EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani premier, člani Vlade, kolegice in kolegi! V zvezi z 8. členom, to je o vzpostavitvi medpodjetniškega izobraževalnega centra - saj se bom samo tega amandmaja dotaknil - bi rekel naslednje. Res, da smo včeraj opolnoči ali še kasneje o tem razpravljali, gospod kolega Laszlo, si morda preslišal, zato je bil tudi predstavnik Ministrstva za šolstvo in šport prisoten. Gospod Zgonc je dal tudi utemeljitev, zakaj ta člen. To se dobro spomnim. Gospod Zgonc je dal dobro utemeljitev in strinjam se, da je to ravno člen, ki naj ne bi bil sporen. Bi še lahko tudi, gospod Černač, marsikaj povedali o izobraževalnem sistemu v Pomurski regiji, o problematiki nizke izobrazbene strukture v Pomurski regiji, o podrejenosti, ko se dodeljujejo visokošolski programi prav diskriminatorno, če pogledamo samo podatek, da je od 36 koncesioniranih visokošolskih programov v Pomurski regiji samo en samcat program koncesioniran. In še letos smo "izviseli", če tako rečem, pri dveh vlogah. To je za visokošolski študijski program "fizioterapija" in "zdravstvena nega" z raznoraznimi izgovori ministra Golobiča. Ampak pustimo sedaj to. Pojdimo k temu členu. Zakaj je ta člen nesporno dobrodošel v tem zakonu? V bistvu je samo en stavek: "Medpodjetniški izobraževalni center v Pomurski regiji se sofinancira iz nacionalnih in kohezijskih sredstev državnega proračuna v okvirni višini dva milijona evrov. Vrednost in letna dinamika financiranja projekta se določi s sprejetim projektom po postopku njegove neposredne potrditve v skladu s pravili državnih pomoči in kohezijske politike EU". Kar pa je bistveno, res bistveno: "Za izvedbo projekta je ogovorno Ministrstvo za šolstvo in šport kot posredniško telo", in še bolj bistveno, "sredstva se zagotovijo na njegovih proračunskih postavkah". Čemu bi o tem sploh diskutirali, pomurski poslanci pa sploh ne? Upam,da bo tukaj konsenz s to obrazložitvijo dosežen. Hvala.
Hvala lepa gospod predsedujoči. Spoštovani minister, spoštovana sekretarka, poslanci, poslanke lep pozdrav. Predlog zakona o spremembah Zakona o osnovni šoli, EPA 300 /5. Novela Zakona o osnovni šoli je potrebna v dobro naših učenk in učencev. Z novelo zakona predlagamo posodobitev učnih načrtov. Zakon o osnovni šoli, ki je bil sprejet na podlagi ZOFI določa, da morajo učni načrti vsebovati standarde znanja, zato je treba zakon o osnovni šoli spremeniti, saj je strokovni svet navedene učne načrte določil konec junija 2008 na svoji 114. seji. Minister pa bi jih moral tako določene objaviti v roku šestih mesecev. Minister gospod Lukšič pa jih ni želel objaviti, niti vložiti novelo zakona, s katero bi se terminologija v učnih načrtih in Zakonu o osnovni šoli poenotila. Po našem mnenju neuporaba novih učnih načrtov, sprejetih 2008, ki izvira iz nesprejetja novele zakona ali neobjave teh načrtov, povzroča škodo mladim generacijam. Novi učni načrti so sodobnejši, so bistveno bolj razbremenjeni faktografskega znanja, puščajo učencem več časa za procese in problemsko razmišljanje ter utrjevanje snovi. Učitelji morajo predelati jedrni del, v drugem delu pa imajo na razpolago, da sami izberejo, kaj bodo obravnavali. Torej pomeni za njih večjo avtonomijo. Za določanje učnih načrtov je pristojen strokovni svet. Strokovni svet je učne načrte za osnovno šolo, kot priznava tudi Vlada, junija 2008 že določil. Tako Vlada in minister z neobjavo ter upiranjem strokovnemu svetu, ki je učne načrte pripoznal kot ustrezne in jih zato tudi določil. Z nezaslišano aroganco tako rekoč ukinja strokovni svet, ki je sestavljen iz strokovnjakov z najboljšimi referencami. Omalovažuje in se norčuje iz številnih strokovnih predmetnih komisij, ki so učne načrte tudi pripravile, ter strokovnih institucij, kot je Zavod za šolstvo Republike Slovenije, ki je v skladu z 29. členom ZOFVI pristojen predlagati strokovnemu svetu učne načrte, ter vrste komisij, ki so jih vodili vrhunski strokovnjaki s posamezn
Hvala za besedo. Gospod predsednik, sicer sem se že prej javil k besedi, pa me niste opazili. Tako bi se vrnil tudi na obravnavo zakona v celoti. Moje stališče je, da je skoraj nemogoče obravnavati vse tri dokumente, kot so zakon o Skladu za financiranje razgradnje, zakon o sevalni in jedrski varnosti ter meddržavna pogodba, ločeno, ampak gre za paket, ki se med sabo prepleta, in gre za iskanje rešitev, ki bi končni dokument, kot je meddržavna pogodba, nekoliko naredila bolj prebavljivo. Vsi očitki, ki so bili na račun te meddržavne pogodbe že leta 2001, ko je prišlo do parafiranja meddržavne pogodbe, ostajajo danes praktično enaki, kot so bili takrat. Izvirni greh je to, kakšne rešitve je pogajalska skupina našla glede nekaterih rešitev, ki so bile predmet razprav že v predhodnem obdobju, med nekimi drugimi vladami, drugimi ministri, kot sominister Tajnikar, za njim minister Dragonja in na koncu tudi minister Kopač, ki je podpisal to pogodbo. Treba je vedeti, da je tudi ta zakon, o katerem zdaj razpravljamo, samo nek izhod, kako poiskati ustreznejše rešitve iz 11. člena mednarodne pogodbe, in na kakšen način rešiti tudi vprašanje zbiranja sredstev, financiranja in iskanja trajnega odlagališča nizko, srednje in tudi visoko radioaktivnih odpadkov in način zbiranja sredstev. Jaz osebno seveda nisem zadovoljen s pogodbo in je ne podpiram. Vendar v tem trenutku se postavljam pred dejstvo, da moram podpreti ta zakon, kajti ta zakon, vsaj v enem delu ublaži rešitve iz 11. člena pogodbe. Mogoče bi bilo za iskanje teh rešitev veliko bolje, če bi enake določbe, kot so v 1., 2. in 3. členu tega zakona pisale v meddržavni pogodbi in če bi takrat poiskali take rešitve, ko smo na to opozarjali tudi na odboru za zunanjo politiko, na odboru za infrastrukturo in okolje, tudi na neformalnih sestankih, ki so bili v nuklearni elektrarni, potem bi bila ratifikacija že zdavnaj izpeljana, sporazum bi bil že zdavnaj sklenjen. Zdi se mi, da bi bilo prihranjeno marsikakšno gorko na račun po
Hvala za besedo. Tudi v imenu Slovenske nacionalne stranke smo malo razočarani, da lahko trdimo, da smo razočarani, da ni bil sprejet predlog amandmaja. Zdaj se je dejansko izkazalo komu je dejansko mar za stroške referenduma, komu je dejansko mar za denar v tej sobi in kdo samo deklarativno govori o velikih stroških referendumov, kajti predlog tega amandmaja je bil racionalen, je bil varčevalen in žal ste zdaj dejansko, malo ste me pa res razočarali. Pokazali nek nerazumljiv odnos do denarja, davkoplačevalskega denarja. Če to ni bil dobronameren amandma, potem pa res ne vem kaj lahko še dobronamerno tukaj sploh svetujemo. To je kar se tiče amandmaja. Sklep bomo seveda podprli, ker smatramo, da je to res zadnje orožje, ki nam še ostane v tej parlamentarni demokraciji. Žal ga moramo zopet naložiti ljudstvu, da se samo odloči. Sami čutimo odgovornost do tega, da bi morali mi odgovarjati za naše odločitve, ampak čiste vesti lahko povemo, da v takšnih primerih takšnih predlogov dejansko očitno tukaj ni možno sprejeti enega konsenza. Lepo vas prosim, v bodoče dajmo malo več sodelovanja pri oblikovanju predloga zakona, malo več sprejemanja tudi naših pripomb, naših dopolnil, pa ne bo prišlo tako daleč, da lahko koristimo to orožje referenduma kot zadnje. Zatorej, v Poslanski skupini slovenske nacionalne stranke bomo predlagani sklep vsekakor sprejeli. Hvala.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Še enkrat lep pozdrav vsem skupaj. Amandma, ki ga je predložila Poslanska skupina <PARTY>, ki se glasi, da se doda nova deveta alineja: "Če se premoženje odda v najemdruštvu za izvajanje dejavnosti, za katero je ustanovljeno, in za katere svet samoupravne lokalne skupnosti sklene, da je to v interesu samoupravne lokalne skupnosti" in tako dalje. Jaz tudi verjamem, kar v obrazložitvi piše, da vsako društvo ne more pridobiti statusa v javnem interesu, še posebej pa ne društva, ki delujejo v manjših in srednje velikih občinah, kjer imajo prijavljen tudi svoj sedež Ja. K 14. ste rekli, oprostite. Se opravičujem. Se kasneje oglasim. Hvala lepa še enkrat. Se opravičujem, ampak sem narobe slišala. Torej nadaljujem. To so društva, za katera je sicer ta amandma, ki je pripravljen, verjamem, v pozitivni smeri in z namero, da se vključijo v to novelo zakona, pa tudi v postopek za pridobitev nekih nepremičnin v najem, tudi društva, ki delujejo na lokalnem nivoju. Vendar pa so to društva, ki za svoje programe na podlagi javnega razpisa pridobivajo sredstva iz lokalnih proračunov, delujejo torej v manjšem obsegu in običajno tudi nimajo zaposlenega kadra. Delujejo v večini primerov stoodstotno na prostovoljni ravni in je vprašljivo, ali imajo ta društva dovolj lastnih sredstev za plačevanje najemnine, pa čeprav pod ocenjeno vrednostjo. Do tega amandmaja sem najbolj skeptična ravno zaradi sistemskih razlogov oziroma pravnih razlogov, drugače pa se mi zdi v redu. Društev kot takih ne moremo enačiti z osebami javnega prava. Status delovanja različnih društev v javnem interesu na različnih področjih lahko pridobijo društva oziroma druge pravne osebe zasebnega prava na podlagi Zakona o uresničevanju javnega interesa, na podlagi Zakona o društvih in na podlagi različnih področnih pravilnikov, ki specificirajo kriterije za podelitev statusa društva. Tam so določeni tudi splošni pogoji za podelitev tega statusa, prednosti in olajšave, pa tudi obveznosti vse
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je predlog državnih proračunov za leti 2017 in 2018. V tem pomembnem dokumentu so upoštevane celovite makroekonomske okoliščine in obeti ter omejitve, ki jih imamo zaradi zagotavljanja dolgoročne javnofinančne vzdržnosti. Priprava proračuna za leto 2017 je letos prvič potekala ob upoštevanju veljavnega Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država, ki ga je Državni zbor potrdil aprila letos. Odlok pomeni pomemben premik v smeri izboljšanja kvalitete javnih financ tako glede predvidljivosti kot transparentnosti javnofinančnega načrtovanja. Zgornje meje izdatkov za posamezno blagajno, torej tudi za državni proračun, so zdaj že določene. Preko te skupne omejitve, ki smo si jo začrtali skupaj v dobro vseh državljank in državljanov, ne smemo za nobeno ceno, saj je ključna za stabilnost naših javnih financ. Spoštujemo zaveze iz odloka, ki temeljijo na Zakonu o fiskalnem pravilu, kar pomeni, da sledimo našim ustavnim in zakonskim ter evropskim obvezam glede postopnega strukturnega izboljšanja javnih financ ter glede gibanja javnofinančnih odhodkov in dolga. Proračun hkrati sledi ključnim usmeritvam in ciljem ekonomske politike, kot jih določata Program stabilnosti in Nacionalni reformni program iz aprila 2016. Ključna cilja sta spodbujanje gospodarske rasti ter konsolidacija javnih financ s postopnim zniževanjem deleža dolga sektorja država. Ob pričetku dela naše vlade smo državljankam in državljanom obljubili, da bomo presegli politične delitve in delali v dobro ljudi, da bomo stabilizirali javne finance, prisluhnili gospodarstvu ter ob tem ne pozabili na ljudi v stiski. Podatki kažejo, da so nekateri pomembni cilji, ki smo si jih leta 2014 zadali, že doseženi. Gospodarske razmere so v letih 2015 in 2016 stabilizirale, gospodarsko rast pričakujemo tudi v letu 2017. Čeprav rast temelji pretežno na izvozu, je pozitivno, da se postopoma krepi tudi domača potrošnja prebivalstva. Pričaku
Spoštovani! Cilj zakona je, da se občinam, ki so ob državni meji zagotovi delno povrnitev stroškov, ki so nastali, zaradi povečanega nadzora državne meje. Ocenjena vrednost je 2 milijona 500 tisoč evrov. Prav je, da občine dobijo ta denar, saj je bila infrastruktura nepotrebno dodatno obremenjena, kar je povzročila le-te. Res, da gre za majhen znesek, vendar kljub temu tovrstni poostreni nadzor se izvaja izključno, zaradi nezakonitega vstopa tujcev na naše ozemlje. Menimo, da bi bilo te stroške in vse druge stroške, ki jih je imela Slovenija s tujci potrebno v bilateralnih pogovorih zahtevati nazaj od držav izvora tujcev. za večino njih je se namreč ugotovilo, iz katerih državah prihajajo. Na mednarodnem nivoju bi se tako lahko vzpostavila podlaga, da bi tovrstne stroške naša država dobila povrnjene. Gre za normalno razmišljanje, če nekdo pride k temi nenapovedan in ti povzroči škodo prav je, da ti škodo tudi povrne. Potrebno pa je poudariti, da tukaj govorimo le o premoženjski škodi nastali na infrastrukturi. Ne smemo pozabiti na vse občane teh občin, ki so bili zaradi migracijske krize daljše časovno obdobje izpostavljeni strahu. Strahu, kaj se bo zgodilo, oziroma so si postavljali vprašanje, ali so sploh varni v okolju, kjer živijo že več generacij. O tej vrsti škode, torej o nepremoženjski škodi, ki so jo povzročili tujci z nezakonitim vstopom v naše ozemlje, pa sploh ne govorimo. Torej, skrbimo za infrastrukturo, pozabljamo pa na ljudi. Prepričani smo, da je marsikateremu občanu na tem območju bilo neprijetno. Bilo ga je strah in je pri določenih izmed njih strah prisoten še danes. Gre za popolnoma normalen odziv ljudi, saj je prišlo do situacije, s katero so se soočili prvič, upajmo, da tudi zadnjič. Povečana prisotnost policije in Slovenske vojske je potrebna oziroma nujna za varnost vseh nas. Po drugi strani pa tovrstne aktivnosti in prisotnosti teh organov v obmejnih občinah niso prijetne za tamkajšnje občane. Uniforma kot takšna poudarja določeno avtoritet
Spoštovani minister, predsednik Državnega zbora, spoštovani poslanci! Redkokdaj kakšno kadrovsko imenovanje obsega ali pa je deležno tako malo medijske pozornosti, kot je v tem primeru imenovanje petčlanskega nadzornega odbora Slovenskega državnega holdinga, pa čeprav gre za 11 milijard evrov premoženja. Mediji so bili redki v opozorilih na nekatere očitane nepravilnosti pri imenovanju, a naj vendarle nekaj teh opazk oziroma navedb citiram. Trije od teh petih predlaganih kandidatov naj namreč povsem evidentno ne bi izpolnjevali zakonsko določenih pogojev za člane nadzornega sveta in med temi petimi kandidati so kar štirje z diplomo poslovne šole IEDC. Mandatno-volilna komisija si je zadala zelo ambiciozen načrt, v uri in 45 minut je želela spraviti pod streho imenovanje petih ključnih oseb, ki bodo v prihodnosti upravljali slovensko premoženje v višini 11 milijard evrov . Seveda se ta računica prejšnji teden ni izšla, zato smo imeli nadaljevanje seje, kjer je bilo očitno, da želi koalicija čimprej zaključiti to razpravo. Minister je na obeh sejah MVK sedel samo na začetku. Vsakič se je opravičil zaradi drugih obveznosti in odšel iz seje Mandatno-volilne komisije. Oprostite, gre za 11 milijard premoženja in redko se zgodi, da so druge teme pomembnejše od tako imenovane slovenske srebrnine. Ampak vladajoča koalicija je kljub temu šla naprej. Minister nas je v tistem času, ko je bil na seji, seznanil s tem, da so vsi kandidati izjemni kandidati in da vse, kar so mediji zapisali o tem, ne drži. Ko smo ministra in kasneje državnega sekretarja Dragonjo soočili z dokazi, da ti podatki ne držijo, nadaljnjega odgovora pač nismo prejeli. Še več, v odnosnosti ministra je gospod državni sekretar Dragonja rekel, da sam ni sodeloval pri tej komisiji, da je bila to izključno pristojnost ministra, da je sam odgovorno imenoval komisijo, in da se je dal na koncu podučiti o izboru komisije. Zakaj je ta komisija tako pomembna? Zato, ker sta vsaj dva člana takšna, ki sta potem določila
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Pred pričetkom množičnega vrednotenja nepremičnin je bilo treba v Sloveniji pridobiti realne podatke o nepremičninah. V sled navedenemu je bil izveden prvi popis nepremičnin, obdelati je bilo treba pridobljene podatke, vzpostaviti register nepremičnin in istočasno uskladiti podatke v katastru stavb ter oba povezavi z registrom prebivalstva. Zelo priporočljivo bi bilo, da bi se ustanove, ki se na kakršenkoli način ukvarjajo z nepremičninami, povezale med seboj v enoten nepremičninski sistem. Namen evidence trga nepremičnin je sistematično evidentiranje ter zagotavljanje dostopnosti podatkov o realiziranih tržnih poslih z nepremičninami. Javno dostopni podatki o realiziranih transakcijskih cenah in najemninah nepremičnin v vsakem tržnem gospodarstvu pomembno vplivajo na enakopravno obveščenost vseh aktivnih in potencialnih udeležencev na trgu nepremičnin. S tem se prispeva k večji preglednosti trga ter k izenačevanju konkurenčnih pogojev in večji stopnji konkurence na trgu. Na podlagi navedenega je bil izveden prvi poskusni izračun vrednosti nepremičnin, na katerega je bilo podano kar nekaj pripomb. Glavni razlogi za sprejetje predlagane novele so potrebe, da se jasno določi način modelov vrednotenja glede na posamezno nepremičnino, potrebo po sistemski ureditvi evidentiranja trga z nepremičninami, katere transakcije so predmet obdavčitve z davkom na dodano vrednost, potrebe po ureditvi sistema, evidentiranje najemnih pogodb za stavbe in njihove dele ter nujnost ureditve množičnega zaračunavanja stroškov, dodatnih izdatkov in storitev množičnega vrednotenja nepremičnin. V Slovenski nacionalni stranki bi na tem mestu izpostavili tri problemske situacije, ki jih obravnavani modeli pri množičnem vrednotenju nepremičnin ne upoštevajo. Določilo tretjega odstavka 7. člena govori o tem, da se za zemljišča modeli vrednotenja oblikujejo glede na namensko rabo zemljišč, razen za pozidana zemljišča, za katere se modeli oblikujejo glede na de
Hvala. Edina koalicijska stranka, ki je bila danes iskrena, je bila stranka Alenke Bratušek, ko je njen predstavnik dejal, ministra bomo podprli zato, ker ga moramo, ker tako piše v koalicijski pogodbi. In to je res. In tudi marsikdo od poslancev, ampak jaz sem fer, ne bom našteval imen, koalicijskih, mi je rekel, podprli ga bomo samo zato, ker ga moramo, ker mora ta vlada še nekaj časa obstajati. Ampak kolegice in kolegi, stvar, ki ni zastavljena za, ampak je sestavljena proti, vlada, ki ni sestavljena zaradi nekega programa, zaradi nekih vsebin, ampak je sestavljena proti nekomu, takšna vlada ne more biti uspešna. Minister Karl Erjavec v takšni vladi ne more biti uspešen. Še več, minister se je tokrat poslužil zlorabe vojaške obveščevalne službe. Prej je kolegica Alenka Jeraj prebrala tisto mnenje Mira Cerarja, predsednika Vlade v prejšnjem mandatu, ko je dejal, da je minister Veber prekoračil pooblastila, ko je na podlagi 32. člena prvega odstavka tretje alineje naročil OVS, da naj razišč, kaj bi prodaja Telekoma Slovenije pomenila za našo nacionalno varnost. V tretji alineji prvega odstavka piše, odkrivanje in preprečevanje dejavnosti obveščevalnih služb, vojaških organizacij ter drugih organov in organizacij, ki ogrožajo obrambne interese države, slovensko vojsko ali ministrstvo. In prepričan sem, da če bi bila v preteklem mandatu interpelacija proti ministru Vebru, bi danes isti poslanci, ki so govorili, »če bi vi bolje argumentirali, bi mi morda podprli, podprli smo razrešitev Vebra zato, ker je res kršil zakonodajo«, če bi mi takrat interpelacijo vložili, bi tudi branili ministra. V koalicijskih pogodbah imate napisano, da se ministra brani. V ustavi pa je interpelacija kot možen instrument. Se pravi, v koalicijskih pogodbah se nekako de facto že vnaprej napiše, da se na nek način do interpelacij opredeljuje negativno in da, predstavljajte si, da je interpelacija res očitna kršitev, da predstavlja interpelacija besedilo, kjer je dokazano očitna kršitev minis
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Bilo je v torek tega tedna, po končani seji sem bil v preddverju, kjer so se predstavniki vlade in nekateri člani državnega zbora ter uslužbenci naše hiše pritoževali, ker dejansko ni bilo vode v posodi, ki omogoča polnjenje kozarcev. To pa govorim zaradi tega, ker se v naši dragi državi še zmeraj najdejo ljudje, ki nimajo vodovoda. In kar je še huje, državni zbor to problematiko pozna že leta in leta. Vendar bom konkretnejši, govorim o drugem amandmaju pri uporabniku Agencija Republike Slovenije za okolje, in sicer o amandmaju, ki je stroškovno ocenjen na minimalno vsoto 3.018 tisoč slovenskih tolarjev. Gre za izgradnjo vodovoda kot primarne komunalne dejavnosti oziroma primarne človeške dejavnosti, ki omogoča obstoj. Naj povem, da je to projekt, ki poteka med lokalno skupnostjo, na kateri je lociran ta vodovod, in sicer v občini Radlje ob Dravi, in med ministrstvom za okolje in prostor, postavljen v prioriteto oziroma kot prioriteta. Ampak tako kot ponavadi pri nobenem od teh programov, ki jih dela vlada Republike Slovenije, najsi bo na področju šolstva ali na področju varovanja okolja, ne prihaja do zagotovitve finančnih sredstev. Državni zbor ima tokrat oziroma danes, tako kot lani ob sprejemanju proračuna, možnost, da ljudem zagotovi, recimo temu, osnovo za normalno bivanje in s tem za razvoj posamezne lokalne skupnosti oziroma dela lokalne skupnosti. Glede na to, da je amandma povzel odbor za finance in monetarno politiko in mu vlada Republike Slovenije ne nasprotuje, prepričan pa sem, da minister Kopač kot matični minister na tem področju, ki teži k temu, da se v naši državi zagotovi boljše, kvalitetnejše bivanje posebej kadar gre to v njegovo domeno, ne nasprotuje oziroma podpira amandma in bi prosil, če se do njega tudi opredeli. Pozval pa bi vse poslanke in poslance tega državnega zbora, da posebej v tem amandmaju, ki je cenovno oziroma vrednostno ocenjen kot res majhen denarni strošek za ta državni zbor oziroma delež v
Najlepša hvala, gospod predsednik. Tudi v Pozitivni Sloveniji tega amandmaja ne bomo podprli, ker se nam ne zdi prav, da Vlada na tak način jemlje pristojnosti Državnemu zboru. Določanje davkov, tudi višina davkov je bila vse do danes v pristojnosti tega Državnega zbora. Trošarinska politika je nekaj popolnoma drugega in tudi včeraj in danes sem si še enkrat prebrala magnetogram gospoda iz Zakonodajno-pravne službe, ni jasno rečeno, da ta določba, tako kot še nekaj drugih, ni protiustavna. Mislim, da je prav, da se našim ljudem jasno in glasno pove, kdaj in za koliko se bo DDV, če bo treba, dvignil, ne da se to naredi na podlagi nekih izračunov, ki jih bodo naredili na Ministrstvu za finance. Upam, da tisti, ki boste glasovali za, vsaj veste, kaj je presežni primanjkljaj, ker od tega bo odvisno, ali se DDV dvigne ali ne, in potem bo to preprosto Vlada naredila na eni izmed svojih sej. Po naši oceni je prav, da, če je terba, tudi mi ne pravimo, da bi ga dvigali zato, ker nimamo drugih idej, ampak bi bila kombinacija ukrepov in prihodkovne strani pravilna, ampak je prav, da se pride v Državni zbor, pove in se tudi ljudem pove, kdaj in za koliko se bo to naredilo. Nas pa čudi, ob vseh negativnih učinkih, ob podražitvi hrane, ob vsem, kar je bilo rečeno tukaj, celo slišali smo, da naj bi bil to nemoralni davek, da ste si dovolili kar tako še enkrat mimo Državnega zbora vzeti pravico Državnemu zboru in to pristojnost prvič v zgodovini te države prenesti na Vlado. Zelo slabo parlamentarno prakso uvajate, upam pa, da boste potem razumeli, da to seveda velja za vse naslednje, ki prihajajo za vami.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Jaz bi še enkrat poudaril razliko v teh številkah. Jaz sem se omejeval pri tem številu, pod 10, nekaj 10 na te samske ženske, otrokom, rojenim samskim ženskam. Moram povedati, da te sledljivost je težka, ker v bistvu najprej imamo varstvo podatkov, ki pač narekujejo da do detajlnjih številk ne moremo priti. Vsekakor pa mislim, da je številka z OBMP rojenimi novorojenci letno okoli, spet bom približno, morda ne bom čisto natančen, ampak približno okoli 400, kar je kar znatna številka, če poznamo skupno število porodov, ki se letno giblje okoli 17.000. Tako, da ni to zanemarljiva številka. Hvala.