EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo. Na to se moram odzvati, kajti ta razprava Ljuba Žnidarja je bila ne samo nedostojna z njegovim načinom – »ne znate pospraviti svojega dreka«, »čvek, nakladanje«, popolnoma nedostojno, oprostite, za pogovor o kulturi – temveč tudi manipulativna in gromovniška. Vi boste uštimali medije, da bodo poročali pravilno. To, na kar se pa moram odzvati, je, da se je nevladni sektor razpasel v Sloveniji in da tega nikjer ni. Oprostite, ravno po mnenju Sveta Evrope je nevladni sektor temelj demokratične družbe, zato vse razvite evropske države namenjajo 2,5 Prosim? Napaka. Kdo me je izbrisal? Izbrisana Lahko nadaljujem? Hvala, predsednik. Morala sem replicirati na razpravo Ljuba Žnidarja, ker je izrekel zelo veliko netočnosti, nedostojnosti in celo nekih manipulativnosti na račun kulturnikov, pustimo tudi opozicije v stilu »ne znate pospraviti dreka za sabo« in tako naprej. Nevladni sektor da se je pri nas razpasel do skrajnosti in da tega pa res nikjer na svetu ni – to ne drži, kajti po mnenju Sveta Evropske unije je nevladni sektor tisti, ki je najpomembnejši za demokratizacijo družbe, in ravno zato mu vse države namenjajo povprečno 2,2 % BDP. Nevladni sektor tudi nemalokdaj odnaša državi tisto, česar sama ne more postoriti. Druga netočnost in eklatantna laž je, da ni kontrole nad umetniki, da nekateri zaslužijo 40 tisoč evrov in več na leto pa jim država še vedno plačuje prispevke. Oprostite, v imenu vseh umetnikov je to treba takoj demantirati. Cenzus je vedno okoli 20 tisoč evrov, in če ga presežeš za en sam evro, potem izgubiš pravico do plačila prispevkov. Skratka, status ni noben privilegij, dajmo to enkrat razčistiti. Je organizacijska oblika dela, da samozaposleni lahko izstavlja račune in od tega plačuje davke, za razliko recimo od verskih uslužbencev, ki jim date, ne da bi kakorkoli dokazovali. In potem gre s temi dokumenti samozaposleni na Ajpes, kjer ima registrirano dejavnost, in na podlagi Ajpesove odločbe on opravlja dejavnosti. Zakaj je toliko
Hvala, podpredsednik, za besedo. Lep pozdrav, državna sekretarka in vsi ostali, kolegice in kolegi v dvorani! Problematika razširjenosti organiziranega in finančnega kriminala v povezavi s pranjem denarja je vedno bolj aktualna, tveganje pa v zadnjih letih povečujejo različne oblike financiranja terorizma. Kriminalne dejavnosti stremijo k ustvarjanju protipravne premoženjske koristi. Pranje denarja predstavlja resno grožnjo stabilnosti in celovitosti delovanja finančnih ustanov, škoduje stabilnosti in ugledu finančnega sektorja države, ogroža notranji trg in njegovo konkurenčnost, predvsem pa dolgoročno slabi zaupanje v demokratične institute sodobne družbe. Končni cilj pranja denarja je postopna vključitev opranega denarja ali premoženja v običajne poslovne tokove, ki so sestavni del zakonite poslovne dejavnosti oziroma investiranje v obstoječo ali novo kriminalno dejavnost. Pri tem pa so osebe, ki se s tem ukvarjajo, zelo spretne, kar smo videli na primeru Farrokh, ki se je pometal pod preprogo. Zaradi navedenega je tudi Slovenija pristopila k reševanju obravnavane problematike in tako v letu 2016 sprejela Zakon o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma. Z omenjenim zakonom smo v slovenski pravni red prenesli predpise Evropske unije, ki preprečevanje pranja denarja in financiranje terorizma podrobneje urejajo na nivoju celotne Evropske unije. Njena osnova pa predstavlja Direktiva EU 2015/849. Določbe omenjene direktive so bile v slovenski pravi red večinoma že prenesene s prvotnim zakonom. Pred kratkim je bil v Državnem zboru obravnavan predlog zakona, ki bi nadaljeval prenos predpisov Evropske unije v našo zakonodajo, ampak zaradi pomislekov nekaterih poslancev v zvezi s pooblastili inšpektorja ni bil sprejet. S tem predlogom zakona pa se po navedbah predstavnice Vlade ti pomisleki odpravljajo in se nadaljuje implementacija evropskih predpisov in vpeljava izboljšav v delovanje sistema preprečevanja pranja denarja z namenom ohranitve ključnega načel
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane in spoštovani! Razprava o evropskih kohezijskih sredstvih za Socialne demokrate ni in nikoli ne bo samo razprava o številkah in zneskih, ki se prenašajo z evropskega na slovenske transakcijske račune. Razprava o sredstvih iz proračuna EU, v katerega prispevamo in iz njega pridobivamo sredstva ter je zato prav tako kot slovenski naš proračun, je pravzaprav razprava o Evropejcih in evropski identiteti. Evropska unija in njene članice napore tradicionalno usmerjajo v izgradnjo evropskih institucij, medtem ko politika zanemarja krepitev evropske identitete državljanov. V zvezi s tem je govora o demokratičnem deficitu znotraj Evropske unije ali celo o Evropi brez Evropejcev. Če je nacionalna pripadnost državljanov posameznim državam članicam še vedno nekaj prirojenega, pa je evropska identiteta stvar etične odločitve. Evropska identiteta se ne rodi iz bolj ali manj abstraktnih vrednot in mitov, na katerih počivajo klasični nacionalizmi, temveč je pripadnost Evropski uniji utemeljena na konkretnih prednostih članstva v njej, ki se morajo občutiti na vseh ravneh, še posebej pa pri državljanih. Evropska kohezijska sredstva, s katerimi se iz skupnega proračuna po načelu evropske solidarnosti financirajo projekti, ki prispevajo k enakomernejšemu razvoju držav in regij, je zato treba razumeti kot najbolj otipljiv izraz koristi iz članstva v Evropski uniji. Vemo, da Evropsko unijo državljanom najbolje približajo projekti v njihovem lokalnem okolju – od infrastrukturnih projektov do bolj mehkih vsebin – ki so podprti s sredstvi iz proračuna Evropske unije in ki pozitivno vplivajo na kakovost njihovega življenja. Tega, da evropska kohezijska sredstva vplivajo na pripadnost in na čustva državljanov, se seveda dobro zaveda in to žal izkorišča tudi predlagatelj izredne seje in predloga priporočila, ki ga obravnavamo. V Državnem zboru smo tudi na podlagi dobronamernih vprašanj in opozoril Socialnih demokratov v preteklem mandatu že večkrat razp
Hvala za besedo. Zadeva seveda ni smešna. Kot je rekel gospod Nemec, gre za najpomembnejši zunanjepolitični akt, ki ga seveda v osebnem imenu ne morem podpreti. Ne morem ga podpreti, zato ker ni dovolj premišljen, zlasti v geostrateškem smislu, ne morem ga podpreti, zato ker ne problematizira neenakosti, kot je to že povedal tovariš dr. Vatovec, ne morem ga podpreti tudi, zato ker zapišemo noter, da je Slovenija pomorska država, pa še direktorata nimamo. To smo tam zmanjšali na enih 7 ljudi in je to v Ljubljani, namesto da bi bilo na morju, da ljudje vidijo to pomorskost. In ne morem ga podpreti in glasoval bom proti tudi v znak protesta. Zakaj? Tudi sam sem nekako v Združeni levici padel v to, da pokrivam dobršen del t. i. parlamentarne diplomacije. Glasoval bom tudi proti, ker določeni ljudje, ki so stopili v politiko s profesorskih pozicij, se premalo tega zavedajo. Zlasti govorim o predsedniku Vlade Republike Slovenije, zlasti govorim o finančnem ministru in zlasti govorim tudi o številnih potezah predsednika države Republike Slovenije. Ko gremo v tujino, zastopamo Slovenijo in celo jaz, katerega "nickname" je Nespodobni hasic, ko tehtam besede in razmišljam, kaj bom povedal in tudi zato bom glasoval proti – in upam, če bo ta mandat še naprej ostal, da bo imenovana gospoda in mi vsi ostali malo premislili, preden zinemo, ko gremo v tujino in zastopamo Slovenijo. Imamo celo vrsto težav, številne države, v katere hodimo, številni veleposlaniki in veleposlanice, s katerimi se srečujem in pogovarjam, tudi prihajajo iz držav, ki imajo celo vrsto težav, ampak seveda ne smemo delovati na način učinka blebetala. Če se je Franc Trček naučil osnov diplomacije, pričakujem, da se tudi ostali. Hvala za besedo.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Največjo opozicijsko stranko je treba pohvaliti za vztrajnost. O njihovih zakonodajnih pobudah namreč praviloma odločamo večkrat, saj jih praviloma identične ali podobne neumorno vlagajo v zakonodajni postopek. Tokrat bomo drugič odločali o zakonski rešitvi, po kateri bi bilo mogoče podaljševati linije sedanjega mestnega prometa v sosednji občini. Na ta način naj bi prišlo do vzpostavljanja dolgih linij primestnega prometa, ki bi imele namen zagotavljanja potreb dnevnih migracij. Ker gre za vsebinsko podobno rešitev kot v predlogu zakona, o katerem smo že odločali na seji v mesecu januarju, moramo tudi v <PARTY>-u ponoviti razloge, zaradi katerih takšnim rešitvam nasprotujemo. Najprej potrjujemo oceni, da predlagane linije že obstajajo in da vzpostavljanje vzporednih linij ne bi pomenilo izboljšanja dostopnosti do javnega prometa, pač pa samo poseganje v obstoječi sistem prevoza, za katerega so že bile podeljene koncesije. Prvi argument za naše nasprotovanje je načelne narave, saj menimo, da sistem javnega linijskega prevoza potnikov v cestnem prometu zaradi svoje narave in stanja, v kakršnem se nahaja, ne prenese parcialnih ali slabo premišljenih posegov, razen če se ne želi v že tako problematični prometni podsistem uvajati dodatno nesmiselno tematiko. Drugi argumenti so naslednji. V <PARTY> se nam glede na trenutno veljavni sistem zdi razumljivo, da se javni linijski prevoz znotraj posameznega naselja opravi le izjemoma in da je le v najmanjšem obsegu možen tudi med sosednjimi naselji, če to narekuje dnevna migracija prebivalcev v večja mesta in če se s tem ne posega v izvajanje gospodarske javne službe, torej v javni linijski prevoz potnikov kot gospodarske javne službe, ki jo zagotavlja država. Ravno tako se nam zdi razumno, da mora za takšne rešitve občina dobiti dovoljenje koncedenta, Direkcije Republike Slovenije za ceste. Nadalje še menimo, da je smisel mestnega prometa v zagotavljanju morebitnih potreb lokalnega prebival
Hvala lepa za besedo. V Poslanski skupini <PARTY> se zavedamo, da je na podlagi 148. člena Ustave, v katerem je Državni zbor predpisal načelo javnofinančne politike naše države, nujno tudi sprejetje izvedbenega zakona, za katerega pa je ter bo potreben širši strokovni in politični konsenz. Priprava tega izvedbenega zakona o fiskalnem pravilu je bila tudi prioritetna naloga vlade, ki je predlog zakona že pripravila in ga tudi vložila v parlamentarno proceduro. Po našem mnenju je evropski fiskalni pakt zadosten, ustrezen ter tudi dovolj strog fiskalni okvir za izvajanje fiskalne politike naše države. Zakaj se nam zdi ta vladni predlog bolj primeren? Omogoča bolj intenzivno proticiklično delovanje kot toga švicarska formula, ker omogoča na srednji rok, kot srednjeročni fiskalni cilj, določen v okvirih deficita, 0,5 % BDP, navzgor pa je neomejen s strukturnim presežkom, kar onemogoča švicarska formula. To sicer pomeni, da imamo znotraj tega srednjeročnega obdobja lahko minimalni strukturni deficit do 0,5 % BDP, v srednjeročnem obdobju pa, tako kot predvideva Ustava, kot je zapisano v Ustavi, je treba zagotoviti, da tekoča javnofinančna poraba ne ustvari dolga. Ključno pri tem se nam zdi to, da v dobrih ekonomskih časih lahko v primerjavi s švicarsko formulo na podlagi vladnega predloga ustvari višje javnofinančne prihranke. Po konceptu se nam ta predlog, ki ga danes obravnavamo, zdi nesprejemljiv, ker zgolj z zastavljanjem numeričnih ciljev fiskalne politike, ki predvideva ta izravnan strukturni saldo, na katerem ta zakon temelji in je v tem zakonu tudi tako predlagano, lahko močno omeji uporabo proticiklične fiskalne politike, ki pa jo nujno potrebujemo; ob tem, da naša država ne vodi svoje monetarne politike. Na podlagi povedanega ne bomo podprli tega zakona; pa ne zato, ker ga predlaga <PARTY> ali ker bi menili, da ni ta zakon nujno potreben, ampak zgolj zato, kot sem povedala, ker se ne strinjamo s tem konceptom, ki po našem mnenju omejuje fleksibilnost pri uporabi
Hvala, podpredsednik, za besedo. Spoštovani državni sekretar, spoštovane kolegice in kolegi! Kmalu bomo prišli v deveto uro razprave. Jaz se moram pridružiti svojemu predhodniku, vsaka razprava je dobra in potrebuje trdne in temeljne argumente. Ampak zame je prva in edina in bolj pomembna točka mojega delovanja v zadnjem času boj proti nevidnemu sovražniku in razmišljanje, kako lahko kot posameznik pomagam pri tem boju, in razmišljam tudi, kako bomo boljše izšli iz tega boja in kako bo država čim bolje zmagala proti temu sovražniku. Na tem mestu bi rad čestital vsem, ki se razdajate, sebe, da bi premagali nevidnega sovražnika, in razdajate sebe, da bi pomagali drugim. Na misel mi je prišel en tak latinski izraz, ki je nekako odraz te današnje razprave: ad augusta per angusta, do slave se pride po trnovi poti, je čisto dobeseden prevod. Jaz nekako razumem današnjo razpravo opozicije, ki se trudi, ampak mislim, da ta razprava ne vodi v pravo smer. Ta razprava je v končni fazi lose-lose za vsakogar v tej hiši, v tem čudovitem hramu demokracije. Jaz bi se zelo rad pogovarjal, danes sem pazljivo poslušal vseh devet ur in moram ugotoviti, da je bila ta razprava na momente tudi brez spoštovanja, pričakoval sem več strokovnosti in tehtnih razlogov. Se pa moram tudi jaz tukaj strinjati, to razpravo vidim verjetno bolj kot ponovitev interpelacije ministra kot kaj drugega. Tukaj moram reči, da me, kolegi iz opozicije, zelo jezi in sem zelo razočaran, da zmeraj zapeljemo to razpravo v to smer, ki ne daje pozitivnih rezultatov. Kar se še tiče te razprave. Danes se že devet ur in verjamem, da se bomo še eno uro pogovarjali, 10 ur se bomo pogovarjali in opozicija ni uspela pripeljati v to razpravo svojih sklepov. Moram reči, da bomo 10 ur razpravljali in na koncu ne bomo imeli možnosti glasovati o sklepih. Katera resna razprava nima sklepov? To me zelo zelo žalosti in moram reči, da se čudim, jaz moram reči, da bom zelo težko razložil doma, o čem smo se danes pogovarjali. Ker ta r
Hvala za besedo. Poleg zakona o varnosti o cestnem prometu, ki pravi, da vlečno vozilo ne sme vleči več, kot je osnovna masa vlečnega vozila, je tukaj zelo pomembno tudi to, da je sistem razviden in enostavno ugotovljiv, kaj je dovoljeno in kaj je meja. Namreč, vlečno vozilo ima v dokumentih navedeno, kakšna je skupna masa. Ugotavljanje različne mase vlečnega dela, dela, ki se veleč za tem vozilom, pa se spreminja. In zadeva bi bila zelo komplicirana in težko ugotovljiva s strani nadzornikov, kdaj je presežena skupna masa za mejo tovorna vozila ali ne. Mislim, da mora sistem glede tudi na ugodne cene biti čim bolj enostaven in potem zaradi tega tudi enostavno obvladljiv in nekompliciran. Potem je pri kršitvah zelo evidentno, kdaj je meja presežena za tovorna vozila in kdaj ne. Amandma bom podprl.
Spoštovani podpredsednik, gospod minister, spoštovane poslanke in poslanci, cenjene državljanke in državljani! Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev glede Predloga zakona o hipotekarni in komunalni obveznici. V letošnjem letu zapade 4,3 milijarde obveznosti bank. Trenutne neugodne razmere na finančnih trgih bankam ne omogočajo pridobivanje določenih virov za redeficiranje teh obveznosti. Zato je po mnenju Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev smiselno, da k izboljšanju bančnega sistema v Republiki Sloveniji pristopamo na predlagani način. Pri tem se zavedamo, da učinek tega zakona, vsaj takoj na začetku, ne bo enormen. Upamo in želimo pa si, da tudi to ne bo edini način, saj je po naši oceni treba bančni sektor temeljito prevetriti. Ta zakon je nastal na pobudo gospodarstva in bank, to dejstvo se nam zdi pomembno, saj je tako jasno pokazana njihova volja in pripravljenost za posluževanje dveh instrumentov. Na eni strani imamo torej pripravljenost potencialnih investitorjev, da vložijo svoja sredstva v bančno sfero in na drugi strani tudi bank, da dobijo svež Zadolževanje s kritnimi obveznicami je relativno poceni. Po njih še vedno obstaja povpraševanje kljub oteženim razmeram na finančnih trgih, saj je ta specifičen finančni instrument zaznamovan z visoko stopnjo varnosti imetnikov hipotekarnih in komunalnih obveznic in ga lahko tretiramo kot vrednostni papir zelo visoke kreditne vrednosti. Zaradi teh dejstev se nam zdi, da bi obtok hipotekarnih in komunalnih obveznic lahko resnično zaživel. Za to da bi instituti, ki jih sicer že predvideva naša zakonodaja iz leta 2006, lahko dejansko zaživeli v praksi, ker do zdaj očitno niso, tudi z novelo iz leta 2009 ne, je treba sprejeti predlagani zakon. Le-ta po našem mnenju lahko zagotovi operativno izvedbo in uporabo teh finančnih instrumentov v praksi. Izboljšanje teh finančnih institutov, kar predvideva ta predlog zakona, ima lahko vsekakor ugodne pozitivne gospodarske in družbene učinke
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovani gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! Ne vem, zakaj se oddaljujemo od teme oziroma od bistva tega amandmaja k 1. členu. Mednarodna zveza univerz pač potrebuje, zaradi tega, ker bo tudi financirana najmanj ena od udeleženk iz Slovenije, nek okvir zaradi proračunskega financiranja. Poleg tega taka pogodbeno, na koncu, organizirana zveza potrebuje okvir, tisti minimalni okvir, ki omogoča avtonomno, svobodno dogovarjanje, pogajanja o tej skupni pogodbi o Mednarodni zvezi univerz. In to je to. Ali bi se radi zdaj pogajali vi vsi skupaj, mi vsi skupaj, z, ne vem, stotimi partnerji, ki bodo vstopili v to zvezo? Pa ne komplicirati! Res ne razumem tega. Na odboru so nekateri imeli strahove o "banana partnerjih" in ne vem čem. Tudi študentje bi radi nekako imeli vse tiste pravice in še več, kot jih imajo v Sloveniji. Ampak to je mednarodna zveza univerz, kjer se bodo partnerji uokvirili v tisto možno. Bodimo veseli, da do tega prihaja v Sloveniji. Jaz bi bil vesel, če bi bilo teh zvez več. Glejte, vsaka taka izmenjava, povezovanje, bo zagotovo bogatilo tako visokošolsko sfero kot sfero ljudi, mladih ljudi, ki bodo delovali potem v tem sredozemskem, evrosredozemskem okolju ali pa v globalnem okolju. Morda pa bomo na ta način pridobili v Slovenijo sposobne mlade ljudi, tudi iz kakšnih "banana", po mnenju nekaterih, okolij. Jaz res ne razumem tega, da se gre tukaj v taka označevanja. Pa saj smo ja strpni, razumevajoči in razumemo tudi tiste, ki prihajajo iz drugih okolij in drugačnih navad, ki morda komu tudi ne ustrezajo. Ampak pustimo to. Mislim, da je tukaj v tem 10.a členu lepo zastavljen okvir, pogoj, ena domača ena tuja in potem naprej. In to vključevati ne vem kaj, je popolnoma nepotrebno. Mislim, da je sedajle bistveno to, da mi sprejmemo to spremembo zakona v tem delu, ki se tiče oblikovanja oziroma pokrivanja države Slovenije in njenega proračuna in njenih institucij te mednarodne zveze univerz, in to podlago dajmo
Hvala lepa, podpredsednik. Vsem lep pozdrav! Spoštovani, v Poslanski skupini Desus se zavedamo, da je sedanje delovanje kolektivnih organizacij neredko netransparentno, delitev zbranih sredstev med avtorje v Sloveniji pa pogosto nepravično. Zato je ureditev tega področja nujna. Očitno je tudi, da se v tem zakonu srečuje mnogo različnih interesov in da je zato tudi nemalo težav pri pripravi ustreznih predlogov, ki bi zadovoljili večino. Januarja je bila na skupni seji Odbora za gospodarstvo in Komisije za nadzor javnih financ sprejet sklep, ki je gospodarskemu ministrstvu priporočil, da z novim predlogom zakona zagotovi preglednost delovanja kolektivnih organizacij ter večjo vključenost imetnikov pravic pri sprejemanju ključnih odločitev. Verjamemo, da bo ta zakon, ki je pred nami, uredil občutljivo področje delovanja kolektivnih organizacij. Bistveno je, da zagotavlja pregleden transfer med avtorji in kolektivnimi organizacijami. Vsaka kolektivna organizacija bo imela odslej skupščino, nadzorni odbor in poslovodstvo. Predlog zakona določa način delitve avtorskih honorarjev, v skladu z na skupščini sprejetimi pravili o delitvi. Po zatrjevanju številnih avtorjev je to do zdaj predstavljalo velik problem. Pri eni od organizacij naj bi se, na primer, sredstva avtorjev, katerih pesmi se ne predvajajo dovolj pogosto, sploh ne izplačevala. Tako naj bi ti avtorji do danes prispevali svoje honorarje v skupni sklad, iz katerega pa se nakazuje le tistim, katerih predvajanje pesmi preseže nek arbitrarno določen prag. Predlog zakona določa tudi pravico imetnikov pravic do vpogleda v dokumente in podatke kolektivne organizacije, vzpostavljajo se pravila za sestavo, sprejem, revizijo in objavo letnih poročil kolektivnih organizacij. To se nam zdi pomembno, saj so nekatere izmed njih v letnih poročilih različno prikazovale podatke o zbranih in razdeljenih avtorskih honorarjih. Veljavni zakon, ki pokriva to področje, namreč ne vsebuje natančnejše določbe o tem, kako in katere podatk
Gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovanim, ki vztrajate v tej dvorani, in tistim, ki nas spremljate, pa dober večer! Čez nekaj minut bomo vstopili v deveto uro današnje razprave, slišali pa smo tudi marsikaj, kar ni na dnevnem redu, denimo s strani Levice, s strani poslanskega kolega gospoda Ciglerja smo slišali, da so otroci zopet lačni, sedaj ko je na oblasti Janševa vlada. Veliko smo slišali tudi o tem, kaj se dogaja danes v državi na področju zdravstva, kar lahko seveda tudi razumem glede na situacijo, s katero se Slovenija, svet soočata, in še marsikaj tretjega in četrtega smo slišali. Glede današnje teme pa, spoštovani in spoštovane, kadrovske menjave so sestavni del delovanja vsake vlade in vsake vladne koalicije. Decembra 2018 je na javni nacionalni televiziji oziroma spletnem portalu MMC takrat predsednik Vlade gospod Marjan Šarec dejal, citiram: »Če nimaš pravih ljudi na pravih mestih, boš težko delal.« Konec citata. Kdo pa presoja, kdo so pravi ljudje na pravih mestih? Jaz bi sicer namesto »pravi ljudje« raje uporabil besedno zvezo »sposobni ljudje, kompetentni«, namesto »pravih mestih« pa bi raje uporabil »ključnih vodilnih, odločujočih mestih«. Presojo opravi tisti, ki je na oblasti. Tisti, ki ima večino v tem hramu demokracije, tisti opravi presojo, tisti kadruje in tisti seveda prevzame tudi politično odgovornost. In Marjan Šarec je kadroval. Vladna koalicija Marjana Šarca je kadrovala, 252 menjav ste naredili. Več o tem si seveda lahko preberete na spletnih portalih, jaz tega besedila nisem printal, za nek občutek pa, v tem članku gre za več kot 12 tisoč besed in več kot 81 tisoč znakov. Sem se pa odločil, da bom vendarle nekaj besed v svoji razpravi posvetil temu članku. In sicer, izpostavil bom pet primerov kadrovanja, ki sicer niso bili tako medijsko izpostavljeni oziroma o njih niso tako zelo pisali. Tudi poimensko bom navedel zgolj ime posameznika oziroma posameznice, ker moj namen tega izvajanja v tej razpravi ni izpostaviti tiste, ki
Spoštovani predsednik, kolegice, kolegi, spoštovani državni sekretar! Predlagano novelo zakona o zemljiški knjigi bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov podprli, pa čeprav se nekatere rešitve iz te novele oddaljujejo od prvotnih ciljev urejanja zemljiške knjige. Zaključuje se večletni proces prilagajanja in posodabljanja zemljiškoknjižnih postopkov. Elektronsko vlaganje zemljiškoknjižnih predlogov in drugih vlog v zemljiškoknjižnih postopkih bo posledično vplivalo tudi na racionalnejšo poslovanje sodišča, kar je cilj na eni strani, ter na drugi strani skrajšan čas odločanja v zemljiškoknjižnih postopkih. Predlagana ureditev novele se od tiste, ki je bila žal po izglasovanem vetu v Državnem svetu zavrnjena, razlikuje, tako da lahko zemljiškoknjižni predlog, ki je sicer notarsko opravilo, vloži tudi vsaka fizična ali pravna oseba v svojem imenu. Kot zastopnik predlagatelja je to lahko tudi odvetnik, samostojni podjetnik posameznik ali gospodarska družba, ki izpolnjuje pogoje za opravljanje storitev posredovanja v prometu z nepremičninami, seveda če je v tem poslu sodelovala, ter državno ali občinsko pravobranilstvo. Pisne vloge udeležencev, ki jih ne zastopajo odvetnik, notar ali državno pravobranilstvo, bo po novem sprejemalo eno samo centralno vložišče. Z rešitvami, ki jih prinaša ta novela zakona o zemljiški knjigi, se upoštevajo pomisleki in mnenja Državnega sveta ter nekaterih drugih zainteresiranih. Zemljiškoknjižne predloge lahko v elektronski obliki sestavi oziroma izpolni in pošlje vsakdo oziroma vsak, ki ima pravni interes za dosego vpisa v zemljiško knjigo. V Poslanski skupini Socialnih demokratov si želimo, da bodo zemljiškoknjižni postopki potekali hitreje in da se bo povečala tudi pravna varnost posameznikov v pravnem prometu z nepremičninami. Naša poslanska skupina bo predlagano novelo podprla. Hvala.