EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo. Tudi sam sem se prijavil predvsem zato, ker je prvi sklop razpravljavcev čisto zašel s teme te točke dnevnega reda. Ne morem se strinjati s kolegico iz Poslanske skupine <PARTY>, da je v Sloveniji otrok strošek. Hvala bogu, v Sloveniji otrok ni strošek. Ta zakon pa ravno k temu pripomore. Za štiriurni polovični delovni čas vemo, da se zanj ponavadi odloči tisti od staršev, ki ima manjšo plačo, ker preračuna, da dejansko lahko s tem, ko skrbi doma za otroke, več doprinese na koncu s svojim delom, kot pa je tista razlika do minimalne plače. Zato smatram, da ta popravek zakona ne bo to našo državno blagajno veliko stal, bo pa nekaj prinesel dobrega za tiste starše, ki so v rangu povprečnih plač in so bili zdaj, če so želeli ali pa rabili to koristiti, bili nekako oškodovani. Tako da skrbimo za vse sloje, čeprav ni to pravilni izraz sloje, ampak vemo, da so plače res v velikem razponu v Republiki Sloveniji. Tako podpiram to spremembo in tudi ta amandma koalicije, samo eno prehodno obdobje, da se bodo tudi vsi, ki to koristijo, tudi zavedali te pravice. Hvala lepa.
si boste to lahko prebrali. Omenil je moj priimek in po nemarnem omenjanje mojega imena zasluži vsaj repliko. Kaj razume poslanec Pukšič ob tem tekstu, ni moj problem, pač razkazuje svoje razumevanje. Ampak, kaj pomeni začasno odkupovati deleže gospodarskih družb? V našem pravnem sistemu pa pomeni, da gre za deleže v družbah z omejeno odgovornostjo, tam so poslovni deleži. Pustimo zdaj ob strani problematiko, kaj je to začasni odkup in tako naprej, kar se mi zdi vredno posebne diskusije. Že s samo uporabo izrazov gre za nenatančnost in omejevanje na zelo omejeno področje. Sem zaključil, gospod predsednik. Hvala za opozorilo. Gospod predsednik, potem pa slabo
Hvala, predsedujoča. Prej je minister Klemenčič rekel, da ostale države, ki so opravile neke preiskave, so manj cinični, kot smo tukaj v državnemu zboru. Zagotavljam vam, da v kolikor in kadar vlada pride z dobrim zakonskim predlogom, v tej dvorani ni cinizma, ampak je kvalitetna vsebinska razprava. Kadar pa v to dvorano pride zakon, ki meji na absurd, potem pa je treba dovoliti poslancem malo kreativnosti, še posebej zato, ker je ta kreativnost dobronamerna. Namreč, ni vsak zakonski predlog,ki se ga da v zakonsko proceduro v parlament takšen, da bi se ga dalo učinkovito popraviti, in morda je včasih bolje, da se kakšen predlog tudi umakne. Imamo pred seboj torej nek predlog zakona, ki ga je pripravil nekdo, kateremu v prejšnji funkciji vsa poročila oziroma večina poročil padajo na sodišču kot po tekočem traku. Zdaj je nekdanji predsednik KPK, sedanji minister, naredil svojo KPK v vladi. Torej, ad hoc KPK za vladne potrebe, s pooblastili, ki niso podobni nobeni drugi ureditvi v drugih državah, z možnostjo, da če nekdo ne želi nečesa povedati, se lahko sklicuje na tajnost oziroma možnost, da bo to škodovalo postopku, hkrati pa, če želi nekaj sporočiti, spet zelo dobra in priročna inkvizicijska komisija. Da je avtor tega zakona sam gospod Klemenčič, že duh zakona preveva. Poglejte, prej je gospod Klemenčič rekel, da je predlog tega zakona tukaj predlagan v dobri veri. Ko je Ustavno sodišče razveljavilo oziroma Vrhovno sodišče razveljavilo premoženjsko stanje enega od politikov v Sloveniji, je bil na TV Slovenija zagovor gospoda Klemenčiča, delali smo skrbno, v najboljši veri. Tudi tedaj. Prej je kolega Gorenak opozoril na to, da je ta v 6. členu odločanje kolegijsko Poglejte, kaj je gospod Klemenčič odgovoril na isti očitek, kako je odločal glede premoženjskega stanja gospoda Janše: odgovor je bil, odločitve so bile kolektivne Dobro, kolegijsko, kolektivno je eno in isto. Še naprej, ni ga policija, ni ga sodnika, ni ga ne vem koga, ki ne bi v tej državi sprejel neko o
Jaz bi rada, mogoče nisem nekaj stvari, dosti poudarila. Bi vendarle še enkrat povedala. Sama vidim zelo velike priložnosti prav v kmetijski dejavnosti. Rada bi tudi poudarila, da je delovanje od spodaj navzgor izrednega pomena. Sama sem se imela priložnost s posamezniki srečevati in zato mogoče, bom rekla, tudi sama zelo zagovarjam, da se za kmete in dopolnilne dejavnosti, za katere je treba poudariti, da so gospodarska dejavnost in ekonomska dejavnost, vedno se bom zavzemala za to, da se te posameznike, ki se dejansko ukvarjajo z dejavnostjo, razbremeni na različne načine. Na drugi strani pa ne smemo pozabiti, da z davčno politiko lahko mi dejavnost spodbujamo ali pa ne. Tako da, zdi se mi, da pri tem, ko smo s Kmetijsko gozdarsko zbornico dosegli konsenz, da je ta zakon o dohodnini dober, mislim, da smo prav temu naredili tako. Rada bi, da nekako vsi vzamemo na znanje, da se v neki meri zavzemamo za razvoj te dejavnosti. Na drugi strani pa ne pozabimo, da z davki reguliramo dejavnost tudi na ta način, da jo spodbujamo, in z investicijam v tem primeru, kjer so še dodatne olajšave, vsekakor to delamo. Hvala.
Hvala lepa, podpredsednik. Ta koalicija ali pa tisti del, ki bo danes glasoval za ta zakon, ima zelo veliko srečo, da je včeraj glasovanje o podpori interpelaciji potekalo 15 minut pred polnočjo. Ker če ne, bi imeli izjemen uspeh, dve butasti odločitvi na dan. Tako bo samo dva zaporedna dneva butastih odločitev. Poglejte, kdor lahko podpre ta zakon, bo naredil veliko škodo mnogim, ki so se odločili za nakup tako imenovanega fleksarja enostavno zato, ker je bil, če poenostavim, brez administrativnih omejitev. Sedaj pa tem ljudem, v bistvu ste jih prinesli okoli, dajete dodatni davek. Predstavljajte si, če je bilo sedaj nekomu v interesu, da kupi en majhen motorček, da se pripelje iz kraja A v kraj B in da ga nihče ne mori s čelado, da ga nihče ne mori s tem, da mora registrirati to vozilo – kaj bo naredil po sprejetju tako imenovanega Zorčičevega zakona? Privoščil si bo stopetindvajsetko, zakaj pa bi se vozil, če mora v vsakem primeru motor registrirati in nosit čelado, potem nekaj majhnega, ki niti hitro ne gre in ki nikamor ne pride, ga stane več ali manj podobno, če si lahko potem raje kupi močnejšo mašino. In to vi dosegate. Na koncu ne boste imeli štirinajst smrtnih žrtev v prometu zaradi teh motorjev, ampak jih boste imeli več, ker bodo večje brzine, ker teh vozil enostavno nihče več ne bo kupil. Firma pa jih ne bo imela razloga niti proizvajati. Jaz se res sprašujem, poglejte, verjetno je nekdo zelo zadovoljen, da se bo zakon poimenoval po njem, ampak po njem se bo poimenovan butast zakon. Poglejte, saj tudi tisti, po katerem se butast zakon poimenuje, ne more biti zadovoljen. Ne more biti pa zadovoljena tudi koalicija, ki tak butast zakon sprejme. Zato bom glasoval proti.
Hvala za besedo. Spoštovana podpredsednica! Predstavniki vlade in ostali poslanci! Dovolite naj vam v imenu Liberalne demokracije predstavim naše stališče do predloga zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 2001. Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ je obravnavala revizijsko poročilo računskega sodišča Republike Slovenije o izkazih in razrešitvi proračuna Republike Slovenije za leto 2001 na svoji 18. redni seji, ki je potekala novembra 2002, in 20. redni seji 19. in 20. februarja letošnjega leta. Računsko sodišče je pri uporabnikih javnih sredstev ali revidirancih opravilo prečno revizijo. Podalo je eno poročilo vsem. V poročilu so posamezna poglavja ali karkoli jim že rečemo namenjena posameznim revidiranim uporabnikom javnih sredstev. Hkrati pa je računsko sodišče podalo tudi sklepno mnenje za celoto. Računsko sodišče je tako pri oceni izvrševanja državnega proračuna za leto 2001 ugotovilo nekatere nepravilnosti. Vlada Republike Slovenije je s ciljem odprave teh nepravilnosti ter uresničitve priporočil iz omenjenega poročila računskega sodišča na 168. dopisni seji oktobra 2002 sprejela šest sklepov. In sicer prvič, da glede na ugotovitve računskega sodišča in upoštevaje veljavno zakonodajo ter priporočila iz revizijskega poročila ni treba spreminjati predloga zaključnega računa proračuna za leto 2001. V zaključnem računu proračuna ni mogoče prikazati prejemkov in izdatkov, za katere je računsko sodišče ugotovilo, da so bili podcenjeni oziroma precenjeni, saj niso bili vplačani ali izplačani iz proračuna in bi bilo to v nasprotju z računovodskim načelom denarnega toka. Drugič, da bodo ugotovljene napake, ki zadevajo izkaze proračuna, odpravljene, tu so predvsem mišljeni bili razmerje z Banko Slovenijo, ki je bilo v letu 2002 trajno pogodbeno urejeno, in razmerje s slovensko razvojno družbo, ki bo urejeno v smislu odprave neto principa izkazovanja kupnine. Tretjič, da napake o računu financiranja, ki zadeva premalo izkazane prejemke
Predsedujoči, prosim, da opozorite razpravljavca pred menoj, gospoda Vatovca, da v tem parlamentu potekata dve komisiji v povezavi z nabavo testov, ki jih je omenil, in da je prejudiciral izide teh preiskav, česar ne bi smel. In da je hkrati tudi kršil in govoril, kdo je največji davčni dolžnik, to je davčna tajnost, medtem ko je obsodil direktorja Simiča, da ne bi smel vedeti, pod čem stoji njegov podpis. Namreč, direktor Fursa Simič podpiše vse informativne izračune. Gospod pa je zdaj govoril o davčnih dolžnikih. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani kolegi, spoštovani gospod minister. Že kar nekaj let se v javnosti govori o cestni povezavi med Gorenjsko in Primorsko, to je tako imenovana četrta razvojna os. Na temu projektu je bilo do sedaj izdelanih kar nekaj variant, najbolj znani sta varianti sever, ki jih je bilo več, in varianta jug. V letu 2008 je pa tudi občina Gorenja vas - Poljane predlagala še dodatno varianto, to je pa povezava Poljanske doline z dolino Idrijce. Potem smo pa imeli tudi v lanskem letu s strani Ministrstva za okolje in prostor predstavitev vseh variant in na vašem ministrstvu so se odločili, da je najprimernejša varianta jug, to je pa povezava preko Hotavelj, Sovodnja s tunelom pod Kladjem in naprej v Cerkno. Tudi letos meseca aprila smo imeli v Idriji na poslanskem večeru kolega Bevka razpravo in predstavitev Ministrstva za okolje in prostor in Ministrstva za promet o možnosti nadaljnjega razvoja te četrte razvojne osi. V mesecu juniju smo na občinskem svetu občine Gorenja vas - Poljane gostili predstavnike Direkcije Republike Slovenije za ceste in Ministrstva za okolje in prostor, obljubljeno nam je bilo, da bosta v zgodnjih jesenskih mesecih predstavitev najustreznejših variant in izbor najoptimalnejše. Zanima me: Kje je sedaj ta projekt? Kako teče umestitev najprimernejše trase v prostor? Glede na to, da je na četrti razvojni osi tudi škofjeloška obvoznica in prepričan sem, da tudi sami dobro poznate, koliko se škofjeloška umešča in tudi gradi, je na temu področju nujno potrebna sprememba same zakonodaje, kar so mi tudi potrdili visoki predstavniki Ministrstva za promet. Vprašam pa vas, spoštovani gospod minister: Kdaj boste podali v Državni zbor predlog za spremembo zakonodaje, da bo umeščanje novih tras v prostor bistveno lažje in da ne bomo prihajali do takšnega, lahko rečem, kaosa, ki se že dolga leta dogaja na škofjeloški obvoznici? Glede na to, da je to velika problematika in samo umeščanje novih tras - sem prepričan, da b
Hvala lepa za besedo. Bom čisto kratek, sem se že prej oglasil na to temo, sedaj je pa konkretno. Mislim, da vsi veste ali pa očitno ne veste, kako je s to oddajo poročil v normalnem času. Podjetja pritroskamo, smo pritroskali tisto dokumentacijo za preteklo leto tja do 20. januarja, potem so se računovodje ukvarjali najprej s tistim preteklim DDV in potem šele oni začnejo nekako prve dni v februarju z našimi končnimi obračuni. Se pravi, da so imeli v normalnem času nekako dobrih 50 dni časa. Letos pa zaradi nekaj več teh sprememb, ko so morali za posameznika poleg dopusta, bolniške obračunati še kakšno koriščenje državne pomoči v zvezi s pekapeji, smo jim ta rok podaljšali za 30 dni, kar je popolnoma razumno. Imam tudi odzive računovodij, da so s tem 30 dni zadovoljni. Glede na to, katerega datuma smo danes, ni časa za prenos, ker bomo že tako naredili pravno praznino 1., 2., 3. aprila, preden bo ta zakon, ki ga bomo danes sprejeli, v Uradnem listu. Hvala.
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani dragi gostje! Kolegice in kolegi! Pred menoj je bila viharna razprava. Moje bo malo bolj umirjena in razumska, ampak Nova Slovenija je že v preteklosti obelodanila program; program, ki ga je Nova Slovenija pisala s strokovnjaki, ki so na tem področju že veliko raziskali. In sam naslov smo dali Do višjih plač z nižjimi davki. Če mogoče se ozremo malček v preteklost, vemo, da v letu 2015 so znašali javni izdatki po podatkih OECD 47,8 odstotka BDP, v letu 2016 pa več. Na področju davčne obremenitve dela je Republika Slovenija med državami z nadpovprečno visokimi odstotki dajatev, medtem ko povprečje OECD znaša 36 procentov. Je breme dajatev za delo v Sloveniji, reci piši, 42,7. To se pravi, na eni strani povprečje OECD 36 procentov, na drugi strani je pa v Sloveniji 42,7. Tisti, ki malo znamo uporabljati številke, lahko rečemo, razlika je občutna. Kaj predlagamo? Predlagamo zakon, ki prinaša postopno povišanje splošne dohodninske olajšave, to pomeni: do višjih plač z nižjimi davki. To se pa več denarja vsem državljankam in državljanom v svoji lastni denarnici. Tako preprosto se to sliši. Ta zakon ne prinaša samo tega, ampak še bistveno več. Zniža se stopnja dohodnine v zadnjem davčnem razredu s 50 procentov na 45 procentov in zniža se stopnja dohodnine od dohodka iz kapitala s 27 procentov in pol na 25 procentov. Zame, ki poskušam in poslušam mlade, ki imajo velike težave z pridobivanjem in najetjem stanovanj, je pa znižanje davčne obremenitve oddajanja premoženja v najem bistveno, bistveno pomembno. Znižuje se stopnja dohodnine od dohodkov za oddajanje premoženja v najem z današnjih – z današnjih – 27 in pol procenta na 15 procentov. Enim v naši državi so dvignili stopnjo dohodnine, so dvignili in s tem onemogočili mladim do stanovanj. Tisti, ki imajo stanovanje, se rajši odločajo: prvič, da ne oddajo stanovanja, drugič, tudi mlajši rajši vidijo, da plačujejo najemnino na črno zaradi tako velikega davka. In
Hvala lepa za besedo. Moje pojasnilo oziroma predstavitev poročila bo precej krajše kot je poročilo samo. Kot ste opazili, poročilo obsega 9 strani. In seveda je pri tem zato prišlo tudi do neke manjše napake, vendar ste bili na to opozorjeni s popravkom tega poročila. To pa je v alinei, kjer se govori, katere amandmaje je odbor podprl in katerih ni podprl. Najprej bom rekel, da iz prvega odstavka lahko vidite, koliko časa se je ta zadeva mlela, da tako rečem, na odboru za notranjo politiko, kar seveda napotuje na misel, in ta je tudi pravilna, da je bila o vseh treh ključnih vprašanjih, ki jih ta zakon ureja, opravljena temeljita razprava, da so bila mnenja mnogokrat povsem diametralna. Ravno tako bi opozoril na to, da je predsednik državnega zbora v skladu s 94. členom zakona o lokalni samoupravi zakon dal najprej lokalnim skupnostim v mnenje, ki so ga tudi oblikovale. Dodatno, kot vidite v poročilu, smo na samo sejo povabili tako predstavnika združenja občin Slovenije kot predstavnika skupnosti občin Slovenije in pa tudi predstavnika združenja tajnikov slovenskih občin. K samemu zakonu je sekretariat dal dodatno - torej to je že drugo, pod število II imate - pravno mnenje. No in večino tistega, kar je bilo posledica neke, verjetno, hitrosti, je predlagatelj potem s svojimi amandmaji popravil. O vseh treh ključnih vprašanjih in pa seveda o vprašanju glede plač je bila razprava bogata, kot sem povedal, vendar na koncu, da tako rečem, je odbor z glasovanjem sprejel večinsko mnenje in tako predlaga, da se sprejme zakon po skrajšanem postopku, ker se seveda zanj še posebej mudi, drugo, da se sprejmejo vsi amandmaji, ki jih je odbor podprl oziroma sam oblikoval. Hvala lepa.
Spoštovani predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovana ministrica z ekipo, kolegice in kolegi! Šport je zaradi svojih družbenih učinkov polje delovanja vsake odgovorne oblasti. Zakon iz leta 1998, ko je naša država prvič v času svoje samostojnosti definirala javni interes v športu, je zastarel in ne ustreza več realnim razmeram na področju športa in njegovega vsestranskega razvoja. Stanje ter ustroj športa sta namreč bistveno drugačna od tistega v času, ko se je pisal in sprejemal veljavni zakon. Rešitev v predlogu, o katerem danes razpravljamo in odločamo, odraža aktualne razmere in potrebe športa, predvsem pa omogoča nadaljnji razvoj glede na veljavno resolucijo o nacionalnem programu športa, ki je bila z veliko večino sprejeta v prejšnjem mandatu Državnega zbora. Pomembno je poudariti tudi, da je bil predlog zakona usklajevan v najširši možni zainteresirani javnosti in da ga podpirajo ključni deležniki v športu. V Poslanski skupini Stranke modernega centra nas tako veseli, da dajemo zeleno luč predlogu zakona, ki prinaša pomembne pozitivne posledice za državljane, za športnike in za civilno športno sfero, v prvi vrsti pa zagotavlja pogoje, da se bodo lahko državljanke in državljani več in bolj kakovostno ukvarjali s športom in gibalnimi dejavnostmi za ohranjanje zdravja. Predlog zakona torej povečuje dostopnost do športa, povečuje preglednost nad porabo in namensko rabo javnih sredstev. S prenovljenim sistemom strokovnih usposabljanj izboljšuje kvaliteto strokovnega dela v športu, ureja in ščiti pravice športnikov ter omogoča njihovo dvojno kariero. Ureja posebnosti opravljanja dela v športu in povečuje prepoznavnost Republike Slovenije v tujini. Šport, kot vsaka druga družbena dejavnost, ima seveda tudi svoje pomanjkljivosti. Zato je eden od namenov novega zakona tudi ta, da slabe strani športa prepreči oziroma jih zmanjša. Še posebej smo zadovoljni, da je šport invalidov na sistemski ravni prvič prepoznan enakovredno z ostalimi oblikami športnega udejstvovanja
Spoštovani predsedujoči in vsi prisotni. Zakon je dober, saj omogoča razvoj športa s tem, da zagotavlja finančna sredstva in možnost postopnega večletnega načrtovanja in izgradnje nujno potrebne infrastrukture na področju športa. S predlogom zakona se zagotavljajo finančna sredstva za financiranje in sofinanciranje investicij v športu v obdobju 2023 do leta 2027 v skupni višini 150 milijonov evrov. Sredstva se bodo namenila za izgradnjo športnih dvoran, telovadnic, bazenov, tekaških prog, fitnes na prostem in še bi lahko našteval. V kvoti sredstev bo pridobil tudi Maribor. V letu 2023 organizira olimpijski festival evropske mladine, ki je namenjen mladim športnikom od starosti 14 do 18 let. Sredstva iz tega zakona bodo namenjena tudi za izgradnjo infrastrukture z omenjen dogodek. Sredstva pa bodo imela predvsem vpliv tudi na zdravstveno blagajno, saj zdrav življenjski stil tudi s pomočjo športa dokazano pripomore k zdravstveni sliki populacije. Slovenci smo športni narod, kar se kaže v več kot odličnih rezultatih naših športnikov na največjih tekmovanjih kot tudi v organizaciji dogodkov kot so recimo svetovni pokal v smučarskih skokih v Planici, organizacija Zlate lisice in že omenjeni evropski festival mladine, pa še bi lahko našteval, tudi med drugimi Grad Prix v Krškem v speedwayu. Šport nas kot narod povezuje, saj smo več kot ponosni na udeležbo naših športnikov na različnih športnih tekmovanjih. To dejstvo je vodilo zakonodajalca, da je v tem mandatu sprejel odločitev, da se 23. september določi kot praznik v Republiki Sloveniji, ki pa žal ni prosti delovni dan. Predvsem pa je pomembno, da se že otroci začnejo seznanjati z raznoraznimi športi, zato pa vsekakor potrebujemo objekte. Pomembno je, da je otrok seznanjen s tem kateri športi obstajajo, in da se lahko na podlagi teh informacij kasneje v življenju odloči s katerim športom se bo ukvarjal. Nikakor pa ni dobro, da starši otroke pretirano silijo v določen šport oziroma prekomerno otroka obremenijo z vsemi m
Hvala za besedo, predsedujoči. Bom začel tam, kjer je gospa Muršič pred mano končala. Volja in pot seveda nista dovolj; pot mora biti vzdrževana, varna, ob volji pa seveda potrebujemo tudi znanja, jasne finančne konstrukcije in tudi politične odločitve. Če bi mi čas to dopuščal, bi lahko tri dni nizal infrastrukturne problematike v Sloveniji, pa še verjetno ne bi izčrpal niti vseh občin, kaj šele šestino vseh naselij v Sloveniji, ampak tega seveda ne bom počel. Interpelacija takšna, drugačna, gor, dol. Ne bom se opredeljeval do tega, kar kdo ubeseduje, kako kdo ubeseduje, rekel bom le to, da nekdo, ki ne zna biti smešen, ko poskuša biti smešen, izpade – blago rečeno –- to bolj žalostno. Problem pri teh interpelacijah pri nas je, da nekako pod medijskim pritiskom potem gledamo, ali bo nek Peter, Franci, Štef ali kdorkoli politično padel ali ne. Čeprav seveda mislim, da konkretni gospod minister Gašperšič bi moral iti s svoje funkcije. Namen interpelacij pa bi moral biti neka resna, jasna, argumentirana debata v parlamentu o nekih politikah. Če se dotaknemo infrastrukture. Četrt stoletja infrastrukture je takšna lepa posodica z marmelado, kjer se rade namakajo roke. V tem je problem; ene oblasti so bolj namakale, druge manj, so bili boljši časi, slabši časi. Ljudje, ki se na kriminalistični strani s tem ukvarjajo, rečejo, veš, to je tako, mora biti nekaj 10 milijonov evrov, da potem 2, 3 milijone evrov določenim pade. To, kar bom zdaj izrekel, s tem določen del koalicije ne bo zadovoljen. Zadnjič, ko sem se lahko normalno pogovarjal z Mirom Cerarjem, je bil na dan, ko je Miro Cerar zaprisegel. Dobili smo se v parlamentu gospod Cerar, kolega Luka Mesec in jaz. To je bilo še takrat, ko je Cerar govoril o projektnem sodelovanju tudi z opozicijo gor in dol. Opozoril sem ga na problematiko infrastrukture, opozoril sem ga tudi na to, da je to nek odbor zaradi bogate četrtstoletne zgodovine, ki ga bi bilo dobro, da ga vodi opozicija, neomadeževana opozicija. Miro Cerar je ta
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Seveda me je spoštovani poslanski kolega citiral, malo je popravil tisto navedbo, ki so jo časopisi povzeli. Oni so povzeli iz konteksta. Ampak res sem izrazil to, pa bom utemeljil, zakaj sem tako razmišljal. Najprej o manjših občinah. Gospod Petek, vaša stranka je bila vladajoča, je verjetno krojila to politiko ustanavljanja malih oziroma velikih občin in me čudi, da pri sprejemanju tega zakona tako postopate. Dvomim, da ste navezali stik, rečem temu, s periferijo. Dvomim, da vsi vaši člani tam tako razmišljajo, kot sedaj tukaj govorite. Nihče vam ne preprečuje, da kandidirate čim več žensk, ampak za božjo voljo, ne preprečimo tudi v manjših občinah, da se sestavijo volilne liste, kandidatne liste, da bodo ljudje lahko kandidirali na volitvah. Dvomim, da ste vsi v svojih odborih po majhnih občinah potipali občutje glede te spremembe. Glede navedbe, ki jo je gospod Petek citiral. Lahko mi rečemo, da damo kar 80% na naslednjih volitvah možnosti ženskam. Lahko rečemo. Seveda lahko to uzakonimo in bo veljalo. Če bomo tako rekli, bomo tak zakon sprejeli. Ali pa 50%, da vam bo lepše zvenelo. Ampak, kaj s tem dosežemo? Na nekaterih območjih celo bojkotiramo izvedbo volitev, zato ker enostavno žensk, ki bi se šle politiko, rečemo temu - ni nujno, da gredo v stranko - , enostavno ni. In če bomo kar po abecedi izbirali ženske, jih nastavljali na listo, sem prepričan, seveda bodo tudi izvoljene, ker odločajo pa volivci, ampak s svojim delom, ko ne bodo imele izkušenj v neki politiki, tudi na lokalni ravni, bodo lahko delovale tako, da bo to kontraproduktivno, da bodo potem volivci razmišljali: "Ja, kaj sem pa jaz sedaj to volil," in na naslednjih volitvah potem lahko pride do drugačne odločitve pri teh volitvah. In to ni kontraproduktivno samo za tisto politično stranko, ki bo tako listo sestavila, to je kontraproduktivno tudi za vas, ženske, ki uspešno delujete v politiki in bo, ne vem, negativen priokus dajalo vstopu žensk v politiko, takih