EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala. Ta primerjava z lopato ni bila najbolj na mestu, jo bom rahlo dopolnil, če smo že pri lopatah, pri enem od ključnih primerov, ki ruši vladavino prava v Republiki Sloveniji. Ta lex Janković ruši vladavino prava. Tudi sam državni sekretar je rekel, da do zdaj ni bilo takega primera, pri Mojci Kocjančič in Zoranu Jankoviću se pojavi ta primer. Ampak če sem slikovit z lopato; če vi veste, da bo snežilo v ponedeljek in naslednji ponedeljek. Ali boste šli kidati sneg po ponedeljku? Verjetno boste šli. Boste očistili pot, da bodo do naslednjega ponedeljka pešci lahko mirno hodili po cesti. Vi imate v kabinetu eno od sodnic, če se ne motim – gospo Pivk, ki ima relativno dobre povezave s sodstvom. Vsak, ki je malce spraševal , kaj bo s to odločitvijo sodnice Kocjančič, je rekel – Si ne upam napovedati, ampak bojim se, da bo tudi višje sodišče tej zadevi pritrdilo; da je neko ozadje. Tudi pritožbeni senat ni bil izvenpravni senat, ampak senat višjega sodišča. Le zakaj? Tistega je lažje predvideti vnaprej in tudi sestava višjega senata, ki je potrdila to sodbo, je bila relativno posebna. In če nekdo, ki je varuh pravne države, v tem pogledu ne začuti nevarnosti za pravno državo, potem pa res ne vem, zakaj imamo ministra in zakaj imamo državnega sekretarja. On mora preprečiti kakršnokoli možnost nastanka videza nepristranskosti sodstva oziroma narediti vse, kar je v njegovi moči, da do tega ne pride. Bilo je 3 mesece časa, dve redni seji Državnega zbora, da bi Ministrstvo za pravosodje kaj naredilo; pa ni, ker je čakalo na sneg naslednji ponedeljek. Tistim, ki so se lovili in drseli po snegu na pločniku, ker niso skidali, so pa rekli – Veste, saj naslednji teden bo tudi snežilo, pa ni smisla, da kidam ta sneg, da uporabim lopato. In kaj bi potem rekli še po tistem drugem ponedeljku? Saj marca se bo pa sneg tako ali tako stopil, mi tudi ni treba uporabiti lopate. Ker dvomim, da bi vi uporabili ta institut, če Nova Slovenija tega predloga avtentične razlage ne bi vložila.
Oprostite, jaz pa ne morem čisto mimo tega, kar smo danes slišali in kar se mi danes zdi resnično največja tema, in o čemer je danes, mislim da, najbolje govoril kolega Roman. Jaz sem nova v parlamentu, ampak vam rečem, da sem osebno iskreno pretresena zaradi tega, kar se je zgodilo. Sprašujem se, kolikokrat se je potemtakem na podlagi zaupanja to lahko že zgodilo, ali pa morda že zgodilo. Ne razumem, resnično ne razumem, kako smo lahko ob tem tako mirni in se delamo, kot da se nič ni zgodilo. Te podpise ste po neki modrosti verjetno fotokopirali in spravili, in fotokopije poslali na ministrstvo, ali kakorkoli že, in originale ohranili v Državnem zboru, zato so vsi podpisi tukaj. Ampak, če je to res, potem nihče, nikoli in nikdar, ne bo mogel ničesar reči v tem parlamentu. Jaz ne vem, če se tega zavedate. Jaz sploh ne razumem, kako lahko sedaj tukaj hladno sedimo. Ne razumem, kako ne vidite, kaj se je zgodilo. Zgodilo se je nekaj groznega. Če je to res, se je zgodilo nekaj groznega. Nekaj, kar se ne bi smelo nikakor zgoditi. Seveda bom glasovala proti. To je itak, to je drugorazredna tema sedaj. Oprostite, to je drugorazredna tema. Hvala.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani poslanke in poslanci, gospa državna sekretarka, lep pozdrav vsem skupaj! Oktobra 2014 smo imeli prvič sejo v tem Državnem zboru, sejo Odbora za obrambo, zaprto sejo, kajti takrat zaradi razno raznih političnih igric še nismo imeli ustanovljene Komisije za nadzor nad varnostnimi in obveščevalnimi službami. Že takrat smo v Slovenski demokratski stranki oziroma še prej, že na sami inavguraciji predsednika Vlade sem opozoril na islamsko državo oziroma DAESH, kot so jo poimenovali v tujini. Nevarnost, ki preti vsem nam, in nevarnost, ki se je povečala v zadnjem času, recimo temu tam nekje od sredine leta 2014. Da je temu res tako, je opozoril tudi Varnostni svet Združenih narodov v eni od svojih resolucij, kjer je pozval vse države, da naj se maksimalno angažirajo pri preprečevanju odhodov svojih državljank in državljanov na bojišča islamske države v Libijo, Sirijo, Irak in širšo okolico. Ravno zaradi tega smo v Slovenski demokratski stranki prvič predlagali spremembo Kazenskega zakonika decembra leta 2014. Takrat je vladajoča koalicija naš predlog zavrnila. Ker ni bilo nobenih indicev, da se bo stanje izboljšalo oziroma da Vlada pripravlja svoj predlog, smo to ponovili februarja 2015. Tudi takrat je vladajoča koalicija zavrnila naš predlog in dejala, da nobene spremembe Kazenskega zakonika niso potrebne. Da imamo vsa dejanja inkriminirana, da naša policija deluje odlično. Kljub temu smo že takrat vedeli, da so se nekateri Slovenci borili na strani islamske države, da so nekateri poskušali priti nazaj, da so nekateri prišli nazaj in pa da je eden izmed njih celo umrl med bojem. Takrat smo tudi slišali, ko smo drugič to predlagali, da če že bo potrebno, bo Vlada podpisala neko zavezo, nek protokol na ravni Evropske unije in bodo sledili priporočilom, ki jih bo dala Evropska unija. In če že bodo potrebne spremembe, jih je za pričakovati nekje v jeseni leta 2015. No, ker se to ni zgodilo, zgodilo pa se je nekaj drugega. Eneg
Hvala za besedo, spoštovana predsedujoča. Odbor za kulturo je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o Slovenski tiskovni agenciji, ki ga je Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Lukom Mescem. Državni zbor je na podlagi 122. člena Poslovnika Državnega zbora na 48. izredni seji opravil splošno razpravo o predlogu zakona in sprejel sklep, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo. Na seji odbora so sodelovali predstavnik predlagateljev, predstavnici Ministrstva za kulturo, predstavnica Zakonodajno-pravne službe, predstavnik Državnega sveta in direktor STA. Predstavnik predlagateljev je v kratki dopolnilni obrazložitvi pojasnil, da gre za manjšo, a v času, v katerem živimo, zelo pomembno spremembo zakona, ki ima podporo različnih deležnikov. Predlog predvideva, da o prostovoljskem delu in delu nevladnih organizacij, kot so gasilci, Karitas, Rdeči križ, Zveza prijateljev mladine, humanitarna društva in tako naprej, ki so bistven segment slovenske družbe, poroča Slovenska tiskovna agencija v okviru svoje javne službe tudi v angleškem jeziku. Pomembno je, da v času, polnem dezinformacij in širjenja tako imenovanih lažnih novic o delu nevladnih organizacij, na verodostojen način poroča kredibilna institucija, s čimer je obveščena tudi mednarodna javnost. Slovenska tiskovna agencija o predlogu zakona za razširitve dejavnosti poročanja o prostovoljstvu in nevladnih organizacijah v sklopu njenega angleškega servisa ne vidi težav oziroma bi s tem dodatno oplemenitila svoje delo. Pojasnil je, da so predlagatelji pripravili dva amandmaja, ki sledita mnenju Zakonodajno-pravne službe. Predstavnica Vlade je povedala, da Vlada predloga zakona ne podpira, saj sama pripravlja predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Slovenski tiskovni agenciji, ki ga bo po uskladitvi z vladnimi resorji potrdila in poslala v sprejetje Državnemu zboru Republike Slovenije. Predstavnik Državnega sveta je povedal, da Dr
Imam kratko repliko, sicer zelo zanimivo - ognjevit nastop mojih kolegov. Rad bi samo malo zadevo dopolnil v strokovnem smislu. Obveznice bodo izdane takoj, v najkrajšem času, ne v osmih letih, tako kot je ušlo gospodu Kelemini. In drugič bi rad povedal, da ne bi komu ostal napačen vtis - koncipiran je izredno kakovosten vrednostni papir. Vrednostni papirji so instrument vsake razvite družbe, vsakega gospodarstva, in take vrste papir z državno garancijo bo lahko imel zelo visoko ceno na tržišču. Ideja tega pa niso visoki donosi - s tem seveda se vsi strinjamo - ampak, da ohranja izplačilo realno vrednost. To je z vsebino tega papirja zagotovljeno.
Hvala za besedo. Reforma trga dela mora temeljiti predvsem na ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest. Gospodarstvu je treba nuditi takšne pogoje, da se bo le-to lažje prilagajalo razmeram na trgu, da bo lahko in brez strahu zaposlovalo dodatno delovno silo. Edina pot do dolgoročnega ohranjanja in izboljševanja splošnega življenjskega standarda vseh v državi so dobri pogoji za ustvarjanje novih delovnih mest. V času gospodarske krize je dragoceno vsako delo in vsak dohodek, zato je treba vsem ponuditi priložnost za delo ter nuditi možnost, da se gospodarstvo hitreje in učinkovito prilagaja negotovim razmeram na trgu. To med drugim omogočajo prožne oblike dela, med katerimi je danes aktualno predvsem študentsko delo ter delo preko podjemne in avtorske pogodbe. Širše kot to uvaja novela zakona, je treba vključiti začasna in občasna dela brez omejitev, kar bi bila priložnost, da osebam omogočimo ponovno in dodatno aktivacijo in pridobivanje izkušenj, ter dodaten zaslužek, delodajalcem pa pomagamo pri bolj prožnemu odzivu na zahteve trga. Gre za priložnost, da končno poenotimo različne prožne oblike del in uvedemo bolj enotni sistem občasnih in začasnih del, v katerega vključimo tudi študentsko in dijaško delo, hkrati pa bi lahko odprli začasna in občasna dela tudi za že zaposlene, brezposelne in upokojence. Zatiskanje oči pred dejstvom, da se v popoldanskem času ali čez vikend opravlja še kakšno delo, je zamujena priložnost za zmanjšanje trga dela na črno in odrekanje davkom in prispevkom, ki bi se lahko pobrali iz tega naslova, ob tem pa bi bila dana tako možnost kot priložnost za dodaten zaslužek. Nenazadnje je treba gospodarstvo razbremeniti tudi odvečnega administriranja. Določen obseg odgovornosti za socialno skrb zaposlenih pa je treba prenesti na državo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod podpredsednik, jaz upam, da me s tega mesta na podlagi moje razprave ne boste ocenili, da nečesa ne razumem zaradi pomanjkljivega znanja, kot ste nas prej ovrednotili ob razpravi o zakonu o sodiščih. S tega mesta je bilo to - takrat. Počutim se v koži opozicije, torej predlagatelja, podobno, kot se včasih počutim v koži koalicije, ko kateri od koalicijskih poslancev s svojim stališčem odskakuje - navezujem na to, kako konstruktivno sta gospa Pečanova in pa gospod Horvat danes razpravljala o konkretnem predlogu zakona, ki sta realno ocenila potrebo po spremembi zakonodaje na tem področju, ampak sta vseeno, vsaj gospa Pečanova je upala priznati, da gre za provokativno potezo opozicije, ki jo sicer mora podpreti, ker je prišla z opozicijske strani, ne verjame pa, da bo zadeva lahko šla v nadaljnjo proceduro. Tudi jaz se strinjam, da je potrebno tematiko obravnavati čim prej tudi v državnem zboru, seveda sem pa prepričan, da se s tem strinja tudi vlada in da pelje postopke, ki bodo pripeljali do tega, da bodo tudi taki konkretni predlogi, ki so bili danes omenjeni s strani opozicije, ki ji lahko upravičeno rečem konstruktivna opozicija, ravno nasprotno, kot je obljubljal predsednik Liberalne demokracije, kako konstruktivna opozicija bodo oni tej vladi. Torej, pričakujem, da bo vlada prišla čim prej s konkretnim predlogom tudi na to tematiko, ki jo v tem predlogu sedaj obravnavamo, in takrat pričakujem široko podporo konstruktivne opozicije z moje desne pa z moje leve. Hvala lepa.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Izvajanje evropske kohezijske politike je treba gledati v kontekstu daljšega časovnega obdobja, predvsem pa je treba poznati dogajanje, povezano z obema programskima obdobjema 2007–2013 in pa 2014–2020. Ko je vlada dr. Mira Cerarja začela s svojim mandatom v letu 2014 skoraj polovica sredstev programskega obdobja 2007–2013 še ni bila počrpana. V naslednjih dveh letih, torej v letu 2014 in 2015 pa je Sloveniji uspelo počrpati še vsa preostala sredstva tega 9-letnega obdobja. Tako se je konec leta 2015 za Slovenijo zaključilo zelo uspešno obdobje, ko je Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko kljub velikim izzivom in ogromnim zaostankom v programskem obdobju 2007–2013 uspela v le dveh letih okrepiti črpanje, tako da je na koncu glede uspešnosti črpanja evropskih sredstev Slovenija skočila z 19. mesta na izvrstno 4. mesto v Evropski uniji. Tako je Slovenija programsko obdobje 2007–2013 zaključila z maksimalnim izkoristkom razpoložljivih sredstev. To programsko obdobje je Sloveniji prineslo več kot 5 tisoč uresničenih projektov, poleg tega pa je omogočilo odprtje 5 tisoč 900 novih delovnih mest. Trenutno je v polnem zagonu izvajanje programskega obdobja 2014–2020, v okviru katerega je bilo do sedaj podprtih 368 projektov in programov v skupni vrednosti več kot 2,1 milijard evrov sredstev, kar je 70 % vseh sredstev, ki so Sloveniji na voljo do leta 2023, to je skupno dobre 3 milijarde evrov. Za večino dodeljenih sredstev so ministrstva že izvedla javne razpise in z izbranimi izvajalci sklenila pogodbe o sofinanciranju. Projekti se po državi izvajajo, prav tako se izplačujejo že izvedene aktivnosti. Kot vemo, je uspešno izvajanje kohezijske politike odvisno predvsem od uspešnega delovanja in sodelovanja vseh akterjev v sistemu. Zato računamo predvsem na uspešno izvedbo že odobrenih projektov in programov pri upravičencih na terenu. Če poenostavimo. Razpisi so bili, pogo
Hvala, predsednik, za besedo. Pred nami je sprejetje proračunov za leti 2013 in 2014. Vlada se tega zelo zaveda. Vsi vemo, da večino prihodkov v državni proračun predstavljajo davčni in nedavčni prihodki, predvsem pa davčni prihodki. In med davčnimi prihodki največji delež prispevajo ravno dohodnina, trošarine in predvsem DDV. Na področju DDV je treba nujno nekaj spremeniti, ker so učinki lahko takojšnji, ali pa učinkujejo eno leto za nazaj. Če zdaj ta posredni davek malo definiramo. DDV, ki ga imamo v Sloveniji, je selektiven, imamo splošno stopnjo in nižjo davčno stopnjo. Zaradi te nižje davčne stopnje povzročamo, da imajo nekateri gospodarski subjekti različen položaj na trgu. Gre za tako imenovano posredno subvencijo. S tega vidika je po mojem mnenju, recimo, tudi enotna davčna stopnja pravičnejša, vendar pa je nimamo. Odločili smo se za posredno subvencijo in je zato treba proučiti različne vidike. Začela bi kar pri frizerjih, na primer. Obrtna zbornica Slovenije, Sekcija frizerjev, je prikazala svoj vidik, kako gleda na ta predlog. Rekla bi tako, osebne storitve niso samo frizerske storitve pa storitve čiščenja, ampak so tudi druge storitve, kozmetične, masažne, storitve manikure, pedikure, nega obraza in tako naprej. Že s tega vidika vidimo, da imamo neenoten pristop glede obdavčitve teh osebnih storitev. Leta 2010 se je nižja stopnja upoštevala oziroma se je znižala stopnja samo za frizerske storitve in za gospodinjske, za čiščenje, vse drugo je ostalo na 20 %. Kako lahko potem s tega vidika zagovarjamo enotnost gospodarskih subjektov? Ne moremo. Po podatkih Sekcije frizerjev, na primer, je v Sloveniji registriranih 2 tisoč 800 frizerjev. Več kot 70 % jih ni registriranih v sistemu davka na dodano vrednost. To pomeni, da spadajo med male davčne zavezance, in jih ta dvig DDV sploh ne bo prizadel, sploh glede vidika, da dvigujemo mejo za vstop v sistem DDV na 50 tisoč evrov. Tudi ta vidik je glede naše odločitve ali pa glede razprave zelo pomemben. Kar se tiče
Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani predsednik Vlade, ministrice in ministri! Poslanska skupina Nove Slovenije bo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o obrambi seveda podprla, kajti zavedamo se, da je takšna sprememba zakona v tej krizni situaciji več kot nujna. Razmere se namreč iz ure v uro spreminjajo, zaostrujejo, pri čemer obstaja utemeljena bojazen, da bodo te razmere že zelo kmalu lahko postale popolnoma tudi neobvladljive. Policija deluje na zgornjih mejah zmogljivosti, zato je nujno, da se v reševanje in varovanje slovenske in schengenske meje aktivno vključi tudi Slovenska vojska. Problem zakona, ki ga imamo na mizi, je sicer njegova nedorečenost oziroma kakšna pooblastila bo vojska dejansko imela. Ob tem pa moram opozoriti tudi na dejstvo, da je Vlada pri sprejemanju ukrepov za učinkovito obvladovanje migrantske krize prepočasna, saj imamo pred seboj sprejemanje izjemno pomembnih sprememb Zakona o obrambi, ki smo ga poslanci dobili na mizo šele pred nekaj urami, kljub temu, da je bilo moč predvidevati, da bo prišlo do zdajšnje situacije. Kajti Madžarska je ograje na svojih mejah začela postavljati že vsaj dva meseca nazaj. Vlada bi se lahko na to izjemno pomembno spremembo zakona, ki jo sedaj ad hoc obravnava Državni zbor in v temelju posega v pravno oblikovanje varnostnih mehanizmov države, pripravila že mnogo prej. Danes, spoštovani kolegice in kolegi, gospe in gospodje, ni tisti trenutek za politično obračunavanje, če hočete, politikantstvo, politične igrice; razmere so namreč mnogo preresne in ta trenutek je pomembna tudi tako imenovana politična enotnost. Ampak glede na obseg in številčnost migrantskega toka ter glede na dejstvo, da rešitev na izvoru že dolgo ni mogoče pričakovati, v Novi Sloveniji Vladi želimo dati v premislek, naj razmisli o postavitvi ograje, ki bi pomagala našim varnostnim organom pri opravljanju njihovih del v povezavi z zagotavljanjem varnosti slovenskih državljanov in tudi beguncev, če se bodo razmere posla
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Jaz sprejemam zakon o financiranju občin kot pomembno spremembo dosedanje ureditve. Seveda pa mislim, da nas temeljna ureditev pravzaprav še čaka. Tudi glede te spremembe vmesnega nivoja oziroma uvedbe vmesnega nivoja pokrajin, kot je rekel že kolega Koren. Ta zakon je v bistvu dobra dopolnitev prejšnje ureditev, prejšnjega zakona, seveda, pa tako kot država Slovenija gleda na teh 210 občin oziroma vlada, ministrstvo, tako tudi EU gleda na tistih 300 regij v Evropi in poskuša na nek način uskladiti, nekako kohezijsko izenačiti zaostanke v razvoju oziroma ujeti razlike v strukturnih nerazvitostih. Veliko lažje bi bilo to narediti skozi mehanizem urejanja zadev prek, po mojem mnenju, davčne zakonodaje, s tem, da bi se vse pomembne obveznosti občin, ki danes najbolj bremenijo občinske proračune in se tega prebivalci in volivci ne zavedajo, ko pričakujejo bistveno več narejenega, da bi se te obveznosti in seveda tudi deli davčnih virov prenesli na državo. Potem ne bi imeli problemov, da nekomu jemljemo, drugemu dajemo, ali da nekomu ne dajemo dovolj glede na njegovo stanje v razvoju. Mislim, da tudi ni res in je zelo ozko in enostransko gledanje nekaterih, ko se govori samo o enem vidiku. Ampak, če pogledamo stanje, ki je trenutno po slovenskih naseljih, mestih, je treba upoštevati tako izobrazbeni nivo zaposlenih, gospodarsko dinamiko, gospodarski razvoj, stanje infrastrukture in vse tisto, kar prinašajo elementi terena in elementi demografije. V glavnem pa ta zakon izboljšuje in dodaja k tema dvema elementoma, ki sta po mojem mnenju skozi formulo zelo krivična in nikoli ne moreta ujeti prave solidarnosti, ki jo pravzaprav posamezni predeli potrebujejo. In ravno ta raznolikost občin v Sloveniji, ki je samo pozitivna, kajti tudi manjše občine kot večje občine ali mestne občine ali prestolnica, je vsaka zase svoj avtonomen subjekt in naj na svojem lokalnem nivoju bo čim bolj uspešna v razme
Tukaj gre zopet za ta prvi amandma, ki smo ga vložili poslanci Stranke mladih Slovenije. Gre zopet za način vlaganja amandmajev na dopolnjen predlog proračuna. Letošnji proračun nam je pokazal, kaj to pomeni. Ne bom še enkrat ponavljal, da smo morali prosjačiti od poslanca do poslanca, od poslanske skupine do poslanske skupine, da smo nabrali tistih 20 podpisov. To se nam zdi skrajno neresno in "nefer" za delo v parlamentu. Še enkrat ponavljam. Pri tem smo morali podpisovati razne druge amandmaje. Seveda, pri tem ne krivim nobenega od poslancev, ki je to moral podpisati. Zdi se mi, da je sistem slab, ki nam to omogoča. Ne ki nam to omogoča, ki poslance majhnih poslanskih skupin naravnost sili v to. In pač tak sistem je treba spremeniti. Sicer pač majhne poslanske skupine, mi nimamo vpliva tako na vlaganje amandmajev k proračunu, kot tudi, kar smo sprejeli prej, na vlaganje amandmajev k zakonu v tretji obravnavi, ki je to ključna faza. Zato lahko samo rečem: vlada nam predlaga proračun, proračun je super in poslanci nimamo tukaj več "kaj dosti praskati". Vlada nam predlaga zakon, zakon je super, poslanci tukaj spet nimamo "kaj dosti praskati". Sprašujem se, čemu sploh še imamo ta parlament, če pa imamo tako brezhibno vlado. Z današnjim amandmajem gre še drugi amandma, ki tisto besedo "in" spreminja v "ali". Hvala.
Hvala. Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana predstavnica Vlade! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli predlog sklepa matičnega delovnega telesa, po katerem Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o graditvi objektov ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Predlog zakona, ki ga je vložila poslanska kolegica Mirjam Bon Klanjšček, pa po naši oceni kljub temu odpira prava vprašanja. Temeljni cilj novele zakona je uvedba takšne rešitve, na podlagi katere bi se časovno skrajšal postopek za izdajo gradbenega dovoljenja ter na ta način prispeval k večji gotovosti investitorja. Rešitev, ki jo predvideva novela zakona, pa bi pomenila, da podvajanje sodelovanja posameznikov in drugih oseb kot stranskih udeležencev v postopkih presoje vplivov na okolje in kasneje v postopku izdaje gradbenega dovoljena ne bi bilo več mogoče. Na prvi pogled se morda takšna rešitev zdi logična in razumna, vendar pa predlagani način kljub vsemu ni pravi. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe in tudi na podlagi mnenja Vlade lahko sklenemo, da bi bilo sprejetje takšne rešitve najverjetneje celo v nasprotju z ustavo. Treba je namreč vedeti, da sta postopek izdajanja okoljevarstvenega soglasja oziroma dovoljenja, na eni strani, in postopek izdaje gradbenega dovoljenja, na drugi strani, dva ločena in samostojna upravna postopka. Ob tem velja, da je pogoj za ugoditev zahtevi za izdajo gradbenega dovoljenja predhodno pravnomočno zaključen postopek izdaje okoljevarstvenega soglasja oziroma dovoljenja. Samostojnost omenjenih postopkov pa posledično pomeni, da se morajo pri obeh postopkih upoštevati tudi možnosti uveljavljanja pravic stranskih udeležencev v njih. Pri tem je nujno poudariti, da lahko gre za povsem različna uveljavljanja pravic udeležencev v postopkih. Torej takšnih, ki jih ni mogoče uveljaviti bodisi le v enem ali le v drugem postopku. Zaradi navedenega je treba k tovrstnim spremembam zakonodaje pristopiti bolj premišljeno in sistematično ter pri tem paziti,