EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Vsi nekako začnemo in dejansko je tako, da je Kazenski zakonik tisti, ki varuje najbolj temeljne vrednote v družbi in obenem ščiti oškodovance in pa žrtve teh dejanj. Po drugi strani pa je tudi tisti zakon, ki omejuje svobodo posameznika, njegovo vedenje in ravnanje. Tisto svobodo, ki jo nekako pojmujemo kot eno največjo dobrino demokracije, zato morajo res ti posegi v Kazenski zakonik biti izvedeni takrat, ko so nujni. Če se pa nekako odmaknemo in od daleč pogledamo, kaj pravzaprav danes urejamo v tem kazenskem zakoniku, bomo priča, da poskušamo zaščiti tisti najbolj prvinske dobrine človeka, njegovo svobodo, njegovo dostojanstvo in njegovo osebnost, to, kar smo mislili, da smo z uvedbo varstva človekovih pravic pravzaprav že odpravili. Vedno bolj smo priča temu, da ta posameznik, ki mu je s konceptom varovanja človekovih pravic bila dana ta svoboda, to svobodo pojmuje kot nekaj absolutnega. Da se ne zaveda, da v bistvu je ta njegova pravica in svoboda omejena s pravicami drugega. Včasih je bilo oziroma nastale so človekove pravice zaradi tega, ker je država kršila pravice posamezniku, danes pa smo priča vedno bolj kršitvi pravic človeka po človeku. In zato so te spremembe nujne, da se zaščitijo najbolj ranljive skupine, kajti nepojmljivo, vsaj za mene in mislim, da za velik del družbe, je to, da v tem času govorimo o trgovini z ljudmi, s suženjstvom, z izkoriščanjem človeka po človeku in seveda njegovem dostojanstvu. Prav tako je zame in mislim, da tudi za nas nepojmljivo,da se pogovarjamo o prisilnih porokah. Ampak dejstvo je, da tudi v Sloveniji na to nismo imuni. Nevladne organizacije so opozorile, da poznamo vsaj 14 takih primerov, dejansko pa jih je veliko več, ko gre za prisilno sklepanje tako zakonskih zvez kot pa tudi drugih oblik, ki imajo enaka razmerja, med deklicami in dečki. Torej gre za otroke. Prav tako narašča nasilje v družini, zato je prav, da se ta kazniva dejanja in grožnj
Predsedujoča, hvala za besedo. Tudi lep pozdrav poslankam in poslancem. Kljub temu da se z Ivanom danes nisva opremila z lesenimi metuljčki, smo se v Poslanski skupini Stranke modernega centra odločili, da bomo ta zakon podprli v nadaljnji obravnavi. Zakaj? Ker ugotavljamo, da je les naše največje naravno bogastvo in da tudi ta zakon omogoča, da bi to naravno bogastvo izkoristili v celotni reproverigi, od hloda do končnih izdelkov. Ne glede na razpravo, ki je bila mestoma tudi kritična, sem pa tudi zaznal, da so nekateri poslanci iz opozicije, s katerimi smo navsezadnje bili v preteklosti branžni sodelavci, le prepoznali dobre rešitve v tem zakonu, in tudi nekateri predlogi so se mi zdeli tudi primerni, da bi jih v nadaljnjem postopku tudi upoštevali. Na tak način bomo tudi vodili nadaljnji postopek javne obravnave, in mislim, da bomo tudi v tem primeru Slovenci zmogli toliko modrosti in zrelosti in se povezali po vzoru Avstrije, kjer so ravno na takšnem podobnem projektu dosegli širši družbeni konsenz vseh akterjev v parlamentu in drugih, ki so na nek način vpleteni na tem področju. Tako da vabim tudi vse, ki mogoče v tem trenutku imajo nekatere pomislek, da konstruktivno sodelujejo v nadaljnji razpravi, da pridemo do optimalne rešitve v dobro Slovenije in vseh nas skupaj. Hvala lepa.
Spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanci Državljanske liste bomo uskladitev zakona s predpisi evropske zakonodaje podprli, saj bomo s tem omogočili državljanom tretjih držav s pridobljenimi statusi lažji dostop do opravljanja regularnih poklicev oziroma dejavnosti v naši državi. Pridobili bodo dostop do poenostavljenih, cenejših in krajših postopkov, hkrati pa se jim omogoča tudi hitrejša integracija na slovenski trg dela. Sam zakon ne uvaja nobenih novih postopkov ali administrativnih bremen za stranko, prav tako ostaja enak obseg dokumentacije, ki jo bo stranka morala predložiti. Zaradi trga dela, ki je pod vplivom gospodarske krize in staranja prebivalstva, pomanjkanja delovne sile in težav delodajalcev pri iskanju zaposlenih z zahtevanim znanjem in spretnostmi, mora biti državljanov omogočeno, da hitro zamenjajo službo in se zaposlijo v drugi državi članici. To pa zahteva medsebojno priznavanje kvalifikacij in delovnih izkušenj med vsemi državami članicami z možnostjo zaposlovanja visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav. Mobilnost in kvalifikacije delavcev so potrebne za ponovni zagon gospodarske rasti v Evropi. Okrepljena mobilnost kvalificirane delovne sile bo tako povečala konkurenčnost evropskega gospodarstva, kajti še vedno je preveč regulativnih ovir, ki Evropejcem preprečujejo, da bi se v Evropski uniji zaposlili, kjer želijo, medtem ko so številna visokokvalificirana delovna mesta nezasedena. Gospodarstvo bo imelo večje koristi od začasne mobilnosti delavcev, če bo ta bolj uveljavljena in bo temeljila na jasnejšem okviru, ki bo spodbujal tako obliko mobilnosti. Sprejetje zakona bo pripomoglo k povečanju konkurenčnosti podjetij zaradi lažjega dostopa na evropski trg, predvsem zaradi možnosti zaposlovanja visokokvalificiranih državljanov tretjih držav, ki jih v evropskem prostoru primanjkuje.
Hvala lepa, gospod predsednik. Predlagam, da rešite ugled državnega zbora in da vi, kot predsednik državnega zbora, umaknete zakon iz procedure. Gre za celo vrsto kršenja dejanske procedure, prvič, pri vlaganju amandmaja Liberalne demokracije po poteku roka. Namreč rok je bil 8.6., amandma je bil vložen 9.6., Državni zbor Republike Slovenije, glavna pisarna beleži datum 10.6., vendar se ta amandma tukaj upošteva. To predvsem ni fer zaradi tega, ker so poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, <PARTY>-a in <PARTY>-ja vložile celo vrsto amandmajev, ki pa niso bili sprejeti zaradi napačnega podpisa. Bili so napisani na listih poslanskih skupin, vendar smo spodaj z napako podpisali samo enega poslanca. Mislim, da bi službe državnega zbora lahko in pravočasno opozorile na to neljubo napako, ki je zgolj tehničnega pomena, ne pa vsebinskega pomena, vendar se to ni zgodilo. Zato predlagam, gospod predsednik, še enkrat apeliram na vas, rešite ugled državnega zbora, da ne bodo zopet časopisi polni, kako si nekateri uzurpirajo oblast, in umaknite iz procedure ta zakon. Hvala lepa. Hvala lepa, gospod predsednik. V Slovenski nacionalni stranki podpiramo umik tega zakona. Zakon o občinskem redarstvu pravzaprav ne dela nič drugega, kot širi policijske pristojnosti na nižje sfere, na nižje enote, in tako lahko pričakujemo, da v najkrajšem času bomo imeli na pol pismene redarje, ki bodo z brzostrelkami delali red po Sloveniji. Glede na to, da je ministrstvo za notranje zadeve predlagalo ta zakon, se meni dozdeva, da je policaj minister gospod Bohinc iz Združene liste sicer bral tisto literaturo, tisto knjigo o Butalcih, ki jo je napisal Fran Milčinski, ampak sem prepričan, da je nirazumel, on je mislil, da je to učbenik, ampak to ni učbenik, gospodje, zato ne morem sprejemati takšnih zakonov, kot jih predlaga gospod policaj minister. To, kar zahtevajo in kar poskušajo, da bi spravili na nivo teh občinskih redarjev, je pravzaprav smešnica in to ena od večjih smešnic v zadnjem m
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Skušal bom biti kratek. Sicer ne bom govoril o tem, kakšni so bili razlogi za predlog tega zakona, vendar bom rekel tole, da me skrbi iz vsega, kar sem prebral, da tukaj gre za politični feminizem, vendar o tej stvari ne bom razpravljal, čeprav je moje mnenje to, da verjetno gre za nekaj takega, kot, vsaj to pričajo zadeve v tem uvodu in tudi način postopka, to se pravi, gre za hitri postopek. Zdi se mi, da je bilo o tej stvari, o tej materiji veliko premalo javne diskusije. Ko gre za taka bistvena vprašanja, ker tukaj imamo sedaj eno področje, bomo prišli do kloniranja in vsega tega, se mizdi, da je potrebna zelo široka javna diskusija in pa najti konsenz, če je le mogoče. V roki imam članek iz zadnje številke The Economist, ki pravi, naslov je "Prihodnja etična vojna v Ameriki". In govori o kloniranju, o vseh teh posegih v človekovo naravo. In potem tudi govori o tem, kako sta politika in pravo zelo daleč za znanstveno stroko. In meni se zdi, da smo tudi mi v tej situaciji, kajti tako področje, kot je to, je resnično treba obdelati. Vsaka resna država ima dolžnost, da pregleda vse možne posledice, pravne, psihološke in podobno. Zato bom rekel, da bi resnično morali sprejeti sklep, da to ne gre po hitrem postopku, ta zakon. In se strinjam z mojim kolegom Sokom o tej zadevi. Naj še omenim tole, gospod minister dr. Keber je omenil, da v Ameriki že zbirajo barvo oči in podobnega. Da, to se ne izvaja v praksi, ampak možnosti pa so. So možnosti tudi, da izberete spol svojega otroka in podobno. Vendar, to je še povsem nedorečeno, tudi pravno ni obdelano in mislim, da bo kar nekaj časa v taki državi vzelo, da se ta stvar sortira, prediskutira in potem nek zakon sprejme. Če pa pri nas ne moremo kaj takega narediti, da hitimo v sprejem tega zakona, me resnično skrbi, da tukaj gre za nek politični pojav, ki za našo družbo ni zdrav. Hvala.
Hvala za besedo, predsedujoča. Mogoče je to danes za mene ena najtežjih debat, kar sem jih kdaj poslušala v teh šestih letih. France Prešeren je rekel le čevlje sodi naj kopitar in sedaj ljudje, ki razen tega, da je šef preko par tvitov povedal, da so predobro plačani na RTV in ga jih je preveč, taki ljudje, ki jih moti, ko prižgejo televizijo ni programa, ki bi si ga oni želeli želijo zamenjati kar generalnega direktorja in cel nadzorni in programski svet, da bi njim ugodilo 2 milijona prebivalk in prebivalcev je v Sloveniji in nikoli ne bo ugodeno vsem. Zato se mi zdi res huda ta debata in zelo nevarna, kajti RTV Slovenija je največja kulturno umetniška ustanova v Sloveniji. Napad na RTV Slovenija je napad na kulturo tega naroda kako ni jasno, da politični interes tukaj nima kaj opraviti. Večkrat mi očitate teater tukaj mogoče je moj govor drugačen, ker je pač naučen, natreniran, ker pač je moja izobrazba, sem diplomirala iz umetniške besede in gledališke igre. Umetniška beseda včasih se sliši komu preveč umetno, žal, slišimo pa tudi poslance, ki komaj izgovarjajo slovenščino in jih ne razumem tukaj, zato se opravičujem, če vam ni všeč moj način razprave. Tudi meni marsikateri ni pa ne očitam poklica pravniškega ali pa celo osnovne šole nekaterih poslancev, ki dejansko ne moremo včasih razumeti o čem se pogovarjamo, žal, ampak takšna je volilna zakonodaja in vsi so predstavniki določenega spektra. V več kot 30. letih gledališkega dela sem od 80. let sodelovala z RTV Slovenijo. To je ustanova, ki daje prakso ljudem, ki se šolamo za gledališče, radio, film in televizijo, edina. Tako je bila ena mojih prvih oddaj Mladi mostovi na Radiu Slovenija, bila je za Slovence v zamejstvu in po svetu. Tam sem brala, kot mlada igralka, spise slovenskih otrok, ki se učijo slovenščine od Avstrije do Avstralije in vsi so me imeli radi, ni bilo ideoloških delitev. Delala sem ogromno literarnih nokturnov, radijskih iger, na Televiziji Slovenija sem, smo delali številne televizijske,
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Ta tema je seveda aktualna zaradi dogajanj v svetu. Ampak ni samo sedaj, aktualna je že od napadov na dvojčka. Pojavljajo se sicer nove oblike terorističnih kaznivih dejanj, ampak temu primerno sledi tudi kazenska zakonodaja. Naša kazenska zakonodaja ni tako stara, da ne bi sledila tem dogodkom, ki so se zgodili in ki se dogajajo trenutno v Siriji in Iraku. Kar se tiče novele Kazenskega zakonika, moram reči, da ta ne rešuje ničesar. Predlagano je, da se v Kazenskem zakoniku v prvem odstavku črta beseda "hudo". V prvem odstavku Kazenskega zakonika je naprej problem v tem, ker imamo dve besedi "hudo". Če se to črta, mi razširimo domet tega Kazenskega zakonika na tako bizarne primere, da se zadeva povsem izpridi. Vam bom povedal konkretno. Dajmo se malo konkretno pogovarjati, kaj je narobe, kaj bi lahko bilo in kaj ne. Tako pravi naš obstoječi kazenski zakonik: "Kdor z namenom, da bi uničil ali hudo ogrozil ustavne, gospodarske, socialne ali politične temelje Republike Slovenije ali druge države, na primer Sirije ali Iraka, ali mednarodne organizacije, da bi hudo zastrašil prebivalstvo oziroma da bi prisilil vlado Republike Slovenije ali druge države ali mednarodno organizacijo, da nekaj stori ali opusti, stori ali grozi, da bo storil eno od naslednjih kaznivih dejanj: napad na življenje, se pravi, umore poboje, ugrabitev, zajetje talcev, ugrabitev letala, vse je zajeto, še celo motnja ali prekinitev oskrbe z vodo. Vse to je zajeto v sklopu teh ravnanj, ki jih kazenski zakonik opredeljuje kot teroristična. Če mi sprejmemo ta predlog zakona in rečemo, da je kaznivo to, da bi nekdo samo zastrašil prebivalstvo, da bo storil motnjo ali prekinitev oskrbe z vodo – ali veste kaj to pomeni? Da nekdo v vasi reče, da bo vodo zaprl, zato da bo zastrašil ostale sovaščane zaradi nekega svojega razloga, pomeni to teroristično dejanje. Kazen zapora je od 3 do 15 let. Če sprejmemo to, sprejmemo ta domet kazenskega z
Hvala lepa. Spoštovani! Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj je na 13. redni seji dne, 6.6.2007, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o lokalni samoupravi, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejem predložila Vlada Republike Slovenije. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in mnenjem Državnega sveta Republike Slovenije. Zakonodajno-pravna služba je skladno s prvim odstavkom 27. člena Poslovnika Državnega zbora navedeni predlog zakona preučila z vidika skladnosti z Ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajno-tehničnega vidika. Poleg redakcijskih pripomb k posameznim členom je posebej opozorila na vsebino 15. člena z vidika, da bi bilo treba v besedilo člena vnesti vsebine iz Zakona o romski skupnosti v Republiki Sloveniji, ki določa, da se v tistih občinah, v katerih se voli predstavnika romske skupnosti v občinski svet, v občinskem svetu ustanovi tudi posebno delovno telo za spremljanje položaja romske skupnosti v skladu z zakonom, ki ureja lokalno samoupravo. S tem bi zagotovili, da bodo občinski sveti v občinah, v katerih se voli predstavnik romske skupnosti, ta delovna telesa lahko ustanovili v roku, kot ga določa prvi odstavek 16. člena tega zakona. V pripombah k 17. členu pa je med drugim opozorila, da je med predlaganimi spremembami in dopolnitvami 49.b člena zakona predvidena rešitev, po kateri naj bi organ skupne občinske uprave pridobil položaj neposrednega uporabnika občinskega proračuna tiste občine, v kateri ima sedež, upoštevaje opredelitev pojma "neposredni uporabnik". Odbor je v skladu s 126. in 131. členom Poslovnika Državnega zbora v nadaljevanju prešel na razpravo o členih predloga zakona. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so k predlogu zakona vložili amandmaje naslednji kvalificirani predlagatelji: poslanske skupine <PARTY>, <PARTY>, <PARTY> in <PARTY> k 1., 4., 15. in 17. členu, Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije k 14. členu in posla
Hvala za besedo, predsedujoča. Danes o teh vprašanjih, o katerih se pogovarjamo, zdi se mi, da so to službe, tako notarji kot tudi odvetniki, pravzaprav take narave, da je skoraj nekako neprimerno, da se pogovarjamo o vprašanju njihovega večjega zaupanja v poštenost in zakonitost dela, še posebej pri notarjih, ker gre za službe, ki predstavljajo javne osebe. Dejansko s temi inšpekcijskimi nadzori so bile resnično pri odvetnikih ugotovljene nepravilnosti, ampak te nepravilnosti, ko jih znotraj pogledamo, ne kažejo na to, da je potrebno ponovno urejanje zakonodaje, ampak predvsem kažejo na to, da odvetniki obstoječe zakonodaje, pa čeprav so tudi oni gradniki pravne države, niso spoštovali in da poleg tega ni dovolj ustreznega nadzora. Predlagatelj res zasleduje legitimen cilj, ni oporekati temu, gre pa za to, da dejansko ne bomo dosegli tistega pravega učinka, ki ga želimo. Zakaj? Kajti narave teh nepravilnosti, ki jih je ugotovila inšpekcija, je taka, kot sem že rekla, da kaže in terja večji nadzor, ne pa sprememb zakonodaje. Največja se kaže predvsem pri poslovanju z gotovino. Ampak ta problem ne zasledimo samo pri notarjih in odvetnikih, zasledimo ga pravzaprav povsod. In sicer znaša, ugotovljeno je, na tem področju okoli 3,8 % DBP, kar seveda ni malo. Vedeti pa moramo, da se veliko tega pravzaprav niti ne odkrije. In vsi ti, ki poslujejo z gotovino, so v naši družbi izredno inovativni pri tem, kako prikriti svojo dejavnost, s tem da ne izdajajo računov, da brišejo račune, da jih popravljajo ali da uporabljajo programe, s katerimi se da te revizijske sledi zabrisati. V naši družbi smo dolgo časa bili proti davčnim blagajnam, ampak kaže, da bodo postale dejstvo. Zakon je v medresorskem usklajevanju in upamo, da bo čim prej prišel v parlament. Namreč, vsi mi se trenutno še premalo zavedamo, da plačevanje davkov pomeni, da ne dajemo državi, ampak da dajemo pravzaprav sebi. Kajti, kdo je država? Država smo mi. Mi smo tisti, ki uporabljamo storitve. Iz naslova plačanih
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod predsednik Vlade, spoštovane ministrice! Odlok o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države za 2011 je bil sprejet že v letu 2009. Obravnavani predlog odloka vsebuje dodatnih 28 nepremičnin, katerih orientacijska vrednost je 26 milijonov 152 tisoč 131, tako da se bo število povečalo na skupno 56 nepremičnin v skupni vrednosti 41 milijonov 632. Ker je upravljavec ugotovil, da nepremičnin pri opravljanju svojih nalog več ne potrebuje, želijo pa z njimi razpolagati, se predlaga odlok o spremembah in dopolnitvah odloka o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem in za leto 2011 se število nepremičnin iz 28 poveča še za dodatnih 28, kar znaša skupaj 56 nepremičnin v skupni vrednosti 41 milijonov 632 tisoč evrov. V predlogu odloka so vključene nepremičnine, ki jih udeleženci internega trga uvrstijo na trg, ker jih trajno več ne potrebujejo. Očitno je, da teh nepremičnin upravljavec v takem obsegu ne potrebuje za lastno dejavnost, zato jih lahko po lastni presoji proda, vključi v postopek menjav ali pa jo brezplačno dodeli. Sicer pa je nepremičnina na internem trgu od trenutka, ko jo upravljavec nanj uvrsti, do potrditve letnega načrta razpolaga z nepremičnim premoženjem, vendar najmanj 30 dni. V predlogu za leto 2012 je zgodba vsebinsko enaka, vendar se spremeni le v številu nepremičnin v skupni vrednosti. Gre za 7 stavb z zemljišči, katerih skupna orientacijska vrednost znaša 10 milijonov, od tega je 1 v upravljanju Ministrstva za pravosodje in 6 v upravljanju Ministrstva za kulturo. V teh šestih nepremičninah, ki jih upravlja Ministrstvo za kulturo, je kar šest gradov, z vsemi pripadajočimi zemljišči in objekti. Glede na zapisano se nam zdi, da je orientacijska vrednost nizka. Istočasno pa me zanima, kaj ministrstvo z vsem tem premoženjem namerava početi. Že do sedaj se je izkazalo, da ministrstvo ni ravno dober gospodar in ne sledi merilom za vrednotenje kulturne dediščine, ki predstavlja
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana slovenska javnost. Da je tako, kakor so številni pred menoj že govorili, mora biti nekomu presneto všeč, da se toliko let nič ne premakne pri taki oblasti, pri dveh tretjinah glasov v tem parlamentu se ne more nič premakniti, ne more vlada potegniti ene poteze, ki bi jo lahko občine razumele kot naklonjeno ali pa če hočete, da bom govoril v vašem jeziku, kot korenček, da bi šle v izvedbo 143. člena ustave. Da je tako, da se krepi centralizacija, o čemer ni treba niti navajati podatkov, ker jih ljudje dobro poznajo, predvsem pa jih dobro čutijo. Poglejte samo, kako živi Prekmurje po zaslugi tako imenovane razvojne politike vladajoče koalicije in kakšni so indikatorji tam v primerjavi s povprečji ali pa z absolutnimi številkami drugod po Sloveniji, zlasti pa v centru. Da je slika taka, to gotovo ne ustreza ne Novi Sloveniji, ne koaliciji Slovenije, mislim pa, da tudi ne vsem tistim, ki od takega koncepta razvojnega in take slike centralizacije v Sloveniji nič nimajo. To, kar ponujajo predlagatelji, ne samo ti, ki jih obravnavamo tukaj sedaj, tudi to, kar predlaga vlada v naslednji točki, je ponujanje mačka v žaklju. To je bianco menica. Vi, želite, da podpišemo nekaj, čemur bomo rekli reorganizacija oziroma regionalizacija, potem pa bomo milostno čakali, da boste povedali, kaj biradi s tem naredili oziroma kaj se bo zgodilo. Torej, tako zeleni ali rumeni nismo, da bi take menice podpisovali, in tudi sam moram seveda osebno povedali, ker je v imenu poslanske skupine že govoril vodja, ne mislim tega podpirati. Ne morem tega podpreti tudi zaradi neke, bi rekel, politične ali strokovne kulture, če temu tako rečem, in se lahko pridružim tem, ki so že govorili v tej smeri, na mizi bi moral biti že vrsto let ali že pred davnimi leti ponujen konkreten in kompleten predlog, ne samo naslov "spremembe", ampak, kaj za to spremembo je; ne samo pristojnosti, o katerih bom še kasneje govoril; ne samo finance, t
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani ministri, spoštovane poslanke in poslanci! Kakor vidim, z ministrstva za gospodarstvo tu ni nobenega, in bi, če je možnost, pozvala, naj se udeležijo Bom zahtevala pismeni odgovor. V letošnjem Uradnem listu številka 28/2002 je bil objavljen javni razpis za spodbujanje uvajanja metod in orodij za povečanje produktivnosti s sofinanciranjem stroškov. Namen razpisa je bila podpora podjetjem pri sistematičnem prenosu znanja in uvajanja metod in orodij za povečanje produktivnosti, s poudarkom na sistemih stalnih izboljšav. Predvidena sredstva javnega razpisa so bila 50 SIT za leto 2002, za leti 2003 in 2004 pa je odvisno glede na odobrena sredstva v prihodnjih letih. Vsi vemo, kako težko slovenska podjetja namenjajo denar za posodobitev proizvodnje: ne, ker se ne bi zavedala nujnosti, ampak enostavno niso sposobna investicij. Državna sredstva, ki se namenjajo v ta namen, so zato še toliko bolj zaželena in potrebna. Z namenom transparentnosti postopkov javnih razpisov, ekonomične in poštene razdelitve sredstev in seveda namena porabe želim vedeti: Kako ministrstvo izbere podjetje? Kako nadzoruje postopke razdelitve, višino sredstev in seveda namen porabe? <PARTY>: Kakšni so bili postopki v primeru sredstev javnega razpisa za spodbujanje uvajanja metod in orodij za povečanje produktivnosti? Zanima me tudi: Kaj so ugotovili pri preverjanju in nadzoru? Hvala lepa.