EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo. Spoštovani še enkrat. Pri predlogu tega letnega plana razvoja in vzdrževanja avtocest je bilo na odboru, pa tudi danes tukaj v državnem zboru, izrečene precej hude kritike ministrstvu, Darsu in vsem tem institucijam, ki vodijo te projekte. Najbolj zanimivo je pa seveda to, da je ta kritika, dosti ostra kritika, prišla predvsem oziroma tudi kar precej s strani koalicijskih poslancev. To je zelo zanimiva ugotovitev. Padle so precej težke besede, predvsem zadnjič na odboru, in sicer o netransparentnosti vseh teh projektov, o čudnem zakolisju, ki se tukaj dogaja, o prelivanju sredstev, o moči posameznikov, ki lahko vplivajo na izvedbo teh projektov in spremembe, potem o vedno drugačnih prioritetah, o nepravični cestnini, o tem je bilo veliko govora, o slabih konceptih, o velikih raznovrstnih zamudah je bilo tudi danes precej povedanega. Da so se zgradili določeni odseki z najdražjimi variantami, namesto da bi se zgodili najcenejši in da bi se pobirala cestnina, na podlagi katere bi bilo možno potem graditi druge odseke, da so se izbirali predragi odseki oziroma politično nekako tudi mogoče določili neki zelo dragi odseki, kot je Trojane, kjer smo vrgli desetine milijard nepotrebno v prazno, tukaj bi se dalo "prišparati" prav gotovo desetine milijard denarja, vendar za to nobenega ne boli glava. Skratka, bilo je precej slabih točk oziroma precej opozoril o slabi izvedbi nacionalnega programa, pa tudi vseh ostalih projektov za izgradnjo avtocest. Jaz bi rekel tako, da je bilo preveč teh slabih točk, vendar, kot še enkrat poudarjam, zelo zanimivo je, da je na to opozarjala koalicija. Tudi sam se nekako opredeljujem do tega in tudi odbor za infrastrukturo je sprejel take sklepe, da je te stvari končno enkrat treba napraviti transparentne in napraviti rebalans nacionalnega programa, kot smo se dogovorili, ki bi bil sprejemljiv in natančen in ki ne bi več dovoljeval odstopanja in bi potem za tistim rebalansom končno tudi nekdo stal in za njega tudi nekdo
Spoštovani gospod predsednik, prosim vas, na podlagi Poslovnika Državnega zbora, da to razpravo dvignemo na malce višji nivo in da poskušate razprave predhodnikov, tudi ko gre za eklatantno laž, malce omejiti. Naj povem, da so, zaradi seje Odbor za izobraževanje, kjer so obravnavali ta zakon opravili posvet, na katerem je Zakonodajno-pravna služba povedala, da ni nobenih zadržkov, da se ta zakona obravnava na seji Državnega zbora, zato ni res, da je ta zakon sporen in ni res, da je predsednica Iva Dimic kršila Poslovnik in prosim, da poslanko opomnite, da ne zavaja. Kar se tiče pa pomladi naj povem, da pred 30 leti so slavile pomladne stranke. Hvala.
Hvala še enkrat za besedo. Samo par besed, in sicer k četrtemu amandmaju k 4. členu. Po našem prepričanju je Banka Slovenije tista, ki naj določi samo pri posebnih izvedbah osnovno ceno. Kajti vsi tisti, ki smo kadarkoli imeli nek kovanec, ki je bil spominski, če se spomnite 100 tolarjev slovenskih, mogoče ga kdo še hrani doma, je bil tak sto tolarski kovanec izdan za čas, ko se je Slovenija uvrstila na evropsko ali svetovno prvenstvo v nogometu. In ta sto tolarski kovanec je imel takrat vrednost 100 tolarjev. Ni bil vreden več. In se mi zdi popolnoma nesmiselno, da bi zanj, ker je bil izdan ob nekem, bom rekel, veličastnem dogodku za to državo, ampak je imel nominalno vrednost 100 tolarjev, da se določi, da damo pristojnost nekomu, da je pa ta cena lahko 200 tolarjev, nominalno. Ko grem pa v trgovino, glede na to, da so spominski kovanci v rednem obtoku, bom pa dobil samo 100 tolarjev. To je ena taka neumnost ali nebuloza, ki je zapisana v samem zakonu. Se pravi, če je nek spominski kovanec izdan za določen namen in imamo v obtoku, sedaj bom na pamet govoril, 100.000 kovancev pod 100 tolarjev, se mi zdi, da je brez zveze, da jih prodajamo po 150, ker za njih dobimo 100. Niso vsem ljudem ti spominski kovanci vredni toliko, da bi jih hranili doma, ampak nekateri gredo z njimi tudi v trgovino. Se pa strinjam v tistem delu, kjer naj osnovno ceno določi Banka Slovenije, ko gre za posebne izvedbe posameznih kovancev. Takrat ja. Ko gre pa za takšne priložnostne variante, se mi zdi pa to zelo neresno, nedodelano in pa skrb zbujajoče. Hvala. Spoštovani prisotni! Gospod državni sekretar, dajte mi povedati, katera država pa upodablja 12 zvezdic, ali bo Slovenija resnično prva in unikum? Glede na to, da gre za priporočilo Evropske centralne banke, se jaz tožbe v nobenem primeru proti državi Sloveniji, ko bo izdajala spominske kovance, ne bojim. Gre za priporočilo. Vi lahko meni danes priporočate, da ta zakon podprem. Jaz ga ne bom, vi ste mi sicer priporočili, ampak zaradi teg
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana ministrica! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu arhivskega gradiva Vlada predlaga z namenom, da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države. V bistvu gre za arhivska gradiva, ki vsebujejo podatke obveščevalno-varnostnih služb, ki imajo vsebino občutljive narave, ki bi lahko škodila ne samo interesom države, temveč tudi tistim, ki so v preteklosti sodelovali z obveščevalnimi službami. Predlagatelj ugotavlja, da je veljavna zakonodaja, ki dopušča posege in pravice posameznikov, ki ustrezajo ustavnemu načelu sorazmernosti in razlogom za varstvom človekovih pravic, ustavno sporna. Predlagatelj pojasnjuje tudi potrebo po digitalizaciji, saj je ta oblika shranjevanja primernejša. Predlagatelj tudi ocenjuje, da je 65. člen zakona premalo definiran in jasen ter ne preprečuje nepoklicani osebi vpogleda v arhive, kar bi lahko imelo škodljive posledice za varnost države, oseb ter za njihove interese. Po mnenju Slovenske nacionalne stranke ni potrebe po spremembi zakona, saj je veljavni zakon še posebej v svojem 65. členu, kjer predlagatelj vidi največ strahov, zelo jasen, še posebej v tretjem in četrtem odstavku. Še posebej je jasen četrti odstavek, ker odklanja vse dvome predlagatelja o neustavnosti, ki govori, da "v primeru dvoma v pogoje dostopa iz prejšnjega odstavka odloča arhivska komisija." Nenavadno je, kot je povedala ministrica, da je Sova Vlado opozorila, da podatki, ki so nastali pred 17. majem 1990, ne smejo biti dostopni javnosti, kot predvideva zakon. To dokazuje, da se je Sova oziroma njen direktor postavil nad veljavni zakon in niso dovoli vpogleda v arhive niti Komisiji Državnega zbora za nadzor obveščevalnih služb. Tu pa gre za nepooblaščene ukrepe, ki jih Sova nikoli ni imela. Komisija lahko vstopi tudi nenapovedana, v tem primeru je pa bila napovedana. Zakon o Slovenski obveščevalno-varnostni agenciji v 55. členu določa, da mora agencija gradivo nekdanje službe državne varno
Hvala lepa. Poslanke in poslance, ki so člani Odbora za lokalno samoupravo, obveščam, da se bo seja odbora začela čez 10 minut, torej ob pol desetih. Hvala. V veliki dvorani na Tomšičevi ulici. Hvala lepa. Spoštovani. Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj je na 19. nujni seji dne 20.5.2008 in v prvem nadaljevanju 19. nujne seje dne 21. in 22.5.2008 kot matično delovno telo obravnaval Predlog odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o območjih pokrajin v Sloveniji, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejem 17.4.2008 predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom, Jožetom Horvatom, Jakobom Presečnikom in mag. Vasjo Klavora, ki je dne 6.5.2008 svoj podpis umaknil. Člani odbora so bili seznanjeni z mnenjem Zakonodajno-pravne službe z dne 22. 4. 2008, z dodatnim mnenjem Zakonodajno-pravne službe z dne 21.5.2008, mnenjem Komisije Državnega sveta Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalni razvoj z dne 8.5.2008. Predstavnik predlagatelja je dodatno obrazložil predlog, predstavnik Vlade, minister dr. Ivan Žagar, pa je ponovno opozoril na razvojno funkcijo ustanavljanja pokrajin in potrebo po hitrejšem odpravljanju razlik v stopnji razvitosti posameznih območij v Sloveniji. Priprava pokrajinske zakonodaje je temeljila na predhodnem usklajevanju stališč parlamentarnih poslanskih skupin glede temeljnih sistemskih rešitev poslanskih skupin in na široki javni razpravi, zato bi se morala omogočiti izvedba projekta regionalizacije in sprejetja zakonodaje, s ciljem zagotovitve skladnejšega razvoja Slovenije kot celote. Poslanke in poslanci so v razpravi argumentirali svoja stališča. Odbor je v nadaljevanju na podlagi prvega odstavka 171. člena ob smiselni uporabi določb Poslovnika Državnega zbora, ki urejajo postopek druge obravnave predloga zakona, glasoval o vloženih predlogih sprememb in dopolnitev ter o amandmajih k predlogu odloka. Odbor je sprejel naslednje predloge sprememb in dopolnitev oziroma amandmaje: Predlog za spremembo pr
Hvala lepa. O kulturi ne bom še enkrat, sem že dovolj jasno povedala, da se mi ta rešitev ne zdi ustrezna, da se da zadeve tudi drugače reorganizirati. Ne vem, s tem se pač ne morem strinjati in ne morem pristati na edini argument, da je Ministrstvo za kulturo neka birokratska tvorba, ki ne omogoča kulturnega dogajanja. Tega pač ne morem sprejeti. Druga zadeva pa je Urad za enake možnosti. Ni res, da Evropska unija ne govori ničesar o tem, da ne postavlja nikakršnih pogojev. Mogoče ne pogojuje povsem organizacije tega urada ali pa te dejavnosti, vsekakor pa smo bili v preteklosti že večkrat deležni žuganja s kazalcem, ki ga tako radi uporabljate tudi za kakšne svoje argumentacije, da mora biti zagovornik enakih možnosti povsem samostojen in podobno. Bojim se, da se bo ta urad v tem ministrstvu nekako izgubil. Bi pa rada povedala, da ravno nekatere številke s tega področja Slovenijo uvrščajo v sam vrh Evrope, in sicer glede plačila za enako delo med moškimi in ženskami. To so stvari, ki bi morale ostati takšne, kot so, pa se bojim, da ne bodo. Naša razlika med moško in žensko plačo za isto delo je globoko pod evropskim povprečjem. Razlika je 4,4 %, medtem ko imajo evropske države v povprečju to razliko veliko višjo, in sicer 16 %. Mislim, da bi predvsem morali delati na tem in da ne bi smeli dovoliti, da se te stvari premikajo na slabše, kar pa se bojim, da se bo zgodilo tudi zaradi gospodarske krize. Ob tem bi želela še dodati, da sva se pogovarjali s češko kolegico, ki mi je rekla, da so te razlike med plačami prav v času desne vlade skokovito poskočile. Jaz res ne bi želela, da bi se kaj podobnega zgodilo tudi pri nas. Hvala lepa.
Hvala za besedo, predsedujoči. Prav lepo pozdravljeni vsi kolegi in kolegice! Da bomo takoj na začetku razčistili, tu ne gre za nelegitimnost, ampak gre za to, da želimo povedati, da ljudje, državljani in državljanke ne zaupajo predlaganemu mandatarju s tem, da mu niso namenili dovolj glasov. Sama vam bom pokazala, koliko sem sama dobila. Kot nov obraz, kot nekdo, ki je na novo vstopil v politiko, sem dobila 3 tisoč 372 glasov, medtem ko jih je predlagani kandidat za mandatarja 394. Se pravi, da je 8,55-krat manj dobil. Toliko o nelegitimnosti. Nadaljevala bom s tem, da bi vas rada vprašala, kje vidite kot predlagatelji spodkopavanje zdravstva in šolstva te vlade. Ta vlada je namenila za zdravstvo in šolstvo to, kar vi vsa leta, kolikor ste vladali, niste mogli narediti. Namenila je sredstva za obnovo in za investicijo v šole in namenila je tudi sredstva za obnovo in investicijo v zdravstvene domove in bolnišnice. Hkrati so se že začeli obnavljati domovi za starejše občane in dnevni centri, ki so več kot potrebni po celotni državi. Potem nadalje navajate, da so nerazumni ukrepi. Ukrepi niso nerazumni. Ustavno sodišče je jasno povedalo, da jih mora Vlada vsak teden prevetriti in pogledati, kakšno je stanje, in na podlagi tega stanja in mnenja stroke za naslednji teden predložiti ukrepe. Zato se ukrepi spreminjajo. Tudi ne drži to, kar ste govorili glede zapiranja šol. Ni res, da so šole v Sloveniji najdlje zaprte. Poglejte si Unescov seznam pa boste videli, koliko so slovenske šole zaprte. Da ni sprejela zadosti pomoči za podjetja. Če še niste govorili s podjetniki, dajte čim prej z njimi govoriti. Zaradi tega, ker Vlada je z ukrepom sofinanciranja čakanja na delo in sofinanciranja skrajšanega delovnega časa, temeljnega dohodka dejansko več kot pripomogla k temu, da je marsikatero podjetje in samostojni podjetnik obstalo in ni propadlo. Rada bi videla to, kar navajate – da bo novi kandidat poskrbel za dolgotrajno oskrbo in starejše. Ja, nadaljeval bo delo sedanje vla
Predsednik, hvala za besedo. Spoštovani zbor Pardon. To ni bilo predvideno. Hvala za besedo. Častiti zbor. Rad bi samo povedal, da je Vlada dala na Predlog sprememb in dopolnitev Pravil Fundacije 12 pripomb. Ugotavljamo, da nobena od teh ni bila upoštevana. Predsednica je omenjala predvsem dve, o katerih je tekla diskusija. Ravno na ti dve pa bi rad opozoril. Gre za predlog, da se sejnina članov zaračunava v višini ene dvanajstine minimalne bruto plače v Republiki Sloveniji, kar znese 70 evrov. Mi smo pri tem upoštevali nek kriterij, ki velja za sejnine, recimo najvišjega strokovnega organa, to je Strokovni svet za šport Vlade Republike Slovenije, kjer je sejnina v znesku ene dnevnice, kar znese 21 in še nekaj evrov. Se pravi 3-krat več. To je tisto, kar nas je zmotilo in se nam je tudi zdelo potrebno, da zbor o tem stališču obvestimo. Naslednja zadeva, o kateri je tudi tekla razprave na odboru, je predpisana izobrazba za direktorja, kjer piše, da ima direktor visoko izobrazbo. Visoka izobrazba je nekaj, kar počasi izginja iz rabe. Vmes smo sprejeli spremembe Zakona o visokem šolstvu, kjer imamo prvo, drugo, tretjo bolonjsko stopnjo. Po našem mnenju bi bilo treba v tem pravilniku oziroma teh pravilih fundacije upoštevati tudi to zakonodajo. Zato mislim, da bi bilo prav, da zbor razmisli o teh dveh ključnih pripombah, če zanemarimo še vseh ostalih deset. Najlepša hvala.
Spoštovani predsednik, spoštovani kolegice in kolegi! O predlaganih novelah Zakona o sodiščih ter Zakona o državnem tožilstvu smo člani Odbora za pravosodje glasovali že na matičnem delovnem telesu, kjer predloga nista dobila zadostne podpore. Kljub dobronamernemu cilju predlagatelja smo v Stranki modernega centra mnenja, da so predlagane rešitve podnormirane, ob tem pa tudi neustrezne, da bi dosegle želen namen. Za skoraj identično vsebino smo se že seznanili na seji Državnega zbora, kjer je bila sprejeta odločitev, da predloga zakona nista primerna za nadaljnjo obravnavo. Poglaviten namen predlagane novele Zakona o sodiščih je namreč mogoče doseči znotraj obstoječega sistema. Seveda pa določene tudi temeljne pomanjkljivosti lahko odpravimo v nadaljnjih predlogih reforme sodne mreže. V zvezi z Zakonom o državnem tožilstvu, ki že zdaj omogoča ustanavljanje oddelkov, če predstojnik posameznega tožilstva v oceni ugotovi, da bi s tem oddelkom lahko zagotovil učinkovitejši pregon ter bolj enotno obravnavo. Tako lahko državno tožilstvo zaradi specializacije, boljše učinkovitosti ali usklajenega delovanja na posameznih ožjih področjih že sedaj organizira oddelke; torej ta možnost že obstaja. To je avtonomna pristojnost in presoja vodje posameznega oddelka tožilstva. Vsled navedenega v Poslanski skupini Stranke modernega centra predlogov ne bomo podprli. Hvala.
Minister, vi dobro veste, da je v tretjem delu proračuna prikazan tudi proračunski sklad. Odločili ste se, zmanjkalo je denarja za zakon, ki ste ga sprejeli, in pač niste zagotovili toliko denarja. To je dejstvo. Sedaj vam bom prebrala, koliko denarja ste namenili za katero investicijo, ker tukaj piše proračunski sklad. Na primer Urgentni center Ptuj, vir proračunski sklad, 292 tisoč 845; Intenzivne enote SB Jesenice, vir proračunski sklad, milijon 867. In bi lahko naštevala. Proračunski sklad je, ker mora biti, vključen v ta del. Ampak beri in piši, zagotovili ste 60 milijonov manj, kot bi jih bilo treba. Zanimiv je podatek, ker imate v teh NRP tudi projekt Investicije v slovensko zdravstvo po zakonu o investicijah za obdobje 2021−2031, to je ta 2- milijardni projekt. Veste, kako zagotavljate po letih denar: 64 milijonov naslednje leto, potem 93 milijonov leta 2023, potem hops na 318 milijonov leta 2024, 313 milijonov leta 2025 in milijardo 200 od leta 2025 do 2031. Tak je vaš plan in vaš načrt. Skratka, vse bodo naredili eni drugi. Dejstvo je, da v zakonu piše, da bi morali letos zagotoviti 200 milijonov. Vi ste jih zagotovili 60 manj. In to je treba povedati, ker ste bili toliko pametni, kako je ta zakon in mi smo se zato vzdržali pri tem zakonu, ker smo vedeli, kaj načrtujete. In to je način dela. Napišimo veliko, naredimo malo, vse ostalo bodo morali pa drugi. Kar se tiče pa aneksov, minister, mogoče boste res v prihodnosti delali brez njih. Danes nikakor ne delate brez njih. Dars, ki ga vodi kolega iz vaše sestrske stranke, je podpisal aneks za 900 tisoč evrov. Veste zakaj? Zato da bo naredil posel v roku, ki ga je obljubil. Zato je dobil 900 tisoč evrov, da bo naredil posel v roku, ki ga je obljubil in podpisal. Take anekse podpisujete. Lahko vam kdo verjame, da v prihodnosti ne bo tako. Danes je še kako tako. Prišel bo tudi trenutek in seja, ko bomo vse te anekse dali na mizo in vas bo hudo bolela glava. Verjamem, da vi ne veste kot minister za finance, kaj
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Poslanke in poslanci! Kar se tiče dogovora glede delovanja helikopterske službe, bomo verjetno razpravljali še jutri, če sem pravilno razumel. Vendar moram vseeno nekaj stvari povedati gospodu Ropu. Namreč, dogovor vseh treh ministrstev je bil, da se to zgodi; ne samo dogovor, celo več od tega. Ministrstvo za obrambo, sem že enkrat povedal, pa naj še enkrat ponovim, je pred enim letom sklenilo, da pilotskega projekta reševanja z vojaškim helikopterjem ne bi več nadaljevali. To je bil osnovni razlog, da smo šli v pripravo projekta, ki se je vlekel, spet boste lahko rekli, predolgo časa, eno leto in ga zdaj pač realiziramo. Vojaškemu delu reševanja je ostalo še reševanje v gorah, ki ni vključeno v to reševanje, o katerem zdaj govorimo, tako imenovani primarni helikopterski let oziroma primarno helikoptersko reševanje. Vključuje pa ta del sekundarno helikoptersko reševanje, kar z drugimi besedami pomeni interhospitalni, medbolnišnični prevoz bolnikov s tem helikopterjem. V naslednjem letu nameravamo, če bo finančna situacija dovoljevala, razširiti to tudi na mariborsko območje in s tem ustvariti dva centra za helikoptersko reševanje, kar pomeni, da bi se približali avstrijskemu sistemu na 70%. Zaenkrat iz Ljubljane oziroma z Brnika krijemo krog 50 kilometrov, 70 kilometrov v tistem času, ki je optimalen, ostala reševanja so zaenkrat v nekem časovno daljšem obdobju, ampak še vedno sprejemljivem, vendar želimo tudi to v prihodnje izboljšati. To je, kot je bilo do sedaj, en sam center je tudi sedaj v nadaljevanju in drugo leto nameravamo to razširiti tudi na Maribor, je pa to stvar dogovora med ministrstvi in ni tukaj bilo nobene samovolje našega ministrstva, tudi približno ne, to vam garantiram. Precej razgovorov, pogovorov je bilo potrebno v tem smislu, da smo sprejeli ta sklep oziroma da smo sprejeli sklep, ki ga je ministrstvo za obrambo nekako predlagalo, da se pilotski projekt prekine. Je pa bistveno boljši sistem, je bistv
Hvala za besedo. Spoštovana gospa ministrica, kolegice in kolegi, spoštovani! Zakon o varstvu osebnih podatkov na področju obravnavanja kaznivih dejanj, ki ga imamo danes pred seboj v obravnavi, bi morali sprejeti že pred volitvami leta 2018. Zakon se pripravlja predolgo časa. Direktiva (EU) 2016/680 določa, da jo morajo države članice implementirati do 6. maja 2018. Danes smo 19. novembra 2020. Kot že velikokrat, ponovno kršimo določbo direktiv glede prenosa določil v našo zakonodajo. In to je še posebej nesprejemljivo pri področjih urejanja, ki se zaradi hitrega tehnološkega napredka tudi sama hitro spreminjajo. In sprašujem, ali bo ministrstvo sprejelo kakšne ukrepe, da do takšnih zamud v prihodnosti ne bo več prihajalo. Kaj je delalo ministrstvo za pravosodje v vsem tem času, da se teh stvari ni realiziralo? Ob tem se sprašujemo, kaj se dogaja z novelo Zakona o varstvu osebnih podatkov, ki bo usklajena z Uredbo (EU) 2016/679 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov. Namreč, pričakovali bi, da bo hkrati z zakonom, ki ga danes obravnavamo, tudi ta zakon v postopku. Iz predloga zakona je razvidno, da bo treba uskladiti še nekaj več drugih zakonov. Šele takrat bomo videli, koliko so dejansko zaščiteni osebni podatki oseb, ki se znajdejo v predkazenskih in kazenskih postopkih. Uhajanje takšnih osebnih podatkov ima lahko številne škodljive posledice. In takšni podatki nikoli ne uidejo slučajno, temveč se lahko tudi vedno zlorabijo, tako za na primer očrnitev oseb, ki še ni in morda sploh ne bo spoznana za krivo storitve kaznivega dejanja ali kot tudi za izsiljevanje teh istih oseb. Hkrati lahko škodi tudi samemu kazenskemu postopku. In ker ne živimo v neki urejeni državi, se lahko upravičeno bojimo takih zlorab. In praksa pokazala, ali bo zakon, ki je danes pred nami, v zadostni meri zavaroval tako občutljive osebne podatke. Po drugi strani v Levici nestrpno pričakujemo spremembo zakonov, ki bodo sledili v navezavi s spr
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Jaz bom seveda amandma spoštovanega kolega Pečeta, ki se nanaša na Maribor in mariborsko občino, podprl. Že zaradi tega, ker je usklajen znotraj vseh svetniških skupin, ki prihajajo, ki zastopajo občinski svet, mestni občinski svet v mariborski občini, se ne bom dregnil ob neumnosti, ki jih je izgovoril moj predgovornik, ker to so res neumnosti, v katere se ne splača dregniti, ne govorimo o skladnem regionalnem razvoju, govorimo o treh kilometrih ceste, ki je danes, verjemite ali ne, zaradi svoje neurejenosti lahko tudi smrtno nevarna. Gre pa za cesto, ki povezuje center mesta s krajem v Mariboru in ki jo uporabljajo predvsem ljudje, ki prihajajo iz smeri Lenarta. Jaz ne vem, kaj je tu skladno z regionalnim razvojem. Gre za 3 kilometrski odsek ceste, ki je nujno potrebna za Maribor. Kolega Pukšič, vam pa samo toliko. V petek dober tek!
Hvala, predsednik. Še enkrat lep pozdrav vsem skupaj; spoštovana ministrica, državni sekretar, kolegice in kolegi! Predlog zakona o službi v Slovenski vojski, ki ga obravnavamo, je del krovne zakonodaje s področja obrambe ter je vsebinsko povezan s predlogom novega zakona o obrambi, kateremu smo v Poslanski skupini Stranke modernega centra že izrazili svojo načelno podporo. Ob nastopu mandata smo se koalicijske stranke zavezale, da bo eden od naših ukrepov na področju varnosti natančna opredelitev in dosledno izvajanje karierne poti vseh, ki so zaposleni v nacionalnovarnostnem sistemu. V Poslanski skupini Stranke modernega centra se zavedamo, da so dobro usposobljeni, opremljeni in motivirani zaposleni poglavitni del dobro delujočega sistema nacionalne varnosti. Od začetka finančne krize leta 2008 ter ob ukrepih za izhod iz nje je bilo ravno temu sistemu odvzetih največ sredstev. Zaradi varčevalnih ukrepov se niso uspele v praksi uveljavljati vse rešitve, vključene v Zakon o službi v Slovenski vojski iz leta 2007. Finančna podhranjenost pa je žal negativno vplivala tudi na delovne pogoje in osebne prejemke zaposlenih v obrambnem sistemu. V aktualnem mandatu je vladi dr. Mira Cerarja uspelo zaustaviti dolgoletni trend naglega padanja sredstev, namenjenih obrambi. Nominalno so se zvečala sredstva za obrambo ter za področje varnosti na splošno. Čeprav se komu zdi, da se manko sredstev nadomešča prepočasi, naj spomnim, da je vlada ob obravnavi sklepov Strateškega pregleda obrambe konec decembra 2016 Ministrstvu za finance naložila, da ob pripravi proračunov v naslednjem srednjeročnem obdobju upošteva možnosti postopne nominalne rasti obrambnega proračuna za 20–30 milijonov evrov. Še več, s spremembo tega sklepa je vlada 11. maja 2017 odločila o povečanju finančnih sredstev za 24,3 milijona evrov in nato za najmanj 30 milijonov evrov več vsako leto v obdobju 2018–2025. Te zaveze vlade so omogočile, da se je sprejeti Srednjeročni obrambni program Republike Slovenije 2016–