtom in programom sklada prihodek proračuna Republike Slovenije. Računsko sodišče Republike Slovenije je ob reviziji pravilnosti in smotrnosti poslovanja sklada za leti 2003 in 2004 določilo, da mora sklad celoten presežek prihodkov nad odhodki iz let 2003 in 2004 nakazati v državni proračun, kar je sklad v letu 2006 tudi storil. Iz tega naslova je bilo v državni prorač
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik vlade, ministrice in ministri, pa tudi ostali predstavniki vlade, kolegice in kolegi poslanci! Pokojninska reforma, ki se je leta 1996 začela s pripravo bele knjige, se je nekako klavrno končala s sprejetjem kompromisnega predloga zakona, ki je bil do sedaj že trikrat popravljen. V beli knjigi so bile predlagane določene rešitve pokojninskega sistema, ki so bile v sprejetem zakonu izvzete in so se v največji meri nanašale na izboljšanje socialnega položaja srednje in mlajše generacije. To je bilo jasno izpostavljeno tudi v javni razpravi o pokojninski reformi, ko so mladinske in študentske organizacije v večini podpirale predloge v beli knjigi. Predvsem je bila vidna podpora za uvedbo tristebrnega pokojninskega sistema. Razočaranje in ogorčenje mlade in srednje generacije je bilo, ko so uvidele, da vlada še vedno ni pripravljena reševati tekočih in bodočih problemov, na koncu izredno veliko. In ne pozabimo, prav optimistična in svetla prihodnost mladih bi morala biti razvojna prioriteta vlade, tako sedanje kot vseh prihodnjih. Kot lahko vidimo iz preteklih proračunov, se je delež transferjev v ZPIZ z leti povečeval, in kot je predvideno, se ta delež v bodoče ne bo zmanjšal oziroma bo ostal približno na enaki ravni, to je okrog 16% odhodkov iz proračuna. Iz tega lahko sklepamo, da ima država nekako neustrezen pokojninski sistem. Država ima pokojninski sistem, ki mu kronično primanjkuje denarja, in potrebuje vsako leto iz proračuna velike vsote za zagotavljanja obstoječih pravic iz pokojninskega zavarovanja. V Stranki mladih Slovenije seveda ne nasprotujemo obstoječim pravicam iz pokojninskega sistema, saj si jih današnji upokojenci zaslužijo; še več, s svojimi ne prav velikimi pokojninami pomagajo tudi mladim. Dejstvo pa je, da pokojninski sistem postaja vse večja cokla razvoja gospodarstva, vlada vedno več in več proračunskega denarja namenja za delovanje pokojninskega sistema, namesto da bi se ta denar porabil za bolj razvojne
Lepo pozdravljeni, spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani minister za finance, spoštovani kolegi poslanci in poslanke! Cilji Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini izhajajo iz ciljev pogodbe za Slovenijo 2012–2015, v skladu s katerimi je treba z ukrepi ekonomske politike zagotoviti pogoje za ponoven gospodarski zagon v državi. S Predlogom o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini se povečuje olajšava za investiranje v opremo in neopredmetena osnovna sredstva s 30 % na 40 % investiranega zneska. Z neomejeno investicijsko olajšavo se pričakujejo boljši pogoji gospodarjenja, s tem se bodo spodbudili samostojni podjetniki, pa tudi kmetje z dopolnilno dejavnostjo na kmetiji, ki ugotavljajo dohodek iz dejavnosti na podlagi dejanskih prihodkov in odhodkov in na ta način dosegajo večjo dodano vrednost, zaradi česar bodo bolj konkurenčni. Cilj višje olajšave za investiranje je spodbuda davčnim zavezancem, ki opravljajo dejavnost, k dodatnim investicijam, kar posledično spodbuja gospodarsko rast, zaposlovanje in izboljšanje konkurenčnosti slovenskega gospodarstva. Ravno tako se s to novelo povečuje olajšava za vlaganje v raziskave in razvoj s 40 na 100 % zneska, ki predstavlja vlaganja v raziskave in razvoj. Zaradi tega se ukinja dodatna regijska olajšava za vlaganje v raziskave in razvoj na manj razvitih območjih države. Z večjimi investicijami v raziskave in razvoj naj bi se ustvarila nova znanja, novi patenti, novi izdelki in dal tudi jasen signal investitorjem, da se podpira družbo razvoja in znanja. V noveli zakona se izključi hkratno uveljavljanje olajšave za investiranje in olajšave za vlaganja v razvoj po tem zakonu, saj bi sicer, glede na to, da bi zavezanci za določeno opremo in neopredmetena dolgoročna sredstva lahko uveljavljali tako olajšavo za investiranje kot olajšavo za raziskave in razvoj, to pomenilo davčno olajšavo v višini 140 % za določeno opremo in neopredmetena dolgoročna sredstva. V prehodne določbe zakona se vkl
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj. Osebno bom glasoval proti sprejetju novega poslovnika. In sicer, zakaj - zato ker menim, da je obstoječi poslovnik čisto dober, zelo dober, vendar pa obstoječa koalicija ni bila sposobna izvajati - in tudi novega, verjetno, ne bo sposobna - tudi zato, ker se je obstoječi poslovnik velikokrat po nepotrebnem s strani koalicije kršil, grobo kršil, zaradi tega, ker enostavno koalicija tega obstoječega poslovnika ni tolmačila pozitivno, ampak vedno, kadar je bilo potrebno,negativno. Zato seveda tudi ni mogel biti učinkovit. Proti bom tudi zato, ker tega obstoječega poslovnika po moji oceni v praksi ne bomo mogoče dosledno izvajati. Povedal sem že, da nimamo mogoče celo niti osnovnih pogojev, da bi ga lahko izvajali. Pri tej organizaciji državnega zbora, delovnih teles, strokovne pomoči in tako naprej, takega obsega dela v delovnih telesih nismo sposobni izvajati. Če se bo to v tem prehodnem obdobju zgodilo, da boste usposobili vodstva delovnih teles, da bodo lahko na novo po novem sistemu vodili postopek, potem bo nekoliko lažje, ampak vseeno dvomim, da boste to uspeli. Mislim, da bodo pri izvajanju tega poslovnika izredno velike težave. Tretjič bom proti tudi zato, ker menim, da mi kot opozicijskemu poslancu bo pač s tem novim poslovnikom nekoliko onemogočeno normalno delo v skladu z ustavnimi pravicami. Proti bom pa tudi zato, ker mislim, da je namen predlagatelja, tako kot je že bilo rečeno, da se s tem poslovnikom, ki ga v praksi ne bo mogoče izvajati, kakor ga jaz razumem, onesposobi predsednika državnega zbora. Zakaj, ne vem. Ampak ne vem tudi, če ne bo več predsednik državnega zbora imel teh funkcij, koordinacije in tako naprej, na koga se bom jaz kot poslanec obračal kot na mojega predpostavljenega. Na gospoda Anderliča ali na kolegij - ne vem. Tega ne mislim početi, seveda bo moje delo zaradi tega izredno okrnjeno in onemogočeno, ampak žal je pač tako. Vprašam se tudi, kaj bo počel predsednik državnega zbora. Ali bo s
Gospod podpredsednik, hvala lepa. Moram reči, da sem današnjo razpravo v skoraj v enaki obliki poslušal že včeraj na odboru. Tako, da se sprašujem, če morda v tem poslopju ne deluje ozvočenje, ker predlagatelji že, če prav vidim, 5 ur govorijo ene zadeve, ki so jih predvsem povzeli po medijskih prispevkih, minister Zalar jim odgovarja s tabelami, številkami, statistiko, pa nič. Vaš dinamo, ki vzbuja nezaupanje med ljudmi, dela dalje. Dobil sem občutek kot da danes prisostvujem stand up komediji. Razpravljate o zadevah, ki so predmet sodstva, torej druge veje oblasti, ne pa zakonodajne veje oblasti. Z izpostavljanjem oseb, podjetij, ustanov le črnite posameznike, zbujate nezaupanje v kompleten sistem. Trdite nekateri ali pa večina, tudi v medijih je bilo to danes nekje zaznati, da pravna država ne deluje, da je celo mrtva ali najmanj, da obstajata dve in da se vsi ti navedki nanašajo na mandat zadnje vlade, zadnjih dveh let. Pa vendar mislim, da tukaj nisem ravno najmlajši, ampak vsem ostalim spomin seže tudi v 90-ta leta. Ali se spominjate, kaj se je takrat dogajalo, ko ni bilo nobene izredne seje o pravosodju? Iz tožilstva so izginjali pisalni stroji, ki so bili kronski dokaz za afero, poznate jo, Depala vas. Kdo je bil takrat odgovoren na tožilstvu? Ve se, nekomu je pač tudi takrat pasalo, da do zaključka te epizode ni prišlo. Zakaj takrat niste sklicali izredne seje? Mislim, da je bil ravno tako problem. Zakaj niste sklicali izredne seje o pravosodju, ko so zastarali vsi postopki pri orožarskih aferah? Vsi pravijo, da je orožarska afera mati vseh afer. Takrat ni bilo nič. Eden znanih politikov bi rekel: "Nikome ništa." Eden prejšnjih govorcev je navajal veliko primerov z imeni, s priimki. Med sejo sem dobil celo sms enega od teh omejenih ljudi, zakaj tukaj v Državnem zboru lažemo, zakaj navajamo krive trditve. Podana je bila ovadba, konkretna oseba je dala kontra ovadbo za krivo pričanje, nič se ne zgodilo, spet. Ampak s konkretnimi imeni se je tukaj operiralo. M
Predsedujoči, hvala za besedo. Tole, kar imamo, se imenuje Predlog zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev. Ampak če bi dejansko držalo, da bi šlo samo za to, potem bi bil tudi sprejet amandma k 1. členu, ki smo ga predložili v Poslanski skupini Združena <PARTY>. In če bi šlo v resnici samo za to tehnično dimenzijo, potem bi ta zakon podprli tudi v Združeni Levici. Kot smo že rekli, vprašanje sprave in vprašanje pokopa nekih žrtev je pač intimno vprašanje in če ga hočemo obravnavati v tem antigonskem duhu, ga lahko. To lahko izpeljemo z zelo širokim konsenzom, tako v tem državnem zboru kot tudi v širši slovenski družbi. Ampak preprosto ne gre za to. Prvi člen, ki smo ga v <PARTY> amandmirali, zelo jasno kaže, da je tu zadaj politična intenca, da je na delu zelo globoka ideološka operacija, ki v procesu rehabilitira nacifašizem, proti kateremu so se borili naši partizani, proti kateremu se je borilo takratno socialistično gibanje in takega zakona vsekakor ne bom podprl. Hvala.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovana državna sekretarka s kolegi, kolegice in kolegi, vsem lep pozdrav! Pogajanja in sprejemanja in morebitna ratifikacija prostotrgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in Kanado tako imenovano CETA že nekaj let vzburja velik del evropske javnosti. Gre za sporazum, ki odstranjuje večino carinskih, trgovinskih in administrativnih ovir, ki ovirajo trgovanje, investicije in opravljanje storitev med obema velikima prostora. To ni ne prvi in ne edini trgovinski sporazum, ki ga sklepa Evropska unija, vendar v javnosti močno odmeva predvsem zaradi štirih razlogov. Prvi je njegovo časovno sovpadanje s pogajanji o drugem, za vse nas bistveno manj sprejemljivem sporazumom Evropske unije in Združenih držav, to je TTIP. Drugi je povsem upravičena rastoča skepsa do globalizacija, saj mnogi tudi v razvitem svetu niso deležni njenih koristi, hkrati pa na lasti koži čutijo negativne posledice. Tretji je dejstvo, da smo vsi državljani Evropske unije bistveno premalo informirani o natančni vsebini sporazuma ter razlikah med začasno in trajno uporabo. Četrti in po našem mnenju najpomembnejši razlog pa je dejstvo, da je Evropska komisija, ki na evropski strani vodi pogajanje, storila bistveno premalo, da bi javnosti jasno in razumljivo komunicirala rešitve in predvidene posledice za ljudi. To je po našem mnenju glavni razlog za nezaupanje, ki ga moramo vsi vzeti resno, ter se iz njega tudi kar naučiti. Ljudje zahtevajo transparentnost pri sprejemanju odločitev, ki vplivajo na njihova življenja. Upamo, da bo ta razprava dala prispevek tudi v tej smeri. Ob legitimnih predlogih, kakršen je na mizi, moramo zato nujno pojasniti, o čem točno se odloča sedaj ali bolje rečeno, o čem točno se je odločalo takrat, ko so predlagatelji svojo zahtevo posredovali Državnemu zboru. Konec oktobra je medijsko pozornost zasedel pričakovani vrh Evropska unija-Kanada, na katerem bi moralo priti do podpisa o začasni uporabi sporazuma. Kaj to pomeni? To po
Hvala za besedo. V dosedanji razpravi, za katero ocenjujem, da je bila doslej zelo konstruktivna, se je nabralo kar nekaj vprašanj, pomislekov, komentarjev, na katere bi se odzval. Pa bi morda začel z zadnjim, ker so vtisi še najbolj sveži. Tako da, prva reč, spet je bilo nekaj razprave o tem, se pravi, o prvem, drugem delu, kar se tiče pristopa glede davka na nepremičnine, bi samo omenil eno reč, ki je, mislim da tudi za vas zanimiva, pa tudi v prihodnje, ko se bo o tem odločalo. Če gremo pogledat področje NUSZ, se pravi odmere davka, ki se tiče stavbnih zemljišč, je bila tam ena ocena, da ni približno 20 do 30 % podatkov, zato se tudi ne pobere povsod, kjer bi se moral. So pa te evidence v domeni občin. Ko pridemo na področje davka na nepremičnine in tega, kar poskušamo sedaj urediti z ZMVN, se pravi z Zakonom o množičnem vrednotenju nepremičnin, da bi bile te evidence še bolj popolne, lahko rečemo neka centralna evidenca, iz katere se bo lahko izhajala, še vedno glede na pretekle izkušnje, tudi tisto, kar se je zgodilo s prejšnjo uvedbo, obstaja tako v javnosti kot tudi med različnimi deležniki in tudi ne nazadnje med vami nekaj dvomov in pomislekov, ali smo že pripravljeni, ali imamo ustrezne podatke in tako naprej. Ravno ZMVN bo omogočil, da se ti podatki dopolnijo, dodatno preverijo, da se dvigne kakovost na tak način, da ko bo pa prišlo do razprave o tem, kaj pa je z davkom na nepremičnine, katere rešitve dati notri, bomo mi in tudi ekipa iz Ministrsva za okolje in prostor oziroma Gursa in Urada za množično vrednotenje sposobna takrat na katerakoli vprašanja, ki se bodo pojavila, dati ustrezne simulacije in povedati: »V redu, ta skupina, ta tip nepremičnin, to območje, take posledice.« Za moje pojme je takrat, ko se pa govori o tako pomembnih zadevah, kot so davki, izredno velikega pomena to, da so ti podatki, s katerimi bomo takrat oziroma vam bodo – bomo videli, kar se mene tiče, če bom lahko še imel priložnost delati na tem – lahko zagotovo dali takšne inf
Hvala Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Redkokdaj obrazlagam svoj glas, zdaj pač to izkoriščam zato, ker vas dobesedno prosim v imenu živali, da ta amandma podprete, kajti prepričan sem, da gre pri sokolarstvu za neetično obliko lova. Prepričan sem, da gre za mučenje živali, prepričan sem, da gre za kršenje zakona o zaščiti živali in upam, da bomo popravili veliko napako, ki smo jo storili ob drugem branju, in podprli ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki vlade! Prej sem mislil, da bom ministru za promet in zveze postavil vprašanje, vendar mislim, da je bolje, da naslovim svoje vprašanje ministru za evropske zadeve. Gre za ceste, mislim, za prometne povezave zahod-vzhod. Dobro vemo, da sta za Slovenijo interesantna dva koridorja, torej 5. in 10. Vem tudi in vemo vsi, da je 5. koridor prednostni za Slovenijo. In tako smo se tudi odločili. Vemo tudi za stališče Evropske skupnosti, ki je dala prednost 10. koridorju, in seveda 5. bo čakal, nekateri pravijo 15 let. Vem, da danes ali jutri bo delegacija Evropske skupnosti v Sloveniji v Italiji, kjer bodo verjetno poskušali nekako ta 5. koridor poriniti naprej. Vendar tisto, kar mene skrbi, je nekaj drugega. Tržaško časopisje je objavilo, da Slovenija pravzaprav daje prednost 10. koridorju. In zato čisto kratko vprašanje: Ali je to res? Ali smo še vedno pri 5. koridorju - to, kar smo si zadali, da je to prednostno, ali smo zdaj temu nekako obrnili hrbet in zdaj želimo, pač, tisti severni alpski prometni koridor? Samo to bi rad vprašal. Hvala lepa.
Spoštovana podpredsednica, predstavnici Vlade, spoštovani kolegice in kolegi! Danes obravnavamo predlog novele Zakona o dohodnini, ki ga je v zakonodajni postopek vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Vsebinsko skorajda enak zakonski predlog smo v tem mandatu že obravnavali in zavrnili na decembrski seji, predlagatelj pa je z enakim zakonom neuspešno poskušal tudi že v preteklem sklicu Državnega zbora. Pred nami je danes torej že tretji poskus, da bi predlagatelj koreniti spremenil ključni sistemski zakon, ki posega v obdavčitev fizičnih oseb in se dotika tako rekoč vsakega izmed nas. Predlagatelj sicer ne vztraja na povsem enakih rešitvah kot zadnjič. Sedanji predlog tako predvideva zvišanje splošne dohodninske olajšave na 4 tisoč evrov, usklajevanje davčnih osnov in neto letne davčne osnove z indeksom cen življenjskih potrebščin. Vendar pa ta predlog, enako kot v predhodni verziji, ohranja znižanje davčnih stopenj vseh dohodninskih razredov za 2 odstotni točki ter zvišanje mej dohodninskih razredov za 2 tisoč evrov. Smer davčnih sprememb sicer lahko označimo kot pozitivno, saj davčno razbremenjuje delo, vendar pa ob tem poudarjamo, da je edino smiselno in strokovno utemeljeno, da posege v tako ključno sistemsko ureditev, kot je obdavčitev prebivalstva, striktno in vsebinsko konsistentno načrtuje ter vodi Vlada oziroma pristojno Ministrstvo za finance. Da pa je treba plače čim prej davčno razbremeniti, tega pa so se koalicijski partnerji zavedali že ob sklenitvi koalicijskega sporazuma. Minister za finance je temu sledil in je zato že konec februarja letos predstavil prvi predlog sistemskih davčnih sprememb, kako razbremeniti delo in preko višje domače potrošnje dodatno prispevati h gospodarski rasti. Predvideni davčni izpad naj bi večinoma pokrili s sorazmerno višjo obdavčitvijo kapitala ter z bolj učinkovitim pobiranjem davkov. Minister je napovedal še, da bi spremembe pri obdavčitvi regresa lahko uveljavili še letos, glavnino ostalih sprememb
Hvala, podpredsednik. Preoblikovane fakultete za industrijski inženiring Novo mesto iz zasebnega v javni visokošolski zavod je pomemben korak k smeri ustanavljanja četrte univerze v našem slovenskem prostoru. Sedež fakultete je v jugovzhodni Sloveniji, ki je po statističnih podatkih za leto 2019 največja regija v Sloveniji. Statistični podatki nam kažejo, da izobražena sestava ni najbolj ugodna, saj je 26 % prebivalcev te regije imelo končano le največ osnovnošolsko izobrazbo. Dolenjska je po svojih naravnih lepotah marsikateremu Slovencu poznana tudi po najuspešnejših podjetjih, ki se nahajajo v regiji. Avtomobilska industrija je zelo močna. Le kdo se ne spomni legendarne Katrce, prav tako nam je dobro poznana Adria Mobil, ki proizvaja avtomobilske prikolice, pa Krka z zdravili, Trimo Trebnje in še bi lahko našteval. Vse pogosteje opažamo, da je vse centralizirano v Ljubljani, tako študijski program kot kasneje službe oziroma večje možnosti so zaposlitve. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da bo fakulteta prispevala k decentralizaciji v javnem izobraževalnem sistemu. Marsikdo bi rekel, da imamo v Sloveniji že preveč javnih univerz ter da z njihovim številom upada njihova kvaliteta. Zmotno je tudi prepričanje, da imajo tisti, ki končajo študij prava oziroma medicine v Ljubljani, več znanja, kot tisti, ki ga končajo v Mariboru in so kasneje tudi bolj zaposljivi na trgu dela. Menimo, da je treba podpirati razvoj in ustanavljanje visokošolskih zavodov v Sloveniji. Z leti opažamo, da je vse preveč interesa za družboslovne študije, ki jih je tudi lažje narediti, kot naravoslovne, problem pa nastopi pri iskanju službe, kjer je že vse zasedeno. Fakulteta mora imeti tudi ustrezen in strokoven predavateljski kader, da se po koncu študija med državljani na glas ne govori, da je na primer sosed naredil eno leto fakulteto tam dol v Novem mestu. Doprinos fakultete je v tem, da izvaja študijske programe za izobraževanje, za potrebe, želje in interese našega gospodarstva i
Spoštovani gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovani in cenjeni zbor! Republika Slovenija je s sedanjo novelo Zakona o tujcih v nacionalno zakonodajo prenesla Direktivo Evropske unije o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravlja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair. Sedaj veljavna vladna novela Zakona o tujcih je prinesla spremembo, po kateri študent – državljan tretje države, ki želi pridobiti dovoljenje za začasno bivanje v Sloveniji, ne more več dokazovati zadostnih sredstev za preživljanje zgolj s pisno izjavo študentovih staršev, da ga bodo v času študija preživljali. S sprejeto novelo je koalicija določila jasne pogoje, ki jih bo mogoče preveriti. V Novi Sloveniji bi ponovno radi poudarili, da je zadnja novela spremenila zgolj način izkazovanja sredstev za tuje študente, ki bodo še vedno lahko izkazovali sredstva, ki jih sprejemata starša oziroma njegova zakonita zastopnika, saj izkazana sredstva za dostojno življenje tujega študenta v Republiki Sloveniji po že sprejeti noveli Zakona o tujcih že preverja pristojni organ – upravna enota, ki ima možnost preveriti sredstva na računu staršev oziroma zakonitih zastopnikov. Nasprotniki predlagane novele so javnosti želeli prikazati stanje kot alarmantno, ki se je izkazalo kot neutemeljeno. Nekateri inštituti, ki se oznanjajo za politično neodvisne in nepristranske, pa za čas po volitvah že napovedujejo črtanje sedanje novele Zakona o tujcih. Zakon, ki v praksi deluje, bi razveljavili, pa naj razume, kdo more. Krščanski demokrati ne podlegamo ultimatom, ampak prisegamo na dejstva, ki jih lahko razberemo iz zadnjega šolskega leta in jih je že na odboru predstavil kolega Polnar. V študijskem letu 2020/2021 je bilo 7 tisoč 681 tujih študentov, v študijskem letu 2021/2022 pa 7 tisoč 968 študentov, torej 287 študentov več. Prva teza nasprotnikov zakona ni bila potrjena, ni bila potrj