EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa. Novela zakona o visokem šolstvu je še en zakonski predlog združenega ministrstva, katerega osnovna značilnost je predvsem ta, da gre sicer za zakonskega otroka, ki pa je nedonošen in zato slaboten. Povedano drugače, gre za predlog, v katerem so očitne predvsem tri točke, ki so lahko v marsičem osmišljene kot cilj. Vse tisto, kar smo poslušali zdaj o modernizaciji in vsem ostalem, je v bistvu pripisovati temu predlogu pravzaprav smešno. 1. točka je predlog posega v sestavo sveta NAKVIZ, ki Vladi na stežaj odpira vrata posegom v avtonomijo in neodvisnost visokega šolstva. Po novem naj bi imel 11 članov, kot ste že nekajkrat ponovili, ki jih na podlagi javnega poziva ministrstva, pristojnega za visoko šolstvo, imenuje Vlada Republike Slovenije. Od tega 8 članov s področja visokega šolstva, dva člana študentov in enega člana iz gospodarstva. Vsi omenjeni deležniki, no, nekako med njimi ni neposredno višješolskega predstavnika, so vabljeni, da predlagajo svoje kandidate, to drži, do sedaj so jih tudi neposredno imenovali, zdaj jih bo imenovala Vlada. Torej ta jagodni zbor bo v rokah Vlade. Zakaj tako, je minister Turk pojasnil z besedami, da zato, ker se mora Vlada odzvati na nastale razmere in, citiram, "razmeroma slabo reputacijo agencije in počasnost njenega dela". Na ta način naj bi agencijo depolitizirali, pojasni še državni sekretar. 2. točka, sporna je drobna besedica "praviloma" v 63. členu, ki omogoča univerzam, da profesorjem same določijo pedagoške obveznosti, ki so po zdajšnji zakonodaji fiksne. Tega se lotijo z javnim omalovaževanjem, kot je to v enem od intervjujev naredil predsednik Vlade. Delo visokošolskega učitelja obsega veliko več; vsa predavanja temeljijo na strokovnem in raziskovalnem delu, priprave na predavanja, raziskovalno in strokovno delo, osnovno raziskovalno delo, delo pri raziskovalnih projektih, sodelovanje z uporabniki znanj in administrativna dela. Čas, ko so v predavalnici, je le manjši delček v njihovem delavniku. Tako je p
Najlepša hvala. Če želimo biti dosledni, je pri tej razpravi nujno spoštovati tri temeljna načela. Če želimo urediti naše demografske kazalce, obrniti trend, je nujno, da zagrizemo predvsem v to, da izboljšamo poslovno okolje. Torej prvič, močno gospodarstvo. Drugič, varno življenje. Tretjič, pravična domovina za vse državljane. Se bom ustavil kar pri prvem, se pravi pri pozitivnem poslovnem okolju, močnemu gospodarstvu. Politika mora dati sporočilo, da se ljudem izplača delati. Se razumemo? Da se ljudem izplača delati. Do mene prihajajo mlade družine, ki so ravnokar rešile stanovanjski problem tako, da so zgradile hiše. V Vipavski dolini, iz katere prihajam, je takih družin vedno več in sem tega zelo vesel. Ampak bi poudaril en primer. Na eni strani so te družine bolje stoječe kot ostale, ki jih tudi recimo poznamo, ampak problem je, ker imajo na drugi strani spet to nepravičnost. Ko najamejo kredite – so kreditno sposobni, hvala bogu –, potem na drugi strani ne dobijo otroških dodatkov zaradi tega, ker imajo toliko premoženja. Nimajo drugih priložnosti, na koncu so pa sami dobesedno reveži. Mi moramo dati sporočilo, da se ljudem splača delati, da se jim splača ustvarjati dobiček, da se splača, da imajo več. Nizki davki, tudi tu bi se rad ustavil. Ne razumem. Ker nam gre tako dobro, smo sprejeli nek tak piškotek, da bo 2. januar nov praznik. Mislim pa, da bi ljudem več ostalo v denarnici, če bi spustili stopnjo DDV nazaj na tisto prvotno raven, se pravi z 1,5 odstotne točke, za kolikor smo dvignili nekaj let nazaj, da torej ta varčevalni ukrep dviga DDV sprostimo. Preračunajte, ali bi imeli ljudje več, če imajo en dan prost ali če bi jim več ostalo v denarnici, ker bi v trgovinah manj zapravili, pa bi si lahko zaradi tega, nasprotno, več kupili, denar bi se bolje obračal. Za ekonomijo je nedvomno boljši ta drugi ukrep, se pravi da bi znižali stopnjo DDV. Tudi sicer moramo v tej državi sprejeti koncept »nižji davki, več jih bomo pobrali«, ne pa koncept višjih davkov
Še enkrat hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, gospod minister za promet! Vlada Republike Slovenije je določila besedilo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti cestnega prometa in ga poslala v obravnavo Državnemu zboru Republike Slovenije z namenom neposrednih, takojšnjih in vidnih učinkov na sedanje stanje prometne varnosti oziroma s ciljem zmanjšanja števila prometnih nesreč z najhujšimi posledicami, ugasla življenja udeležencev cestnega prometa. Statistika je neizprosna. Nacionalni program varnosti cestnega prometa, ki predvideva pol manj smrtnih žrtev na cestah do leta 2010, je vse prej kot na poti uresničevanja. Letos se je na naših cestah do 1.6.2007 smrtno ponesrečilo 99 ljudi, do včerajšnjega dne pa je bilo že 281 ljudi smrtnih žrtev, kar je 30 več kot v enakem času lani. Ti podatki kažejo, da je stanje na tem področju izredno kritično ter da je nujno podvzeti ukrepe, ki naj bi učinkoviteje preprečevali morijo po naših cestah. Eden izmed ukrepov je tudi novela, ki jo danes obravnavamo. Kot prvo moram opozoriti, da smo v Poslanski skupini <PARTY> novelo ocenili kot popolnoma neustrezno in neprimerno, sicer ne z vsebinskega, temveč z nomotehničnega vidika. Namreč, podroben pregled predlaganih določb in primerjava s sedanjimi veljavnimi določbami je bila izredno otežkočena, saj po eni strani posamezne določbe predloga posegajo v več osnovnih členov, na primer, predlagani 19. člen posega v kar 39 osnovnih členov, predlagani 6. člen posega v 26 osnovnih členov. Po drugi strani pa je posamezni osnovni člen podvržen spremembam s strani več predlaganih določb, na primer osnovni 190. člen Zakona o cestnem prometu se spreminja na podlagi sedmih različnih predlaganih členov, osnovni 196. člen pa s petimi. Poleg tega je na podlagi nomotehničnih smernic primerneje, da se pripravlja in predlaga celoten predlog zakona, ne zgolj novela v primeru, da se spreminja več kot polovica členov, le redke pa so določbe osnovnega zakona, ki
Hvala za besedo. Spoštovana gospa ministrica, gospodje ministri, kolegice in kolegi! Še eno vprašanje na temo suša. Vprašanje pa postavljam gospodu ministru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Zaradi klimatskih sprememb, zadnja leta suša vse bolj ogroža kmetijstvo in s tem predelovanje hrane. Velikemu številu kmetov in drugim pridelovalcem je to edini vir dohodka. Kot kaže, bo letos ta izpad izredno velik. Če pa suši pridružijo še neurja, bo prava katastrofa. Sprašujem, gospod minister: Kako namerava ministrstvo pomagati kmetom in drugim pridelovalcem hrane, če se bodo tudi v prihodnje nadaljevala sušna obdobja?
Hvala za besedo. Najprej bi rada na tem mestu vendarle pojasnila, ker je bilo govora tudi v stališčih, da gre tukaj za multinacionalke, da gre za klasično trgovino, za klasično obrtno dejavnost, tukaj bi rada poudarila, da ne gre za to. Gre za to, da imamo dve fizični osebi, vmes je pa platforma. To pomeni, da je ponudnik fizična oseba, ki se prijavi v spletno platformo in tam najde uporabnika. Tukaj sta dve fizični osebi in ne dve podjetji. Potem imamo tudi omejitev, višino 2 tisoč 400 evrov, ki je pomembna, da gre zares za malo delo in za male ponudnike storitev, ki se zdaj pravzaprav sploh ne morejo uporabljati. Če čisto na nekem takšnem primeru povem, nekdo ima recimo doma smuči, jih letošnje leto ne bo uporabil in se odloči, da jih bo ponudil preko platforme uporabniku, ta mu pač za uporabo teh smuči recimo plača uporabnino. To v bistvu ni velik denar, ponudnik pač ponudi tisto, česar ne uporablja, in tisto, za kar bi lahko tudi dobil neka sredstva, ki pa niso velika. To bi lahko tudi na nek način primerjali, ali pa, bom rekla, v tem trenutku imamo osebno dopolnilno delo in vrednotnice, mislim, da je ta spletna platforma, kjer bo v bistvu to sodelovalno gospodarstvo med fizičnimi osebami, ponudba med fizičnimi osebami, to je poudarek tega Možnost uporabe te platforme dveh fizičnih oseb, ponudnika in porabnika, je v tem, da enostavno dodatno ponudnik zasluži, smo rekli do višine 2 tisoč 400 evrov. Če pa zazna, kot ste prej omenili, da imamo regulacijo trga in tako naprej glede ponudbe in povpraševanja podjetnikov in tako, če se neka taka dejavnost razvije v to, da presega 2 tisoč 400 evrov, se enostavno registrira in začne biti podjetnik. Ampak gre za to, da ponudimo ljudem na terenu uporabo platforme zaradi tega, da svoje viške ali pa svoja znanja ponudijo uporabnikom. Za to gre. In če se tukaj dotaknem tudi časovne banke. Časovna banka je tisto, da nekdo, ne vem, pokosi travo in nekdo za svojega otroka potrebuje recimo inštrukcije. Tukaj je ena ura za eno uro.
Pozdravljeni še enkrat. Spoštovani ministri, spoštovana Vlada, spoštovani predstavniki Vlade, spoštovana podpredsednica Državnega zbora! Spoštovani kolegi poslanci in poslanke.! Odbor za finance in monetarno politiko je na 18. nujni seji 7. 5. 2012 in v nadaljevanju 18. nujne seje 8. 5. 2012 na podlagi tretjega odstavka v povezavi s prvim in drugim odstavkom 117. člena Poslovnika Državnega zbora v okviru iste točke dnevnega reda kot matično delovno telo obravnaval tri predloge zakonov; in sicer Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji, skrajšani postopek, ki ga Državnemu zboru v obravnavo predlagala skupina poslank in poslancev prvopodpisanega Petra Vilfana, Predlog zakona o uravnoteženju javnih financ, nujni postopek, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo poslala Vlada Republike Slovenije, in Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini, prva obravnava, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predlagala skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jankom Vebrom. Odbor je v skladu s 117. členom Poslovnika Državnega zbora najprej odločil, da bo navedene predloge zakonov obravnaval v okviru iste točke dnevnega reda po določbah Poslovnika Državnega zbora o nujnem postopku za sprejem zakona. Po sprejetju navedenega sklepa so predstavniki predlagateljev, Vlada in Zakonodajno-pravna služba predstavili namen in vsebino rešitev predlaganih zakonih oziroma mnenje in njihove skladnosti z ustavo in pravnim sistemom. Na tej podlagi se je odbor odločil, da bo dopolnjeni predlog zakona pripravil na podlagi Predloga zakona za uravnoteženje javnih financ, nujni postopek, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odbor se je na podlagi razprave tudi odločil, da v ta predlog zakona, na podlagi katerega bo pripravljen dopolnjen predlog zakona, ne vključi nobenega izmed členov iz Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o policiji, vključil pa je 1. člen Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini, in sicer 1.
Spoštovani prisotni! Po naši oceni, torej po oceni Slovenske nacionalne stranke, govorimo oziroma danes obravnavamo enega tistih zakonov, ki bo za sabo nosil nedvoumno zelo močne posledice, predvsem posledice, kar se tiče razvoja, takšnega ali drugačnega, nove generacije, torej ki se dotika vseh nas, državljanov, ki živimo danes in tistih, ki bodo prišli za nami. Vsebino materije bi ravno iz tega naslova morali obravnavatizelo z občutkom oziroma, še bolje rečeno, z odgovornostjo, na kar pa po moji oceni nakazuje tudi število amandmajev. S tem seveda sprememb, ki nakazujejo na različne poglede reševanju posameznih vprašanj, dileme, ki so bile izpostavljene tako v posameznihposlanskih skupinah kakor na različnih zasedanjih, najsi bo matičnega delovnega telesa ali poslanskih skupin. V nacionalni stranki smo poskušali aktivno sodelovati v vseh fazah priprave zakona in pa sedaj tudi sprejemanja zakona. Temu so bili namenjeni številni amandmaji, nekateri med njimi so sprejeti, podprti s strani odbora, za ostale pa upamo, da se bo danes o njih še razpravljalo in da bodo našli podporo. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je seveda skupen imenovalec zakona korist otroka, to je prav in tudi moralo bi biti. Vse temeljne rešitve, ki se nahajajo v zakonu, izhajajo oziroma so opredeljene pod taktirko koristi otroka. Ocenjujemo pa, da je seveda v tem momentu in pa v okviru tega zakona potrebno izpostaviti bojazen, bojazen o tem skupnem imenovalcu, ki ni seveda samo pozitivna, kakor se je govorilo s strani govornikov pred menoj ali pa s strani predlagatelja. Torej, bojazen o otrokovi koristi - ta pravica predstavlja po eni strani seveda tudi otrokovo odgovornost - in možnost sprejemanja te odgovornosti ima po oceni nacionalne stranke lahko tudi negativne posledice in predvsem pazljivi izvajalci tega zakona bi morali biti torej z novim nosilcem te pravice. V vsebino zakona smo v Nacionalni stranki temeljito pogledali. Ocenjujemo, da so bistvena poglavja, kot jih predlaga p
Hvala. Spoštovani vsi, ki spremljate to sejo! V tem izvajanju bom kratek. Gradivo, ki smo ga obravnavali na Mandatno-volilni komisiji, in sama predstavitev varuhinje človekovih pravic pove bogat življenjepis predlaganega kandidata. Ivan Šelih gradi karierni sistem od pravosodnega izpita dalje. Zavzemal se je za pravosodni sistem. Njegova bogata življenjska pot pokaže, da je vezan tudi na tujino, vpet v evropski prostor kot tudi širše, tako da njegova kariera pomeni bistveni napredek tudi v tem pogledu in približevanje Slovenije varuhom človekovih pravic v celotnem evropskem prostoru. Njegovo transparentno delo za enkrat pokaže, da se zavzema za pravice vseh, ki so vpleteni v postopke. Opozorili pa smo, da v nadaljnjih postopkih, kjer bo sodeloval, mora posebno pozornost posvetiti predvsem trendu, ki se pojavlja v Evropi, in sicer gre za strah pred kriminaliteto ali pojav fear of crime, ko vlade držav uporabljajo strah pred organiziranim kriminalom, terorizmom in ostalimi primeri v Evropi, zato da vpeljujejo represivne mehanizme, ki pa pomenijo po drugi strani vpletanje v človekove pravice in zmanjševanje teh človekovih pravic. In prav tukaj se pokaže njegova kvaliteta, da opozarja na te napake. Še za zaključek, če poudarim njegovi področji sodna veja oblasti in pa policija, prav na teh področjih vidimo, da imamo na vseh komisijah in odborih veliko vprašanj, veliko kršenj človekovih pravic. In to so ključne točke, v katerih se bodo pokazale človekove pravice v prihodnje. Glede na obravnavano, smo v poslanski skupini ocenili, da bomo predlaganega kandidata podprli. Hvala.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Leta 1998 sprejet Zakon o varstvu potrošnikov je temeljni pravni akt, ki ureja pravice potrošnikov v razmerju do podjetij. Skozi leta se je zakon spreminjal in dopolnjeval. Kot pri večini predpisov, ki jih sprejemamo v Državnem zboru, gre tudi pri tem predpisu za brezpogojno implementacijo direktiv Evropske unije v slovenski pravni sistem. Glede na obseg sprememb smo v Slovenski nacionalni stranki, enakega mnenja je bila tudi Zakonodajno-pravna služba, presegli vsebino sprememb, saj bi morali v proceduro vložiti nov zakon. Tudi ob drugih točkah opozarjamo na podcenjujoč odnos vlade do zakonodajne veje oblasti. Državljani bi od posameznega resornega ministrstva pričakovali visoko stopnjo strokovnosti. V primeru potrditve obravnavanega zakona bo prišlo do težav implementacije le-tega, saj predstavlja nepregledno zloženko zakonskih določb. Med cilje predlaganega zakona vlada poleg prenosa direktiv in uskladitev nacionalne zakonodaje z evropsko zakonodajo navaja tudi sistemske spremembe zaradi ukinitve Urada za varstvo potrošnikov. Prenos nalog iz urada na Ministrstvo za gospodarstvo ter odprava posameznih nejasnosti in nedoslednosti zakona, po mnenju, kot sem že prej povedala, ni dosegel namena. V Slovenski nacionalni stranki pozdravljamo odločitev bivše ministrice za gospodarstvo o ukinitvi Urada za varstvo potrošnikov, ki je predstavljal neumestno fazo oziroma nepotrebno zavlačevanje postopkov pri izvajanju varstva potrošnikov oziroma, če povemo drugače, urad je bil sam sebi namen. Slednjo odločitev je potrdila tudi Zveza potrošnikov Slovenije. Pomembno področje, ki ga predlagane spremembe in dopolnitve obsegajo, je področje celovite ureditve garancij. Tako kot Zveza potrošnikov Slovenije nasprotujemo sprejemu amandmaja k 24. členu, ki širi izvajalce javne službe na nevladne organizacije, ker menimo, da bi se s tem zaobšla pravila delovanja nevladnih organizacij na področju varstva potrošnikov, ki morajo biti neodvisni od ponudn
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovani gospod minister, direktor direktorata, kolegice in kolegi. V Poslanskem klubu Liberalnih demokratov smo prepričani, da je zakon o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja nujno potreben. Po sprejemu interventnega zakona za Pomurje dobivamo pobude iz ostalih pokrajin, kjer želijo glede na to, da situacija ni bistveno boljša, podobne interventne zakone oziroma je bilo ob sprejemu zakona za Pomurje dogovorjeno, da je treba čim prej pristopiti k pripravi novega zakona o regionalnem skladnem razvoju. Ker menimo, da množenje interventnih zakonov ni smiselno, podpiramo kvaliteten sistemski zakon, ki bo zagotovil na celotnem ozemlju Slovenije skladen regionalni razvoj, predvsem zaradi tega, ker je iz medijev razvidno, da zelo hitro ne bomo prišlo do pokrajin, ki bi lahko nadomestile skladen regionalni razvoj. Situacija v Sloveniji je tako resna, kot v drugih državah. Trenutno imamo sistemski zakon, ki je slab, in ga moramo krpati z interventnimi zakoni, kar ni dobro za enak razvoj Slovenije. V Poslanskem klubu Liberalnih demokratov smo prepričani, da je skladen regionalni razvoj eden pomembnejših ukrepov, ki lahko Sloveniji pripomore pri izhodu iz krize, odpre nove možnosti prebivalcem slovenskih regij in pripomore k blažitvi socialnih in ekonomskih razlik med različnimi deli Slovenije ter pripomore k hitrejšemu izhodu iz gospodarske krize in zagotavljanja novih delovnih mest po celotni Sloveniji. Ker menimo, da je nastopil skrajni čas, da v Sloveniji stanje na tem področju izboljšamo, bomo predlog sklepa o pripravi novega zakona o skladnem regionalnem razvoju v Poslanskem klubu Liberalnih demokratov podprli. Ne bomo pa podprli amandmajev, saj smo mnenja, da danes ne sprejemamo besedilo novega zakona, ampak samo sklep o pripravi zakona, zato bomo te stvari odprli takrat, ko bo zakon na mizi. Hvala.
Hvala za besedo. Spoštovani! Na 5. redni seji Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide 6. septembra smo obravnavali Predlog zakona o osebni asistenci, ki ga je v zakonodajni postopek vložilo YHD – Društvo za teorijo in kulturo hendikepa na podlagi pet tisoč podpisov volivk in volivcev. Na seji odbora je bil sprejet sklep, da Predlog zakona o osebni asistenci ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Omenjeni sklep je bi izglasovan tudi na 6. redni seji Državni zbora 24. septembra. Na seji matičnega delovnega telesa je bil sprejet tudi sklep z naslednjo vsebino: "Odbor predlaga Vladi, da do konca leta pripravi usklajen predlog zakona o osebni asistenci." Spoštovani gospod minister: Sprašujem vas, kakšne aktivnosti potekajo na ministrstvu v zvezi s pripravo zakona o osebni asistenci? Predvsem pa me zanima: Ali bo predlog pripravljen pravočasno, tako da ga bo mogoče uvrstiti na dnevni red decembrske seje državnega zbora? Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani minister! Človeštvo je od svojega nastanka živelo v sozvočju z naravo in stranski učinki civilizacije pač niso vplivali na zmožnost narave, da poskrbi za rane, ki jih je zadajal človek s svojim sebičnim ciljem izkoriščanja naravnih virov in hkratnim onesnaževanjem. Ob prehodu v industrijsko revolucijo pa se je pričelo z nenadzorovanim izkoriščanjem fosilne energije, tako da grozi, da bodo v nekaj sto letih popolnoma izčrpane svetovne zaloge, ki so v naravi nastajale milijone let. Posledice netrajnostnega obnašanja se že kažejo. Vedno večja koncentracija toplogrednih plinov v ozračju povzroča globalno dvigovanje temperature, taljenje ledu na zemeljskih tečajih in soočeni smo z resno grožnjo po tolikšnem dvigu morske gladine, da grozi potopitev določenih otokov in celih pokrajin ob morju. Priče smo tako hitrim spremembam podnebja, ki jih niso napovedovali niti največji pesimisti. Tudi Slovenija ni imuna na klimatske spremembe. V zadnjih letih oziroma desetletjih smo soočeni z vedno bolj milimi zimami, opažamo pa tudi pojav vedno daljših sušnih obdobij, ki v nekaterih delih Slovenije že povzročajo začetke desertifikacije. Priča smo tudi nastajanju vedno hujših neurij, ki poleg neposredne povzročajo ogromno posredno škodo. Pojav plazov in hudi erozijski pojavi morajo prepričati celo najbolj nejeverne. Povedati je namreč treba, da znanstveniki že precej časa opozarjajo na resnost problema in predlagajo ustrezne rešitve: z drugačno energetsko politiko, uporabo alternativnih in obnovljivih energij, kot so biomasa, vodna energija, vetrna energija, energija sonca, uporaba bioplina, če naštejem samo najvažnejše. Le tako bomo lahko zmanjšali emisijo ogljikovega dioksida in ostalih toplogrednih plinov. Resnosti in globalne razsežnosti problema se je zavedla tudi mednarodna skupnost, ki je na konferenci v Riu de Janeiru pred desetimi leti na konferenci Združenih narodov o okolju in razvoju sprejela okv
Hvala za besedo. Že prej smo bili prijavljeni za stališče poslanske skupine, pa še nismo dobili besede. Hvala za besedo. Lep pozdrav tudi v mojem imenu predsedujočemu, ministru s sodelavci, vsem poslankam in poslancem! Moram povedati, da bomo v naši poslanski skupini podprli predlog zakona kot primernega za nadaljnjo obravnavo. In sicer ga bomo podprli zaradi tega, ker menimo, da darilo, ki bo zmanjšalo proračunske prihodke za 37 ali skoraj 38 milijard, ni darilo samo tistim, ki bodo dobili višje plače, ampak je darilo tudi podjetjem, ki bodo na ta račun imela boljše pogoje za gospodarjenje. Že v predstavitvi svojega stališča smo povedali, da je bil velik problem, ko smo govorili o zakonu o davku na izplačane plače, da so podjetja obremenjena zlasti s preobremenitvijo visokokvalificirane delovne sile. Mislim, da se s tem razbremenjuje, mislim, da se s tem pridobi tudi v tem, da bodo imeli manjši pritisk na plače v bodoče, mislim, da bo s tem manjši pritisk na to, da bi ti delavci odhajali v tujino, in ne nazadnje menim, da je možno tudi v sistemu bruto plač ta znesek porazdeliti med delodajalci in delojemalci. S tem se sicer nekateri ne strinjajo, mi v poslanski skupini se strinjamo, zato bomo mi predlog zakona podprli. Se pa strinjamo, da so nekatere pripombe, ki so se pokazale v javni razpravi, bile tudi umestne in bomo vsako tisto pripombo, ki bo na delovnem telesu utemeljena, tudi podprli, tako da mi bomo kot izhodišče predlog zakona podprli.