EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Lep pozdrav vsem navzočim. Ministrstvo za kulturo je nadzorni organ Zakona o medijih in varuh izvajanja medijske zakonodaje. Spoštovano ministrico sprašujem: Kaj lahko prizadeti subjekti civilne družbe storijo ob medijski blokadi informacij javnega značaja do splošnega družbenega pomena? In: Kakšno vlogo pri tem zavzemanju ima ministrstvo? Primer, koordinacija sedemnajstih neparlamentarnih strank in gibanj, ki jo zastopam in predstavljam, je hotela v medijskem prostoru odpreti debato o vprašanju ustavnosti, zakonitosti in smiselnosti ločevanja parlamentarnih in neparlamentarnih strank v času volilne kampanje. V ta namen je več predstavnikov sodelovalo tudi v javni razpravi o osnutku zakona o RTV. Noben medij, niti naslovljeni mediji RTV Slovenija ni o tem nič poročal niti odprl razprave seveda na to temo. Kot da zatrjevanje neustavnosti ločevanja parlamentarnih strank in neparlamentarnih med kampanjo ne bi bilo družbeno pomembno vprašanje. Na RTV Slovenija smo naslovili zahtevo za dopolnitev poročanja z zahtevo po odgovoru. Do dopolnitve informacij ni prišlo, s strani odgovornega urednika pa smo dobil pismo, ki je bilo zaradi neustreznosti upravnih in postopkovnih napak podvrženo presoji in v končni konsekvenci deležno mandatne sankcije inšpektorata za medije. Tudi po odločbi inšpektorata za medije in obljubi odgovornega urednika da bo ob naslednji priložnosti dal možnost civilni družbi, tudi zgoraj navedeni zahtevi neparlamentarnih strank, do danes te možnosti nismo dobili. Sami smo zato 3. junija 2010 na isto temo ponovno sklicali tiskovno konferenco in še posebej povabili predstavnike RTV. S strani imenovanega javnega medija smo bili ponovno deležni popone ignorance. Ne vem ali se RTV boji odpreti prostor civilni družbi ali je to znak lojalnosti do velikih centrov moči, ki seveda ne željo odpirati političnega prostora ali je RTV vseeno, če plačuje mandatne kazni. Kaj prizadeti subjekti civilne družbe lahko še ukrenemo za odpravo medijske blokade in kaj lahko Mini
Najprej imam pravzaprav proceduralno vprašanje. Jaz vas prej nisem povsem razumel, kakšno je zdaj stanje v zvezi z našim sklepom, po katerem bi morali pridobiti oziroma dobiti na vpogled ugotovitve nadzornega odbora. Jaz, glede na to, kar ste prej povedali, gospa podpredsednica, lahko sklepam, da ta odbor doslej ni ničesar naredil in ničesar ugotovil, pa dela že, mislim, da nekaj let. Rad bi vedel, ali lahko kaj pričakujemo ali ne od tega odbora, in utemeljujem to, zakaj vztrajam pri tem. Ponovno povem: jaz nisem advokat ne tega, ne naslednjega, ne kogarkoli v tej igri, želim biti pa advokat te hiše, da ne bo tukaj madeža, kako smo se odločali. Mi smo danes kot poslanska skupina slišali po obisku sindikata novinarjev, predstavnikov sindikata novinarjev, češ imajo prav, te podprite. Čez tri ure so prišli drugi sindikalisti, od radiodifuzije, ki so se sami javili, so rekli, če ste njih poslušali, dajte še nas. Nekateri poslanci, ki so bili pač pri roki, so poslušali tudi to. Kateremu sindikatu pa zdaj slediti, na kakšni podlagi? Eni trdijo tako, eni trdijo drugače. Zato jaz pravim da najboljše za državni zbor je, da sledi lastnim inštitucijam, če temu tako rečem, ker pet od nadzornega sveta smo mi postavili. Jaz bi rad videl, če imamo tako inštitucijo, da nam pove, kaj je ugotovila ali pa tudi pove, da ni nič ugotovila. Ampak jaz bi bil rad miren, ko bom pritisnil sem ali tja. Jaz vztrajam pri tem, da te ugotovitve pridobimo pred odločanjem in me zanima, kdaj jih lahko pridobimo. Prej sem razumel samo, da se ne da tako hitro, zdaj me pa zanima, kdaj bi bilo to vendar dostopno, če so se odločali o zadevah, ki so v zakonu pod njihovo kompetenco. Prosim za pojasnilo.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Poslanke in poslanci, predstavniki vlade. Poslanska skupina Nove Slovenije bo podprla predlog odloka o dopolnilnem programu prodaje državnega premoženja, podpiramo tudi amandmaje matičnega odbora in tudi amandma poslanske skupine <PARTY>. Poslanska skupina bo podprla odlok predvsem iz naslednjih razlogov. Mislimo, da je potrebno premoženje, ki se ocenjuje kot poslovno nepotrebno, čim prej prodati. Še zlasti zaradi tega, ker so nekateri objekti v zelo slabem stanju. Po našem mnenju bi morale že prejšnje vlade na tem področju bolj aktivno delati, ker smo s tem izgubili veliko vrednost, ki jo bo težko nadomestiti. Poznam nekaj primerov stanovanj in drugih objektov, zlasti tu mislim na vojaške objekte in stanovanja, ki so v zelo slabem stanju še v današnjem času. Ne strinjamo se pa z amandmajem <PARTY>-a, ker ta amandma predvideva oddajo praktično vsega premoženja, ponuja na odprti listi vso premoženje občinam v roku 30-ih dni. Sicer bi se strinjali s tem, da se ponudi tistim manj razvitim občinam, v skladu z zakonom o skladnem regionalnem razvoju, ki imajo programe za pripravo oziroma za izgradnjo obrtnih con, industrijskih con in razne druge razvojne projekte. Ne moremo pa se strinjati, da državno premoženje kar povprek podarjamo. Veliko debate je bilo na odboru - o čemer danes sicer še ni bilo govora - o odprodaji rezidence v Washingtonu. Po našem mnenju je ta odločitev pravilna, še posebej zaradi tega, ker je predvideno, da se ta sredstva vložijo v obnovo veleposlaništva, ki ga je Slovenija pridobila v sukcesijskem postopku. Strinjamo se tudi z ugotovitvami vseh tistih, ki so povedali, da je treba narediti razloček med sredstvi manjšiH in večjih vrednosti in da je s tem v zvezi treba popraviti zakon o javnih financah. Kar se tiče vrednosti nič in malih vrednosti, se sicer strinjamo, da nekatere stvari niso pravilno ocenjene. s strani predstavnikov vlade je bilo že nekajkrat povedano, da to ne pomeni, da se bodo ta premože
Spoštovani predsednik, spoštovana ministrica, predstavnik Državnega sveta, spoštovane kolegice in kolegi! Glavna sprememba zakona se nanaša na oprostitev plačila prispevkov za neinvalidne delavce v invalidskih podjetjih, kar je povzročilo kar nekaj nasprotovanj v družbi. Pri tem moramo izpostaviti, da ta ukrep po našem mnenju ne bo posegal v politiko zaposlovanja večine strokovnega kadra za delo z invalidi ter izvajanje razvojnih nalog v teh podjetjih. Zato tudi menimo, da negativnih učinkov na poslovanje invalidskih podjetij ne bo in s predlaganimi spremembami ostajajo temeljna načela, na katerih temelji Zakon o zaposlitveni rehabilitaciji, nespremenjena. Invalidska podjetja so tista s 50 % zaposlenih invalidov in invalidska podjetja z vsaj tretjino težjih invalidov in so oproščena plačila prispevkov za socialno varnost tudi za neinvalidne delavce. S tem predlogom zakona se določa najvišje plačilo neinvalidov, za katero so invalidska podjetja še naprej oproščena plačila prispevkov za socialno varnost, in ta meja se postavlja na trikratnik minimalne plače, to je 2 tisoč 367 evrov. Zato moramo poudariti, da olajšava v obliki oprostitve plačila prispevkov še vedno ostaja. Za razliko med dejansko izplačano plačo in trikratnikom minimalne plače pa bodo morala invalidska podjetja plačati prispevke za socialno varnost, in sicer samo za delavce neinvalide. Pri predlogu zakona moramo še omeniti, da poenostavlja postopke poročanja o porabi državnih pomoči. Pri tem moramo izpostaviti, da s spremembami zakon ne posega v namen zakona, to je povečati socialno vključenost invalidov in zagotavljati možnosti za njihovo enakovredno udeležbo na trgu dela z ustvarjanjem ustreznih delovnih mest ter pogojev za delo in prerazporeditev sredstev iz pasivnih v aktivne ukrepe na področju zaposlovanja. In sicer to ostane za 11 tisoč 250 invalidov in 4 tisoč 800 neinvalidov. Postavlja pa s tem zakonom država mejo, nad katero ni več pripravljena priznavati oprostitve prispevkov, in sicer pri 60
Hvala za besedo. Ko govorimo o upravljanju državnih podjetij oziroma upravljanju podjetij nasploh, je dobro, da pogledamo, kakšne so obstoječe izkušnje profesionalnih upravljavcev. Preden sem postal poslanec, sem delal za večje mednarodno podjetje. Tam je bila ena zanimiva zadeva, in sicer enkrat na četrtletje je bil tako imenovan "earnings call". Kaj to pomeni? To pomeni, da se je vzpostavila konferenca, priključili so se investitorji, kogar je to zanimalo, večji skladi, banke in ostali, in uprava je podala svoj vidik, kaj se je v zadnjem četrtletju dogajalo in kaj planira za naslednje četrtletje oziroma za naslednje obdobje. Investitorji so takrat postavljali zanimiva in zoprna vprašanja: "Pred tremi meseci ste napovedali to. Ali je letos to izpolnjeno?" "Takrat ste obljubili to. Ali je ta obljuba izpolnjena?" Tako se upravlja profesionalna podjetja. Moram priznati, da se je pred vsakim tem "earnings call-om" v podjetju vzpostavilo neko pozitivno vrenje, ker se je vedelo, da bodo ta vprašanja postavljena, ker se je vedelo, kakšne obljube so bile dane, in ker se je vedelo, da se bo pogledalo, ali so bile te obljube izpolnjene. Tako je to, kadar podjetje upravlja nek profesionalec. Kako to deluje, kadar Slovenija upravlja svoje državno premoženje? Bolj ali manj se vse začne in konča s tem, da neki ljudje po neki liniji zasedejo svoje stolčke, in tu je konec, dokler teh ljudi ne zamenja nekdo drug z nekimi drugimi stolčki, ampak vmes praktično nihče s temi podjetji ne upravlja. Zato imamo takšen rezultat, kot ga imamo. Tukaj se moramo vprašati, ali je boljša ta pot ali je boljša tista druga pot, kaj od nas pričakujejo državljani in v čigavem interesu delujemo poslanci. Katero od teh rešitev bomo zagovarjali? V Državljanski listi vedno delujemo v interesu državljanov. Lahko je tudi podjetje, ki je v državni lasti, upravljano dobro, če bi bili ti postopki upravljanja v redu. Vendar tukaj ne moremo mimo tega, da pogledamo, kaj nam o tem govori praksa, kakšne so izkušnje
Spoštovani navzoči. Pravijo, da se je Slovenija pred desetimi leti odločila za drugačno pot. Nekateri trdijo, da se je odločila za tisto pot, katero bo vodilo načelo kapitala. V Slovenski nacionalni stranki seveda temu nasprotujemo in pravimo, da morata biti in interes kapitala in tisti socialni vidik, ki ga prav tako lahko prikažemo kot neke vrste socialni vidik, med seboj usklajena. Tokrat v imenu Slovenske nacionalne stranke čestitamo pripravljavcu gradiva za njegovo "smučanje" med obema interesoma za uskladitev v takšni meri, da sta se oba interesa našla v tem zakonu. Gledano iz ene ali druge strani, bo vsak našel nekaj napak, ker sta ta dva interesa vsak na svojem polu. Toda v Slovenski nacionalni stranki dajemo prednost predvsem socialnemu vidiku, čutu do človeka in da zakonsko zaščitimo predvsem tistega, ki so mu praviloma v tej naši državi, žal, kršene vse oziroma večina njegovih pravic. To, dadanes govorimo o enem pomembnejših zakonov, nasploh v obstoju naše mlade države, ne pričajo le predstavniki poslanskih skupin, katerih predstavniki izrazito niso nasprotovali predlaganemu zakonu, temveč tudi to, da se nahajamo komaj v drugi obravnavi in da je zakon že dal nekaj skozi. S sprejemom po prvi obravnavi se je začelo 1999. leta. Torej pred dobrimi tremi leti. Toda navkljub temu, da so pripravljavci gradiva bili tako s strani, recimo, desnih političnih opcij, kakor levih političnih opcij, še zmeraj v zakonu v Slovenski nacionalni stranki vidimo nekatere pomanjkljivosti. Dovolite, da jih v tem trenutku predstavimo, za njih pričakujemo, da se bodo odgovori na naša vprašanja znašli v razpravi, predvsem v obliki odgovorov predstavnikov ministrstva oziroma predstavnikov predlagatelja gradiva. In sicer, prvič, pojasnilo glede VI. poglavja predlaganega zakona, kjer je govora o odpovedi pogodbe o zaposlitvi, tako na eni strani s strani delodajalca, kakor na drugi strani s strani delojemalca, predvsem v terminu "osebni razlog". Po pogovorih, ki smo jih opravili v posla
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Trenutno veljavni zakon je bil sprejet leta 1992, kar nedvomno govori o tem, da je čas, da se zakon novelira in modernizira. Dejstvo je, da se Zakona o zdravstveni dejavnosti ni lotila nobena vlada do sedaj, kar govori o tem, da je na tem področju izjemno veliko predvsem različnih pogledov in še več različnih interesov. Različni pogledi na sistem ureditve zdravstva v državi so povsem legitimni, saj odražajo različne poglede, ki jih državljani imamo. Tako leve politične opcije zagovarjajo javni zdravstveni sistem, ki temelji na solidarnosti in čim večji dostopnosti vseh do zdravstvenih storitev, desne politične opcije in zdravniška zbornica pa zagovarjajo ureditev prostega trga, kar pomeni ukinitev koncesij. In kdo so koncesionarji? To so zdravniki, ki so del javne zdravstvene mreže, kar pomeni, da so njihove storitve za paciente brezplačne oziroma jih za njih zdravnikom koncesionarjem poravna zdravstvena blagajna. Potem imamo zdravnike zasebnike, pri katerih morajo pacienti vsak pregled plačati. Če poenostavim, si zdravniška organizacija – in to zagovarja tudi desna politična opcija – želi, da bi imel pacient možnost izbrati kateregakoli zdravnika želi sam, storitev pa bi bila poravnava iz zdravstvenega zavarovanja, ki bi ga vsak posameznik moral skleniti z izbrano zdravstveno zavarovalnico. Če bi zakon pripravila desna politična opcija, ko je bila na oblasti, bi šel zakon nedvomno v povsem drugo smer. Pa tega takrat, ko so imeli možnost, niso naredili. Zakona niso novelirali in modernizirali. Politična opcija, ki je danes na oblasti, pa zagovarja javno zdravstvo. V tej luči je tudi predlagana novela zakona, ki jo obravnavamo danes. In tako nasprotujoča so si danes tudi mnenja glede primernosti rešitev, ki jih novela prinaša. Verjetno pa lahko izpostavim vsaj eno področje, ki ga novela zakona ureja, okoli katerega se verjetno vsi strinjamo, da ga je nujno urediti, saj danes to področje zakonsko ni urejeno. Govorimo o izvajanju zdra
Hvala lepa, predsedujoča. Lep pozdrav vsem prisotnim, še posebej gospodu ministru! Danes je že bilo postavljeno vprašanje v zvezi s Safilom v Ormožu, pa vseeno. Temu dajem toliko večjo značilnost velike katastrofe, ki se v Ormožu pripravlja, vseeno bom vprašal gospoda ministra. Podjetje Safilo Ormož, ki se ukvarja s proizvodnjo očal, ima v Ormožu več kot 500 zaposlenih in občutno pripomore pri zaposlenosti in gospodarstvu okoliške regije. Tovarna je v lasti italijanske družbe Safilo Group S.p.A. s sedežem v Padovi. Tudi pri nas ima proizvodnjo, s katero nudi vsakodnevni kruh številnim prleškim delavcem in njihovim družinam. Iz družbe Safilo, vsi vemo, so sporočili, da bodo junija letos zaradi načrta za uravnovešenje proizvodnih zmogljivosti skupine s trenutnimi in prihodnjimi potrebami na trgu zaprli proizvodnjo očal v Ormožu. To pomeni, da bo brez dela ostalo 557 ljudi iz te regije, kar bo imelo strašanske socialne in gospodarske posledice za lokalno prebivalstvo, saj je Safilo Ormož trenutno največji zaposlovalec v naši občini. Poleg iz Ormoža nudi podjetje zaposlitev tudi številnim delavcem iz okoliških občin, kot so Sveti Tomaž, Središče ob Dravi, Ptuj, Ljutomer, in seveda onkraj Drave, se pravi tudi na Hrvaškem. Zaradi zaprtja bivše tovarne sladkorja, po domače cuker fabrike, v Ormožu je že takrat ostalo brez službe 350 visoko kvalitetnih delovnih mest, 350 sezonskih delavcev in 5 tisoč kooperantov. Do danes ta gromozanska luknja iz tistih časov še vedno zija, da ne govorim o številnih kmetijah, da ne govorim o kolobarjih v kmetijstvu in tako naprej. Zaprtje Safila bi tako pomenilo za našo regijo katastrofalen gospodarski in socialni udarec. Naj omenim še to, da bo tudi v Slovenj Gradcu zaradi zaprtja tovarne podjetja Adient, da vrnem skrb svojemu kolegu poslancu iz Koroške, izgubilo delo vseh 430 zaposlenih. Dejali ste, da imamo v državi stabilno finančno situacijo, ponavljam, stabilno finančno situacijo, in imate pripravljene rešitve, s katerimi boste naredil
Hvala lepa. Zdaj, mislim, da je glede na izvajanje povsem potrebno dati neka pojasnila. Mi smo pri ugotavljanju politične odgovornosti zelo decidirano ugotavljali posamezno politično odgovornost za posamezno vlado. Torej, ni generalno, ampak nekaterim samo za nekaj, nekaterim za nekaj več, nekaterim za prepozno ukrepanje, nekaterim tudi subjektivno odgovornost. Tako da ni generalizacije v ugotavljanju politične odgovornosti in to je treba poudariti. Treba se je zavedati, da v Novi Ljubljanski banki kreditni odbor na leto sprejme do 2 tisoč odločitev. Po treh letih, od 1997 do leta 2015 , preštejte koliko let je to in koliko kreditnih odločitev je tu notri. V tem primeru preiskovalna komisija ne more obravnavati čisto vsakega primera, tudi ne čisto vsakega primera, ki je bil medijsko izpostavljen. Kar se tiče prič, kdo bi še lahko bil zaslišan in kdo ne bi mogel biti, je bila tu v preiskovalni komisiji absolutna demokracija. Mislim, da bosta kolega Krajnc in kolegica Marija Antonija Kovačič to potrdila, da kdorkoli je predlagal kogarkoli, smo ga uvrstili na seznam zaslišanj in smo ga potem tudi zaslišali, če se ni izmikal zaslišanjem. Drži, med njimi ni nihče predlagal gospoda Jeršiča, drži pa tudi, recimo, da med njimi ni nihče predlagal Simone Dimic in tudi tega primera, ki je zloglasen in bi ga morda kdo pričakoval, preiskovalna komisija ni obravnavala. Nihče ni predlagal tudi primer Istrabenza ali Intereurope in tudi nihče ni predlagal, da recimo preiščemo primer Ultre ali pa primer Košarkarskega kluba Olimpija. Takih zgodb, če bi se začeli ukvarjati z vsemi, pa naštevali kdo nečesa ni preiskoval, potem izgubimo rdečo nit te preiskovalne komisije. Preiskovalna komisija je na 22 konkretnih primerih, nekateri od njih tehtajo, kot veste enega tudi kolega Möderndorfer preiskuje, milijardo evrov, pa potem posamezni kreditni predlogi 50 milijonov evrov, in tako naprej. In skozi te primere, kjer so, bom rekel, zelo nazorno kazali involiviranost v prav ali osebno involvi
Gospod predsedujoči, jaz bom zelo kratek. Ni dva brez tri, kolega zdravnika sta se oglasila, pa se bo še tretji. Jaz ne mislim, da bomo učili pravno stroko, kako in kaj se dela, vendar kolega Gasparini je ostal tam, kako se s pacientom ravna, ko je potreben nujne hitre pomoči. In bom rekel tako: sigurno takšnega pacienta prevzame v roke tisti, ki je izkušen. In noben odgovoren, da rečem, starejši zdravnik specialist in podobno ne bo pustil resne zadeve začetniku, ki je tudi zdravnik in tudi lahko dela, če ima diploma in položen izpit za samostojno delo. V pravu vemo, da se je pač zgodilo, da zasedajo mesta v nižjih ekipmajih sodišč predvsem mlajši ljudje. Ti ljudje, ki bi za potrebo imeli kakšne starejše - starost prinaša dostikrat oziroma v večini primerov vsaj nekaj modrosti zraven. Na žalost se dogaja, da je prav v pravni stroki cvet in tisto, kar velja nekaj v pravu, odšlo nekam navzgor, kjer pač dobiva samo nekje vrnjene izdelke oziroma v presojo izdelke, da rečem tako, iz baze. Potem pa reče - veste, tisto, ko rečemo tudi v medicini, ko gre kaj narobe: "Ja, kje ste bili pa do zdaj, kdo vas je pa pacal?" In to se dogaja mladim pravnikom, da dobijo zaušnico z vrha, in tisti, ki so pač na vrhu, pozabijo, da so bili tudi sami mladi na začetku. In po pravilu te težje primere, ko vidite, da jih dobijo ti mladi ljudje - jaz sočustvujem z njimi, dobri so, da se jih lotijo, dosti jih še zdrži v teh nižjih strukturah sodstva za ne velike denarje, z veliko odgovornostjo. In take težke primere, morda se bo gospod strinjal z mano, dovolite, težje primere v tej državi so dobivali po pravilu v bistvu mlajši sodniki, kjer bi morali reči: "To bomo pa dali takim,ki so kompetentni, ki imajo rutino." Isto kot neke težje operacije ne more začetnik. To se dogaja pri nas in zaradi tega, po moje tudi dostikrat, pa čeprav ne bom nobenemu tu pamet sodil. Mislim, da tudi dostikrat se zaradi tega te procedure toliko vlečejo. Pride do proceduralnih napak in seveda ti od zgoraj mirno gleda
Spoštovani predsednik, predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo Predlog zakona o dopolnitvah zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb podprli. Glavni razlog za našo podporo je v tem, da sedanji zakon o pidih v 3. členu določa, da morajo biti delnice pravnih naslednic pooblaščenih investicijskih družb do 27.1.2008 uvrščene na borzo. To velja tudi za banke in zavarovalnice, kot tudi za Zavarovalnico Triglav, ki je s pripojitvijo Triglava, finančne družbe, d.d., zavezana delovati po veljavnem pidovskem zakonu. Spremembo tega zakona je treba sprejeti tudi zato, ker je v taki obliki neizvršljiv in je v direktnem nasprotju z 21. členom Zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic. Ta v šestem odstavku tega člena predvideva sprejem posebnega zakona, ki bo določil način, na osnovi katerega bodo fizične osebe upravičene do delnic Zavarovalnice Triglav. V Poslanski skupini Nove Slovenije se nam zdi smiselno in tudi potrebno, da se iz določil Zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb izvzamejo banke in zavarovalnice tudi zato, ker imajo svojo področno zakonodajo. S tem se jim omogoči tudi bolj učinkovito in bolj gospodarno poslovanje. Na Odboru za finance in monetarno politiko smo nasprotovali tudi amandmajem, ki jih je vložila Poslanska skupina <PARTY>. Z amandmaji, s katerimi so hoteli samo podaljšati agonijo lastninskega preoblikovanja Zavarovalnice Triglav, se ne moremo strinjati. Namen teh amandmajev je bil samo za dva meseca v prihodnost prenesti reševanje lastninskega preoblikovanja Zavarovalnice Triglav, ne ponujajo pa pogojev za rešitev temeljnega problema, kako rešiti vprašanje individualnih upravičencev, o katerem je svoje povedalo tudi Ustavno sodišče in bi moralo biti rešeno že davno v preteklosti. Pooblaščene investicijske družbe so prehodna oblika investicijskih skladov. Ustanovljene so bile z namenom, da omogočijo državljanom sodelovanje pri lastninjenju gospodarskih subjekt
Hvala lepa za besedo. Ker sem član odbora, sem lahko več pojasnil na samem odboru. Lahko pa še enkrat povem tisto, kar je bistveno. Se pravi, seja je bila sklicana zaradi tega, ker se je očitalo slovenski policiji in tej vladi hudo nasilje. Ugotovili smo iz vseh poročil, da temu ni bilo tako, to je bistvo. Bistvo je, da so mirni in miroljubni protesti dovoljeni. Hvala bogu, da živimo v demokraciji, kjer so protesti nekaj normalnega do točke, ko jih politika izrabi sebi v prid. In to se nam je dogajalo, ko se je porušil svet slovenski opoziciji 13. marca leta 2020. Predlagateljica mi je tudi na seji očitala moje nerazumevanje delovanja vodnega topa. Naj povem, da sem povedal samo to, da je vodni top tako projektiran, da ima lahko vodni curek ali pa tudi kombinacijo česa drugega oziroma tudi celo barvila. Tako smo bili poučeni. Hvala lepa.