EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovani prisotni. Po oceni Slovenske nacionalne stranke je predlog zakona slab kompromis. Slab kompromis tako s strani pripravljalcev gradiva, kot tistih, ki bojo omenjeni zakon podprli. Po naši oceni bi predlog zakona moral slediti izključno eni sami točki, to je zgodovini, ki se je odvijala na področju Republike Slovenije. In zgodovina, ki se je odvijala na področju Republike Slovenije, je znana vsem nam. Znana tako v okviru naše države kakor v mednarodnem okolju. Dejstvo je, da so v 2. svetovni vojni bili udeleženi dvoji: negativci in pa seveda pozitivci. In da danes ta državni zbor sprejema besedilo, ki hoče izenačevati obe dve skupini, se nam zdi v okviru naše politične stranke nesprejemljivo. Ocenjujemo, da boste s sprejemom omenjenega zakona razvrednotili vse vrednote osamosvajanja v obdobju narodnoosvobodilne vojne. Prav tako ocenjujemo, da boste ob morebitnem sprejemu zakona zanikali zgodovinska dejstva o obstoju partizanov in pa borcev za svobodo in po drugi strani poveličevali tiste, ki so to našo državo napadli - s tem, ko jih mečete skupaj. In prav tako ocenjujemo, da boste z morebitnim sprejemom tega zakona zanikali narodnoosvobodilno borbo. Splošne določbe omenjenega predloga zakona so po oceni Slovenske nacionalne stranke v celotni svoji dikciji, splošnih določb nesprejemljiva. Po naši oceni bi bilo smiselno zamenjati 1. člen, ki govori o vojnih grobiščih in iz njih izločiti predlog, ki govori o povojnih dogodkih. 2. člen vojaška grobišča. Po naši oceni ste predlagatelji in pa tisti, ki boste podprli omenjeni zakon s sprejemom zakona in s tem seveda tudi 2. člena izenačili agresorja, okupatorja in pa tega, ki je to državo branil. In točno vemo, kdo je to državo branil, in točno vemo, kdo jo je napadel. Mislim, da se izenačitve oziroma enačitve teh dveh skupin ene, vse pohvale vredne, nikakor ne bi smelo enačiti. S tem zakonom jih po naši oceni enačite. In seveda 4. člen. Po naši oceni bi moralo striktno biti zapisano obdobje, na katerega se nanaša
Hvala za besedo predsedujoči. Predstavniki ministrstva, poslanke in poslanci. Po navedba predlagatelja predlog zakona uvaja manj zahtevne spremembe in dopolnitve na področju izvajanja pilotaže in vleke z namenom povečanja varnosti pomorskega prometa v pristaniščih. Določa tudi pravno podlago za prenos direktiv in uskladitev z mednarodnimi konvencijami. Če podrobno preberemo mnenje zakonodajne službe ugotovimo, da ne gre za tako z levo roko nepomembne spremembe. Kot po navadi se zakon sprejema po skrajšanem postopku. Lepo bi bilo, da bi parlament imel možnost in čast, da predlog obdela in sprejme kvalitetne zakone, ki ne dobijo veta ali pa padejo na Ustavnem sodišču zaradi rokohitrstva pri sprejemu. In nekaj podobnega se nam dogaja tudi s Pomorskim zakonikom. Spregledali smo namreč, ali pa je bil namen predlagatelja ravno to, da se v zakonu doda nov 3.a člen, ki določa ustanovitelja društvo v javnem interesu. Navedeni člen daje ministru diskrecijo in monopol, da samo odloča o statusu društva v javnem interesu. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke menimo in opozarjamo, da ni razloga, da se takšna pooblastila dajejo ministru, kot upravnemu organu v Pomorskem zakoniku. Drugo je vsebina glede brezplačne pravne pomoči. Včasih ste temu pravniku rekli zakotno pisaštvo, ki je bilo celo inkriminirano, sedaj pa ni več. Na matičnem delovnem telesu je bilo največ govora o sedmem členu sprememb in dopolnitev predmetnega zakona. Gre za spremembo drugega odstavka 56. člena obstoječega zakona, ki prvotno določa, da minister daje soglasje pristaniškim pristojbinam pred njihovo objavo. Z obstoječo dikcijo je bilo mišljeno za pristanišča v državni in lokalni oziroma občinski pristojnosti. Z novelacijo pa se obseg zmanjša le na pristojbine za pristanišča v državnem okviru z razlago, da so na lokalni ravni to izvirne pristojnosti občin samih in da država v to področje ne sme posegati. In tako se je že zgodil primer, ko je višina pristojbine za komunalne priveze narastla za ne
Hvala lepa. Kolegov iz Poslanske skupine <PARTY> ni, pa vseeno se mi zdi prav, da se odzovem na njihov predlog amandmaja; torej to, da bi nekako črtali oziroma spremenili tisto, kar smo pravzaprav na odboru potrdili. Tako v poslanski skupini predloga amandmaja <PARTY> ne bomo podprli, ker se seveda v resnici ne moremo strinjati, kot je bilo že rečeno v stališčih, ki smo jih danes slišali glede tega zakona, kjer je bilo že rečeno, da ne podpiramo enostavno prikritega šovinizma, ki se zgodi kadarkoli se pogovarjamo o spolni uravnoteženosti, ne glede na to, za katero področje gre. Še posebej pa ne takrat, kadar se ga želi nekako zapakirati pod pretvezo argumenta, da je naša skrb predvsem sposobnost neke delovne kvalitete, znanje posameznika in ne seveda neka spolna identiteta. S takšnim argumentom se lahko deloma strinjam, ampak – potem je seveda ta pomemben ampak –, da kadarkoli pogledamo statistiko, lahko zelo lepo vidimo, da ženske oziroma dekleta na področju izobraževanja dosegajo boljše rezultate tako na področju osnovnošolskega izobraževanja, srednješolskega izobraževanja, univerzitetnega izobraževanja, kar pomeni, da seveda dosegajo boljše rezultate v smislu boljših ocen, kar pomeni, da seveda posledično tudi dosegajo višje standarde stanje kot fantje. Ko se to izobraževanje konča, uspešno tako za dekleta in fante; in zanimivo, ko so, recimo, tudi njihove karierne poti lahko celo podobne, tako za dekleta kot fante, potem se v bistvu pri dekletih oziroma pri ženskah zgodi neka posebnost, in to je nek stekleni strop. Stekleni strop v smislu, da je možnost stopiti na najvišjo stopničko, ne samo na podlagi znanja in ugleda, v bistvu pri ženskah zgolj navidezna. Žal. Živimo v takšni skupnosti, kjer je sposobnost moških samoumevna, medtem ko pri ženskah se ta sposobnost oziroma je ta sposobnost konstantno podvržena preverjanju, ocenjevanju in podobno. In če so kljub temu preverjanju in ocenjevanju ženske dobile neko priznanje, torej znanstvenice v tem primeru, potem s
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Pozdrav vsem kolegicam, kolegom, predvsem pa še predsedniku Vlade in vsem kandidatom za ministre! Predsednik Vlade, glejte, tudi name se obračajo državljani Republike Slovenije, vendar predvsem z željo, da naj nehamo saditi rožice, naj začnemo delati in da se bo sesipal naš zdravstveni sistem zaradi sladkorne bolezni, ki jo lahko nekateri dobijo zaradi vseh lepih besed, ki jih sejemo v Državnem zboru. In res je, vse je bilo jasno, ko smo videli listo kandidatov za ministre, še bolj je bilo vse jasno, ko smo prešli vsa ta zaslišanja oziroma predstavitve kandidatov za ministre. Vsi se zavedajo resnosti položaja, vsi se zavedajo, da je treba dvigniti gospodarstvo, vsi se zavedajo, da je treba ukiniti birokracijo, vlagati v infrastrukturo in tako naprej No, potem na Odboru za izobraževanje poslušamo o tem, da je dualni sistem slab, da bomo vlagali sicer v deficitarne poklice, samo še ne vemo, kako, pri vprašanju, kako bomo spodbujali deficitarne poklice, je kandidatka prosila za lažje vprašanje. Tako da če se zavedamo resnosti tega, takšnega odgovora definitivno nisem pričakovala. Na Ministrstvu za infrastrukturo smo slišali, da naj postane Savinjsko-saleška regija spalno naselje. Predlagam zunanjemu ministru, da nemudoma pokliče v Avstrijo in pove, da bodo naši Korošci pa še kdo drug se kmalu začel seliti v Avstrijo za nova delovna mesta in tudi prebivalstvo Avstrije se bo kmalu povečalo. Kako to, da je danes predsednik Vlade govoril o pomenu drugega tira in o prioriteti tega, medtem ko infrastrukturni minister pravi, da to sploh ni prioriteta. Ali je to zavajanje javnosti? Tehnična napaka? Slišali smo, da je lapsus. Mene zanima, kako dolgo boste imeli še te tehnične napake pa lapsuse in jih oziroma vsako takšno stvar naslavljali z lapsusom. Mislim, da je res čas, da začnemo delati in da se lapsusi več ne smejo dogajati. Če se dotaknem še samo zdravstva. Nova ministrica na zdravstvu izhaja iz ocene, da je zdravstveni s
Prav lepo vsi pozdravljeni! Slovenska družinska politika je ena najboljših na evropski ravni. Zakaj? Ker za vsakega starša novorojenčka namenjamo denarno pomoč, materam ali očetom, ki niso zavarovani, za starševsko varstvo namenimo starševski dodatek, z otroškim dodatkom pa zagotavljamo dopolnilni prejemek za preživljanje, vzgojo in izobraževanje otroka. Ker lahko vsi starši otrok, ki so vključeni v vrtec, vložijo zahtevo za znižano plačilo vrtca. Poleg tega so družine upravičene še do številnih drugih pravic: do plačila prispevka za obvezno zdravstveno zavarovanje, do kritja razlike do polne vrednosti zdravstvenih stroškov, do subvencije malice in kosila, subvencije prevoza za učence, dijake, študente, brezplačne vinjete za velike družine, vračila davka na motorna vozila, znižane letne dajatve za uporabo vozil za velike družine, oboje brez cenzusa. Družine so lahko upravičene tudi do subvencije najemnine in še bi lahko naštevala. Ob tem želim poudariti še, da imamo vse slovenske matere pravice do plačanega porodniškega dopusta ter dopusta za nego in varstvo otroka v trajanju 365 dni, očetom pa pripada tudi očetovski dopust. To ni samoumevno. Portugalke so po porodu lahko doma le 30 tednov, Španke, Nizozemke in Francozinje 16 tednov, Nemke in Švicarke pa ob polnem nadomestilu le 14 tednov. Američankam pa pripada točno nič dni plačanega porodniškega dopusta. V Listi Marjana Šarca že od začetka mandata delamo na področju sociale in družinske politike. V času vlade Marjana Šarca smo že odpravili varčevalne ukrepe, materinsko nadomestilo je navzgor ponovno neomejeno, očetovsko in starševsko nadomestilo je znova stoodstotno od osnovne plače. Dodatek za veliko družino po novem zopet prejemajo vse družine, ne glede na njihovo premoženje. Zvišali smo otroške dodatke in cenzus za pridobitev državne štipendije in s tem zagotovili dodanih več kot 8 tisoč štipendij. Vsi socialni prejemki posameznikom in gospodinjstvom so se uskladili za 2,4 %. Zvišali smo plačila rejnikom, zago
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani kolegi poslanci in poslanka, spoštovani z ministrstva! Sam se na začetku vprašam, kako to, da prihajajo posamezne pobude o razvojnih podporah posameznim regijam. In ko človek dobro premisli, pride res do ugotovitve, da na tem področju nekako ne tečejo stvari tako, kot bi morale. Spomnim se, dve leti nazaj je bilo veliko govora o tem, da bo prišla nova pokrajinska zakonodaja in da bo to Vlada tudi izpeljala. Danes pa vidimo, da je bilo na tem področju po posameznih regijah že kar nekaj narejenega, mogoče se danes po letu dni lahko vprašamo, ali je bilo narejeno v pravo smer. Bistveno je pa to, da Vlada ni naredila tistega, kar je bila obljubila. Koroška kot taka je zelo pomembna regija, saj vemo, da sega tudi preko meja Slovenije. Sam vem, da je na tem območju kar nekaj uspešnih, zelo dobrih podjetnikov, vendar se do teh podjetnikov pride težko – želim poudariti cestne povezave. Spomnim se leta nazaj, ko sem sam prihajal na Koroško, v Prevalje, sem se za pot z Gorenjske raje odločil preko mejnega prehoda Jezersko in potem čez mejni prehod Holmec nazaj v Slovenijo. Potem se človek vpraša, zakaj. Kot sem že povedal na začetku, zaradi res slabe povezave. Če pogledamo po drugi strani, je pa razdalja do avtoceste v Avstriji bistveno krajša Danes ni bilo govora o konkretnem pogledu na samo Koroško kot geografsko celoto in v tem delu jo lahko primerjam z južnim delom Gorenjske, od koder sam prihajam. Tudi kmetijstvo in živinoreja sta v tem delu razvita in prepričan sem, da se v tem delu da bistveno olajšati življenje s pravimi in primernimi ukrepi. Sama geografska značilnost tudi botruje temu, da morajo občine na tem območju bistveno več sredstev dajati v zimsko službo, v urejanje hudournikov, v zemeljske plazove, česar tiste občine na ravninskem delu ne vedo in ne zaznajo. In prav na tem področju so odhodki občin zelo boleči. Boleči so pa tudi zaradi tega, če povem samo primer, da ima lahko občina, ki je velika okrog 150 kv
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovani minister za finance dr. Janez Šušteršič! V letu 2005 uveljavljen Zakon o dohodnini je v slovenski davčni sistem vnesel bistveno novost, in sicer obdavčitev dohodkov po tako imenovanem svetovnem dohodku. S tem je razširil krog davčnih zavezancev, rezidentov tudi na osebe, ki so svoje dohodke pridobivali izven Slovenije. Predvsem gre za osebe, ki so zaposlene v sosednji Republiki Avstriji. Po neuradnih podatkih je takšnih 12 do 14 tisoč slovenskih državljanov, od tega jih prihaja cca 60 % iz Pomurja, 10 % ostale pokrajine Podravja in Gorenjske ter 40 % Štajerske in Koroške. Razlikovati je treba čezmejne delovne migrante od delavcev migrantov na splošno zaradi njihove trajnejše narave migracije. Temeljne značilnosti večine slovenskih čezmejnih delovnih migrantov so praviloma nizko obdavčljive osebe, mesečni bruto dohodki pod tisoč evrov, ostali so brez zaposlitve v Sloveniji in za njih tudi v teh časih ni prostih delovnih mest. S svojo zaposlitvijo v tujini ne koristijo socialnih transferjev zaradi nezaposlenosti v Sloveniji. Druge pomembne okoliščine čezmejnih delovnih migrantov: vključeni so v pokojninski in zdravstveni sistem tuje države, zdravstvenih storitev v Sloveniji ne morejo koristiti, razen nujnih in osnovnih, ki pa se zaračunavajo tujemu zdravstvenemu skladu, odsotnost iz Slovenije zaradi dela v povprečju več kot 240 dni na leto, zaposleni so v drugem ekonomskem in pravnem okolju, niso v položaju sklenitve pogodb o zaposlitvi, na podlagi katerih bi jim delodajalec plačeval stroške drugega doma, dodatne stroške bivanja, prehrane med delom in prevoza na delo. Poudarila bi tukaj predvsem, da so to delavci, ki niso ostali po svoji krivdi brez dela tukaj doma, in namesto da bi ostali na bremenu države, so si poiskali zaposlitev v sosednji Republiki Avstriji. Zato menim, da bi Vlada Republike Slovenije, vaše ministrstvo po vseh znanih dejstvih le lahko nadaljevalo postopek spremembe konvencije med Republiko Slove
Hvala, predsednik. Po navadi je tako, da tisti, ki drugemu očita demagogijo, najbolj demagoško razpravlja. Danes bom rekel, da imamo prav takšno razpravo tu na to temo. Redno sem spremljal vso razpravo v zvezi s predlogi kolegice Bratušek za neusklajevanje pokojnin in tako kot veleva temeljna zakonodaja, tako kot je določil ZUJF. In vedno sem podprl ta predlog. In vedno sem spremljal to izmikanje Desusa, zakaj nečesa ne sprejeti, čeprav bi bilo glede na informacije, ki jih Vlada daje, bilo nujno ali pa samo po sebi umevno, da to sprejmejo. In če se današnja razprava vrti okoli upokojencev, se vrti ravno zaradi demagoške razprave, ki so jo dovolijo poslanici stranke Desus. Sam še nekaj časa ne bom imel pokojnine, tudi potem ne vem, kako visoka bo. Ampak če mene vprašate, kaj je zame boljša delnica ali pa večje zagotovilo za pokojnino: ali stranka Desus v vladi ali gospodarska rast oziroma vlada, ki ustvarja gospodarsko rast? Odgovor bo zelo enostaven: gospodarska rast. Ker gospodarska rast se kaže v rasti bruto plač, bruto plače pa so posredno osnova za valorizacijo pokojnin. Če zelo poenostavim. Torej stranka, ki zavira gospodarsko rast in povzroča, da se pokojnine povečajo za 0,1 evro na mesec, recimo, meni in seveda tudi tistim upokojencem bistveno manj prispeva k družinskemu proračunu kot vlada, ki ustvarja in vzpostavlja sistem, kjer gospodarsko raste in se krepi. Glejte, v času vlade gospoda Janše je BDP rastel za 3 odstotne točke več kot je bilo povprečje v EU. Gospod Cerar se je danes tu hvalil, kako so rešili to državo, kako so nas spravili zopet v zdrave finančne okvire in tako naprej. A raste Slovenija 3 odstotne točke več kot ostale države? Ko bo rastla, se bodo posredno povečevale tudi pokojnine. Zatorej, če hočemo, da živimo, da upokojenci živijo s človeka vrednimi pokojninami, najprej naredimo delujoče gospodarstvo, še prej pa vzpostavimo upravljanje države, ki bo dejansko rezultiralo v rezultatih. Zdaj pa okoli teh 21 milijona evrov. Glejte, smešno je
Še enkrat vsem prav lep pozdrav! V preteklosti je naročila na obrambnem in varnostnem področju izvajala vsaka država članica Evropske unije po svoji lastni normativni ureditvi, ki ni bila usklajena na ravni Evropske unije in na tem področju je vsaka zase iskala nek zasilen izhod v uporabi direktive, ki ureja področje oddaje naročil gradenj, blaga in storitev na tem področju. Ta direktiva je bila v Sloveniji implementirana v določbe Zakona o javnem naročanju leta 2006. Izkazalo se je, da to ni dobro predvsem na področju obrambe in varnosti v smislu izpolnjevanja zahtev na področju varovanja informacij, zanesljivosti oskrbe, zagotavljanja transparentnosti in zagotavljanja načela konkurenčnosti. Ta spoznanja so pripeljala do oblikovanja nove direktive, ki ureja naročanja na obrambnem in varnostnem področju. In to direktivo sedaj prenašamo v povsem nov zakon o naročanju na področju obrambe in varnosti. V novem zakonu gre predvsem za naročila, ki so se do sedaj izvajala na podlagi uredbe o obrambnih in zaupnih naročilih. Novi zakon zagotavlja večjo pravno varnost ponudnikov v postopku oddaje naročil na področju obrambe in varnosti, kar je vezano na uvedbo revizijskega postopka, da bi se izognili marsikateri polemiki v javnosti v zvezi z nakupom vojaške opreme, ker bodo presojo o zakonitem in gospodarnem nakupu izrekle za to pooblaščene institucije, in sicer v enotnem zakonu o pravnem varstvu v postopku javnega naročanja. Novi zakon vključuje naročila, ki jih oddajajo naročniki na obrambnem in varnostnem področju, katere predmet naročanja so dobava vojaške opreme in njenih delov ter gradnje, blago in storitve, ki so neposredno povezane s tem področjem, in pa dobava občutljive opreme. Vrednostni limit, nad katerim je obvezna uporaba določb direktive, je 400 tisoč evrov brez DDV za naročilo blaga in storitev oziroma 5 milijonov evrov za naročila gradenj. Ključno v tem zakonu je, da protidobave po zakonu o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti niso dopustne. In ke
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Spoštovani minister! Na Hrvaškem ima Republika Slovenija trenutno dve predstavništvi, Veleposlaništvo Republike Slovenije v Zagrebu in Generalni konzulat Republike Slovenije v Splitu. V javnosti pa se pojavljaj informacije, da namerava Republika Slovenija v sosednji Hrvaški, in sicer na Reki, odpreti še eno konzularno predstavništvo. Predvsem so te govorice pogostejše pred in med turistično sezono, ko so migracije slovenskih turistov na hrvaško obalo, predvsem v Istro, Kvarner in severno Dalmacijo, izrazitejše. Takšne izjave in razmišljanja sem zasledila tudi v priložnostnih pogovorih s predstavniki obeh držav. V omenjenem delu Hrvaške živi, dela in se izobražuje nekaj tisoč Slovenk in Slovencev, na Reki je sedež Zveze slovenskih društev na Hrvaškem. Odprt je bil slovenski vrtec in v osnovnih šolah kot izbirni predmet poteka tudi pouk slovenskega jezika. Po drugi strani pa obstaja tudi dejstvo, da smo Slovenci v tem delu hrvaškega primorja najštevilčnejši obiskovalci v poletni turistični sezoni. A to ne gre samo za sezonske turiste. Na območju Istre, Kvarnerja in severne Dalmacije ima več kot 100 tisoč Slovencev svoje nepremičnine v obliki počitniških objektov in stanovanjskih hiš, ki jih obiskujejo in uporabljajo skozi vse leto. Med Slovenijo in omenjeno hrvaško regijo poteka tudi vse več sodelovanja na področju gospodarstva, kulture, izobraževanja in na drugih področjih. Tako se iz leta v leto povečujejo potrebe in pozivi k odprtju uradnega predstavništva naše države v tem delu Hrvaške. Tovrstna razmišljanja se mi zdijo povsem na mestu, njihova realizacija pa bi bila zelo dobrodošla in bi koristila več sto tisoč Slovenkam in Slovencem, ki vsako leto obiščejo ta del Hrvaške. Nenazadnje tudi tistim Slovenkam in Slovencem, ki imajo tam stalno prebivališče. Zato vas v imenu vseh zainteresiranih in seveda tudi v lastnem imenu sprašujem: Ali ima Republika Slovenija resnično željo in interes, da odpre novo konzularno predstavništvo na H
Hvala lepa. Sam ne bom podprl tega amandmaja iz naslednjega razloga. Nisem noben lingvist, vendar sem dolgo časa živel v svetu, da vem, kako se to dela. Dve frazi nista dovolj pojasnjeni. Posamezne besede ali krajše besedne zveze v tujem jeziku Prosim. Ah, oprostite! Hvala lepa. Prej sem se zmotil, zdaj bom pa, upam, da končal. Dve frazi nista razloženi. Zelo me moti, kako je napisano: "Krajše besedne zveze v tujem jeziku, ki so zaradi običajne uporabe se lahko uporablja, če predstavljajo sestavni del celostne podobe." Kaj je to? Kot vemo, je oglaševalska industrija izredno dobra, imajo domišljijo, če bi jo porabili za kakšne bolj koristne stvari, bi bila znanost ali umetnost na višji stopnji, kot je, tako bodo pa iz tega naredili cel piknik. In zdaj pa premislite to. Ko se bo enkrat to začelo uporabljati, kdo se bo potem šel borit proti producentu takega produkta oziroma takega predmeta. Mislim, da je to nemogoče preprečiti, ko je enkrat zunaj in če je treba preprečiti, vlada tega ne bo delala, ker tudi danes se ne poskrbi posebno za te stvari, vendar bo moral potrošnik ali kakšna civilna družba začeti pravdo, to je pa nemogoče in obupna zadeva. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Resolucija kot najvažnejše omenja tri stebre prehranske politike. Glede varnosti živil, hrane, nam strokovnjaki zagotavljajo, da je slovenska hrana relativno varna, in tudi v sami resoluciji je opredeljeno, da so predpisi s področja varne hrane že precej regulirani, tudi na osnovi evropske regulative. Podlaga za regulacijo drugega stebra resolucije je torej tako rekoč pripravljena. Gre za steber uravnoteženega in varovalnega prehranjevanja. Izhajajoč iz stališča, da je neizobraženost največji sovražnik zdravju, je treba potrošnike intenzivno osveščati o pomembnosti uravnotežene prehrane za zdravje, glede pravilnega izbora živil, glede načina priprave obrokov in glede samega ritma prehranjevanja. Samo obveščen potrošnik bo imel priložnost zdravega prehranjevanja, tako bo ostal bolj zdrav in kot tak tudi za državo in njeno zdravstveno blagajno predstavljal manjše breme. Prehranski standardi, priporočila, predstavljajo najboljši način, kako ljudem na enostaven in lahko razumljiv način povedati, kaj je zdrava prehrana. Tretji steber predstavlja lokalna trajnostna preskrba, ki bo potrošniku ponujala večjo možnost izbire zdrave hrane. Javni zavodi, šole, vrtci, bolnišnice bodo oskrbovani s strani lokalnega pridelovalca oziroma predelovalca lokalne industrije in kmetov, s čimer bo potrošniku omogočen dostop do sveže zdrave hrane, hkrati pa se bo spodbujal razvoj podeželja in kmetijstva. Glede na alarmantne podatke, ki izhajajo iz množice raziskav, vsebovanih v predlogu resolucije o nacionalnem programu prehranske politike 2005-2010, menimo, da je tovrsten dokument nujno čim prej sprejeti. Slovenija očitno potrebuje tovrstno prehransko politiko, da se zameji negativne zdravstvene trende, ki so posledica nezdravega življenjskega sloga prebivalcev. Uspehe pa je mogoče doseči samo z načrtovanjem in izvajanjem učinkovitih ukrepov, ki so medresorno dogovorjeni in sprejeti na podlagi mnenj in priporočil strokovnjakov ter nevla