EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, gospod predsednik. Vse lepo pozdravljam! Spoštovani minister gospod Zdravko Počivalšek, slovenska Pošta ali bolje rečeno slovenske občine in prebivalke in prebivalci teh občin imajo v zadnjem času s slovensko Pošto zelo veliko problemov. Bojim se, da se na spremenjeno poslovno okolje v evropskem prostoru tovrstnih storitev vodstvo Pošte odziva zgolj s skrbjo za kratkoročne učinke optimizacije poštnega omrežja na način ukinjanja klasičnih poštnih uradov in z uvajanjem novih, velikokrat tudi neuspešnih servisnih dejavnosti, med drugim tudi tako imenovanih pogodbenih pošt. V Sloveniji se je tako zaprlo ali preoblikovalo že več kot 100 poštnih uradov. Večina lokalnih skupnosti se s tako poslovno politiko nikakor ne strinja. Pred kratkim ste na celjskem območju, v občinah Dobrna in Dobje ostro nasprotovali namenu ukinitve Pošte, kljub temu pa je bila sprejeta načrtovana odločitev. Seznanjeni smo s primeri, ko so te pogodbene pošte zaradi različnih razlogov prenehale delovati, lokalni prebivalci pa so ostali brez z zakonom zagotovljenih in kakovostnih poštnih storitev. Iz tega razloga vas sprašujem: Kakšen je postopek zapiranja Pošte, ki je na nekem območju izvajala univerzalne poštne storitve in se je nato preoblikovala v pogodbeno pošto? Nadalje pa sprašujem tudi: V kolikšni meri mora AKOS v postopkih upoštevati mnenje lokalnih skupnosti? Kako nadzira izvajanje poštnih storitev? Kako je ukrepal v primerih, ko so pogodbene pošte prenehale delovati? Ali je <PARTY>H oziroma Vlada oziroma <PARTY>K, preko katerega država uresničuje ustanoviteljske pravice o Pošti Slovenija, obravnaval poročilo regulatorja poštne dejavnosti in zahteval pojasnila od članov nadzornega sveta Pošte glede navedenih vprašanj? Vem, da vsa ta vprašanja niso namenjena zgolj vam, gospod minister, ampak tudi pristojni ministrici, zato bom pisni odgovor prosila, za ta odgovor prosila tudi njo in seveda tudi Agencijo za komunikacijska omrežja in storitve. Hvala lepa za odgovore.
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovani minister, spoštovani poslanke in poslanci ter seveda lepo pozdravljeni tudi vsi, ki nas spremljate! Vlada Republike Slovenije je pripravila kompleksen in obsežen dokument. Gre za 5,2 milijarde evrov, ki jih bo – verjamem, prepričan sem – Slovenija usmerila v tisto, kar je najbolj potrebno in kar bo pomenilo najboljši možni izhod iz krize, v kateri se trenutno nahajamo, in seveda v tisto, kar nas v prihodnjih mesecih in letih tudi čaka. Na začetku svoje razprave želim vendarle izpostaviti nekaj dejstev, ki so bila v zadnjih mesecih zavajajoče povedana oziroma so bile to bolj laži in zavajanja, ne pa dejstva. Najprej o samem postopku oziroma pripravi nacionalnega Načrta za okrevanje in odpornost. Gre za strateški dokument, ki je bil pripravljen tudi na podlagi široke izmenjave mnenj, več kot 2 tisoč deležnikov je bilo v to vključenih. Tukaj govorimo o županih, govorimo o direktorjih regionalnih razvojnih agencij, govorimo tudi o Ekonomsko-socialnem svetu, gospodarstvenikih, to, kar je bil spletni oziroma virtualni strokovni posvet, več kot tisoč 300 gospodarstvenikov, pa tudi o sestankih, pogovorih s socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami. Kot vidimo, širok nabor različnih deležnikov, ki so tako ali drugače bili vključeni in seveda tudi ta načrt na njih vpliva. Dovolite mi, da izpostavim tiste ključne prioritete oziroma projekte na državnem, nacionalnem nivoju, ki jih Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje. Na področju infrastrukture je to zagotovo 3. razvojna os in velike investicije na železniškem omrežju. Danes se nahajamo v svetovni zdravstveni krizi, lahko rečemo pandemija covida-19, zato je tudi področje zdravstva izjemno pomembno, in sicer tukaj konkretno novi infekcijski kliniki v Mariboru in Ljubljani, negovalne bolnišnice in seveda tudi posamezne investicije praktično v bolnišnice po celotni Sloveniji, od UKC Ljubljana, UKC Maribor, Golnika, tudi v Kranju pa Novi Gorici, Murski Soboti. Govorim o m
Hvala lepa. Sedaj bom malo razočaral na začetku gospo Pečanovo, ker ta čas nisem imel časa, da bi se šel pogledat v ogledalo. Sicer se nimam za manekena, ampak težav z ogledalom pa res še nimam. O neumnosti oziroma neumnih predlogih pa predlagam, da si pogledate magnetogram. Jaz o neumnih predlogih nisem govoril, sicer pa neumnosti tudi z ogledalom ne morete preveriti, razen vi mogoče, ne vem. O amandmaju pa toliko. Jaz bi ga celo podprl, ko sem bral prvi odstavek in drugi odstavek. Način ugotavljanja kriterijev za sofinanciranje bi mogoče bilo potrebno spremeniti in vzeti kot izhodišče doseganja lastnih prihodkov, ne pa dohodnina, ki ni edini vir lastnih prihodkov občine. Ta drugi del pa je popoln absurd in ne vem, pred dnevi nam je bilo govorjeno, če si nekaj upamo. Jaz ne vem, kako si je kdo upal tak predlog amandmaja podpisati. Kaj konkretno pomeni predlog: jemlje revnim in daje bogatim. Tisti, ki so do sedaj bili deležni sofinanciranja s strani države 70%, bodo dobili 20% manj, tisti, ki 60, 10% manj, tisti, ki so bili do sedaj deležni sofinanciranja 20%, bodo dobili 10% zraven, to so tisti, ki dosegajo nad 130% povprečja, ko govorimo o dohodnini v tej tabeli. Dobesedno je to, ne vem, norčevanje, ko v isti sapi govorimo o skladnem regionalnem razvoju pomagati revnim občinam, da ujamejo povprečno razvite, pa pride tak predlog v državni zbor. Tega je potrebno postaviti pred ogledalo. Hvala lepa.
Spoštovani predsednik, spoštovani zbor, spoštovani minister in ostali predstavniki vlade! V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o usmerjanju otrok s posebnimi potrebami, ker smo prepričani, da so predlagane spremembe in dopolnitve strokovno premišljene in predlagane v dobro otrok. V to nas prepričuje tudi to, da je bilo v razpravo vključenih večje število nevladnih organizacij in predstavnikov zainteresirane javnosti, katerih pripombe in predlogi so bili upoštevani in v večji meri tudi sprejeti. Sprejemamo in verjamemo navedbam šolskega ministra, da bo obseg oddelkov in učencev s posebnimi potrebami v prihodnje enak kot v preteklih letih, da bo delo komisij po novem bolj učinkovito in da zakon prinaša prijaznejše postopke usmerjanja tako za otroke kot starše. Zakon sicer prinaša kar nekaj sprememb in dopolnitev, ki pa ne posegajo v konceptualno ureditev usmerjanja otrok s posebnimi potrebami. Tako na primer, kar v poslanski skupini <PARTY> podpiramo, med drugim ukinja obvezno preverjanje ustrezne usmeritve. Odločitev o potrebi po preverjanju je v predlogu prepuščena strokovnjakom, ki pa lahko iz strokovno utemeljenih razlogov preverjanje tudi določijo. Prav tako podpiramo določilo, da v komisiji za usmerjanje lahko sodeluje tudi otrokov vzgojitelj oziroma učitelj, saj ta otroka najbolj pozna. Za sodelovanje ga bo zaprosil predsednik komisije in bo vabljen na sejo komisije. Upravičeno lahko pričakujemo, da bo z dopolnitvami zakona otrok, ki potrebuje ustrezno strokovno pomoč, te deležen prej in bodo hitreje stekli vsi postopki, ki so potrebni, da se otroka usmeri v ustrezen program. Tudi zato, ker se na novo uvaja pedagoško naravnan pristop in se tako pristojnosti prenašajo s področja socialnega varstva na področje šolstva. Pomembno je, da se bo na podlagi strokovnega mnenja komisije določil program vzgoje in izobraževanja, določilo se bo obliko in način izvajanja dodatne strokovne pomoči, določi
Lep pozdrav vsem prisotnim. Spoštovani minister, podpredsednik Državnega zbora! Prav zanimivo je, če kar nadaljujem tam, kjer je končal kolega pred mano: naj bi bili bolj ekološko ozaveščeni, naj bi bolj poznali materiale, pa vendar se nam dogaja, da se bolj zasipamo z odpadki oziroma imamo težavo, kako te odpadke pravilno odstraniti oziroma jih predelati ali kako drugače se jih znebiti, predvsem pa porabiti. To pa je namen tega zakona. Se pravi načelo krožnega gospodarstva. Slišali smo, da so se nekateri želeli imeti tako imenovano splošno razpravo o zakonu. Vsi so pohvalili to, vendar je dejstvo, da ta splošna razprava se odvija med nami poslanci, če pa bi bil ta zakon spuščen že v redno proceduro v smislu, da se ga na odboru obravnava, tja preidejo tudi strokovnjaki – to bilo glede na datum, kdaj je bil ta zakon vložen v Državni zbor, lahko že opravljeno in bi bil lahko ta zakon praktično že skoraj veljaven, če ne, pa vsaj tik pred zadnjim pomembnim odločanjem. Danes pa smo na splošno. In kaj lahko ugotovimo? Ugotovimo lahko to, da se na splošno vsi strinjamo, razen izjemo dveh poslancev, kolikor smo razumeli. Nekateri so imeli pomisleke v zvezi s kavcijo, so tudi že pripravili določeno dokumentacijo. Tudi to je povedal minister, da podpirajo, ker je verjetno to nadgradnja tega, kar je mišljeno z odgovornostjo proizvajalca, se pravi odgovornost proizvajalca, da potem poskrbi tudi za odpadke. Ker če ne bomo prišli v element tega, da bo vsaka embalaža čim bolj lahko razgradljiva, predvsem pa uporabna in jo bo manj, potem bomo lahko govorili o ekologijo in varstvu okolja. Ker plastika, zdaj smo že ugotovili, je eden največjih ključih problemov, ni pa največji. Ker zakon je obsežen, 400 strani celotne dokumentacije je in bi bilo res neprimerno, da ne bi končali do končnega; se pravi s potrditvijo v Državnem zboru v tem mandatu. Nenazadnje so pomembna tudi sredstva, ki so bila – za kaj so bila, je minister povedal. Namreč, en glavnih vzrokov, zakaj smo šli v kompletno
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani predsednik Vlade, spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Da ne bi zgubljali časa, bom ponovil tisto, kar sem že povedal v svoji predhodni razpravi. Predlagam gospodu ministru, kljub temu, da se zavedam, da je bilo njegovo delo zahtevno, izpostavljeno in da je opravil veliko in veliko koristnega dela, v smeri reform in v dolgoročno korist državljanom in državljankam Slovenije, da skrajšamo to agonijo in da nekako kot dober politik morda nekoliko spremeni svoje sedanje ravnanje in v olajšanje celotnega postopka in da lahko začnemo z delom, ponudi odstop in na ta način razreši to zadevo. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na 64. nujni seji 16. 9. 2016 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 70. seji 9. 9. sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Seje odbora so se udeležili tudi predstavniki Ministrstva za finance ter Zakonodajno-pravne službe. Članom odbora je bilo poleg predloga zakona predloženo še mnenje Zakonodajno-pravne službe in predlog amandmaja Združenja družb za upravljanje investicijskih skladov. V skladu s poslovnikom so amandmaje k predlogu zakona vložile Poslanska skupina <PARTY> k 4. členu, koalicijske poslanske skupine k 6. členu in Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke k 4. členu. V dopolnilni obrazložitvi je državna sekretarka na Ministrstvu za finance predstavila glavne cilje in rešitve predlaganega zakona. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je pojasnila, da je služba k predlogu zakona dala pripombo k 6. členu, ki ji vloženi amandma koalicijskih poslanskih skupin sledi. Glede ostalih pripomb pa so bila podana ustrezna pojasnila. V razpravi so se članice in člani odbora osredotočili na razpravo o tem, katera višina davčne stopnje bi bila najustreznejša za doseganje javnofinančne konsolidacije ter hkratno krepitev konkurenčnosti in povečanje produktivnosti gospodarstva. Nekateri razpravljavci so menili, da je predlagano zvišanje davčne stopnje z vidika ohranjanja omenjenega ravnotežja ustrezno; drugi pa so menili, da bi bilo treba davčno stopnjo še bolj zvišati. Nasprotno pa so nekateri razpravljavci opozorili na negativne posledice zvišanja davčne stopnje, zlasti z vidika privabljanja investicij, zato so predlagali njeno znižanje. Odbor je glasoval in obravnaval amandmaje. Sprejel je amandma k 6. členu, ki so ga predlagale koalicijske poslanske skupine. Ni sprejel pa aman
Hvala za besedo. Jaz bi tukaj samo repliciral gospodu Anderliču v tem delu, pa mogoče začel z eno izjavo na okrogli mizi na temo reševanja romske problematike, ki je bila v Krškem, ko je nekdo takrat izjavil, da tisti, ki bo rešil romsko problematiko, bo dobil Nobelovo nagrado. Gospod Anderlič, s tem, kot ste vi prej govorili, da s tem členom dejansko rešimo v glavnem problem, se tukaj, po mojem prepričanju, veliko ljudi ne strinja. Vsekakor ste šli mimo, ste udarili mimo. Kar se tiče občinskih proračunov in pa državnega proračuna. Poglejte, ravno ta amandma Slovenske ljudske stranke nakazuje v tem zakonu, da je možno, če ga sprejmemo, da je možno zagotoviti dodatna sredstva občinam za reševanje tega problema. Če si ga točno preberemo, to je k 14. členu, predlagamo: "V 101. členu se doda drugi odstavek, ki se glasi: 'Občinam iz zgornjega odstavka se višina sredstev iz drugegaodstavka 56. člena tega zakona določi tudi upoštevaje status občine z vidika zagotavljanja položaja in posebnih pravic romske skupnosti.'." Ravno o tem govori, ravno o tem govori. Tako da, gospod Anderlič, poznate in tudi izhajate iz problemov kar nekaj občin, ki jih poznate, da je država tista, ki mora reševati to problematiko. Gospod minister je sam rekel, da priznava in da je v bistvu država, vlada tista, ki bo s proračunom to reševala. Ta naš amandma to nakazuje. In še enkrat pravim, podprite ga.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Pozdravljeni kolegice in kolegi in vsi, ki nas spremljate! Pred sabo imamo Predlog zakona za urejanje položaja študentov. Cilj spremembe zakona je izboljšanje položaja študentov. V Sloveniji je izobraževanje brezplačno in tudi visokošolsko izobraževanje, kar je velika prednost Slovenije, kakovosti življenja, dela, bivanja, v njej, v naši domovi, zato je skrb za študente še posebej pomembna. Rešitve, nekatere pomembne rešitve, urejajo izboljšanje položaja. Ena izmed njih je povečanje državnih štipendij za 20 %, druga, da se razbremeni družina študenta, saj pridobitev štipendije ne vpliva več na dohodke do minimalne plače. Prav tako se končno povišuje tudi višina subvencionirane prehrane, ki zdaj znaša 3,5 evra in študentje bodo lahko živeli bolj sproščeno življenje, saj bodo lahko koristili obroke od 7. do 22. ure vsak dan. Kar pa je izjemno razveseljivo, pa je tudi to, da se določa povečanje zneska za gradnjo študentskih domov. Treba je povedati, da bi v idealnem primeru bilo najbolje, da vsi študentje bivajo v študentskih domovih, kajti bivanje v študentskem domu ne pomeni zgolj to rešitev eksistencialno rešitev, pač pa pomeni tudi deljenje znanja v največjem inkubatorju intelektualcev. Nastajajo nove zveze, nove ideje in nove priložnosti in nova ustvarjalnost, zato je to vizija, da bi seveda vsak študent imel tudi možnost nastaniti se v študentskem domu. Posodablja se njihov način življenja z digitalno študentsko izkaznico in pa, končno se ureja položaj študentov s posebnimi potrebami. Do sedaj je bil sicer urejen v Zakonu o visokem šolstvu, vendar je slednja ureditev veliko bolj pisana na kožo tem, pa tudi to, da lahko, skrb za nadarjene. Torej, vizija Slovenske demokratske stranke je, ki se pridružuje potrditvi tega zakona, je, da vsak študent lahko študira neobremenjeno, pravočasno in da ga družina podpira moralno ne pa, da je finančno obremenjena z njim. Tako da je lahko študent tudi neodvisen. Zakon o visokem šolstvu in pa
Spoštovani prisotni! Jaz se vnaprej opravičujem za moj drugačen pogled na vsebino tega zakona in prosim vas, če moj drugačen pogled ali stališče lahko razumete tudi kot mojo ustavno pravico in kot poslovniško pravico do drugačnega razmisleka, kot ga imate ostali v tem državnem zboru do omenjenega zakona. Večkrat je bilo izpostavljeno, kar se tega zakona tiče, o večnamenskosti evidenc. Češ, zakaj vse se bodo te evidence uporabljale in kako nam brez teh evidenc v naši državi ni živeti. Jaz verjamem v drugo zgodbo, žal. Prebral sem vladno strategijo razvoja Republike Slovenije, to sta dve skripti velikega obsega, in z zagotovostjo lahko trdim, da bo omenjeni zakon, ki je danes pred nami, torej v tretji, dokončni obravnavi, da je le tisti nujni instrument za uvedbo davka na nepremičnine. V okviru prejšnje moje razprave v tem državnem zboru sem povedal, kako se bodo odvijali dogodki z uvajanjem novega zakona oziroma novega davka, kateremu bomo podvrženi v naši državi v letu 2007. In zato lahko danes tukaj v tretji obravnavi še enkrat ponovim te iste besede. Ker ocenjujem, da si naše državljanke in državljani ne zaslužijo, poudarek - ne zaslužijo novega davka v naši državi, ker so tako ali tako že preveč obdavčeni, bom izkoristil teh nekaj minut in v bistvu ponovil svoje besede iz druge obravnave omenjenega zakona. Dejstvo je, da je zakon o evidentiranju nepremičnin, zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin, s katerimi se zdaj v aprilu srečujemo, podlaga za to, da bo nekje v septembru prišel v obravnavo zakon o davku na nepremičnine in da bo nekako v decembru vzpostavljen register nepremičnin in evidenc trga nepremičnin. Nekateri kolegi pred menoj ste govorili, kaj vse načrtuje vlada Republike Slovenije v okviru nepremičnin popisati, ali je smiselno popisati vsako sleherno stvar, ki je v lasti posameznika v naši državi, ali se za tem skriva kaj več. Dejstvo je, da skozi tako široko evidenco, kot si jo je zastavila vlada Republike Slovenije, si s tem pridobiva tudi mnogo
Hvala lepa. Tudi jaz sem v približno takšni situaciji kot moja predgovornica. Samo dve minuti imam, zato bom mogoče začela točno pri tem poročilu Računskega sodišča pa bom potem pri delitvi časa povedala še vse tisto, kar sem se namenila povedati. Jaz mislim, da smo bili vsi zaskrbljeni, ko smo prebrali to revizijo Računskega sodišča. Zaskrbljeni pa zaradi tega, ker smo potem naknadno, ko smo to revizijo prebrali in ko smo se malo poglobili v samo tematiko in v same ugotovitve Računskega sodišča, ugotovili, da je popolnoma enake stvari ugotovilo že davnega leta 2008, ko je revidiralo poslovanje ministrstva za delo v letu 2007. Meni je bil ta podatek še toliko bolj šokanten kot pa sam ta, ki sem ga razbrala iz te revizije. Zakaj? Zaradi tega, ker sem potem šla iskat tudi tisto revizijo iz leta 2008 in sem jo poiskala in sem jo prebrala. In kaj sem ugotovila? Da je Računsko sodišče, ko je revidiralo delo ministrstva za leto 2007, ugotovilo popolnoma enake stvari. Popolnoma enake stvari in dalo popolnoma enaka napotila, kot jih je dalo sedaj za teh 10 let, ki jih je zdaj revidiralo. Popolnoma enake. Poslanci, ki ste takrat sedeli v Državnem zboru, katerih stranke so bile na Vladi, upam, da ste takrat tudi imeli takšno izredno sejo in da ste takrat tudi opozorili na to, kar je takrat ugotovilo Računsko sodišče. Prebrala bom en izsek, zato da vemo, o čem se pogovarjamo. Že takrat je Računsko sodišče ugotovilo, da socialnovarstveni programi oziroma storitve ministrstva ne pokrivajo potreb, poleg tega obstoječa mreža storitev vsem upravičencem ne zagotavlja enakih možnosti vključevanja, nima dovolj jasnega odgovora na vprašanje, kam s tistimi, ki potrebujejo varstvo in nego drugih. Računsko sodišče je že takrat dalo popolnoma enaka priporočila za ravnanje ministrstvu, kot jih je dalo sedaj. Kaj to pomeni? To pomeni, da so od leta 2008 dalje vse vlade in vsi ministri, ki so bili na tem položaju, natančno vedeli, kje so težave. Ampak te težave so se začele v 2007, da ne bo p
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Poslanke in poslanci! Minister je korektno predstavil predlog zakona o vodah. V sami predstavitvi je marsikaj pojasnil. V tem zakonu je tudi ureditev objektov v javni rabi, kar pozdravljam, saj ti objekti bodo zgrajeni pod pogojem, da poseg ne poslabša stanja voda. Sam prihajam iz okolja, ki ima veliko vode. Že ime Medvode pove, da živim v občini med vodami. Skozi občino tečeta dve reki Sava in Sora. Imamo tudi Zbiljsko jezero, ob katerem občina in občani Medvod že leta poskušamo umestiti sprehajalno pot okoli Zbiljskega jezera. Imamo idejo o kolesarski pešpoti ob reki Sori, brv za prehod reke Sore, iz smeri Škofje Loke proti Ljubljani. Turistično društvo poskuša tudi z umestitvijo pomola priveza ob čolnarni. V občini Medvode imamo tudi Polhograjsko hribovje z veliko pritokov v omenjeni reki. Ob sedanjem zakonju teh pritokov občina ni imela pristojnosti upravljati, jih čistiti, urejati. S tem pa je prihajalo do poplavljanja in škode občanov ter na samih cestiščih. Ta nov zakon bo občinam omogočil, da lahko to urejajo, saj lokalno okolje pozna težave in same rešitve. Poleg tega sem se tudi pogovarjal s predsednikom ob jezerskih turističnih društev, ki je potrdil, da podpirajo predlog zakona, saj turizem prinaša dodatno vrednost samemu kraju. S tem pomagamo tudi turizmu, ki ob teh težkih časih najbolj prizadet. Žalosti me tudi, da je med prvopodpisanimi za referendum tudi naša občanka, evropska poslanka, predsednica stranke <PARTY>. S tem dejanjem, po mojem mnenju, dokazuje, da ne pozna te problematike v sami občini Medvode. S tem se vidi tudi, da je zadeve s podpisi za referendum spolitizirana. Zadnje dni je referendum podpisalo več tisoč javnih uslužbencev z elektronskim podpisom, kar je tudi klic v sili, za moje pojme. Za konec pa pozdravljam ta zakon, saj je namenjen reševanju problemov in dodatno ščiti vodne vire. Tudi več sredstev je za vzdrževanje sanacij številnih vodotokov z namenom preprečevanja poplav. Z uresničitvij
Ja, najprej bi se kolegu Lenartu zahvalil za skrb, na katere prireditve sem povabljen in na katere ne. Lahko rečem, da, naju oba verjetno vabijo na iste prireditve, kot jih dobimo v vabilo vsi poslanci. Dobim kar nekaj vabil, udeležujem pa se tistih, ki so v mojem volilnem okraju in pa kar se predvsem tiče Slovenske vojske. Kar se tega tiče, hvala za skrb. Kar se pa drugega dela tiče, pa lahko rečem, da ste grdo poneverili moje besede. O nobeni pasji uti kot teh proslavah nisem govoril. Predsednik Vlade je imel v dobrih 14. dneh 14 govorov in pa nekaj intervjujev. Tega ni do zdaj imel nobeden predsednik Vlade. To je sam piar, nič drugega, to je en sam piar. Vsaka prireditev je pomembna, prvič, za organizatorje in, drugič, za tiste, ki jim je prireditev namenjena. Ampak to, kar se zadnji mesec dogaja v tej državi – predsednik republike je taka funkcija, župan je takšna funkcija, kjer imajo nagovore, predsednik Vlade pa do zdaj še ni letal po terenu vsak dan pa imel govorov pa intervjujev pa nič konkretnega nikjer. Zato sem jaz rekel, da mogoče še ob tako nepomembnem dogodku, kot je to, da nekdo na svojem vrtu postavi kakšno pasjo uto – naj povabi predsednika Vlade, da mu jo otvori pa da ima govor, jaz verjamem, da bo z veseljem prišel.