EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Lep pozdrav gospod minister, kolegice, kolegi. Kmalu bo minilo eno leto, ko smo poslušali gospoda ministra na svoji predstavitvi, in tudi veliko besed je bilo o četrti razvojni osi. Glede na sam plan proračunskih sredstev v naslednjih letih, pa vidimo, da te aktivnosti nekako pešajo. Predvsem bi se želel obrniti na škofjeloško obvoznico, ki je del 4. razvojne osi. Postavil sem vam že dve vprašanji in dobil tudi dva odgovora, s katerima sem bil delno zadovoljen. Sam sem bil ta teden v Škofji Loki, ko je civilna iniciativa proti obvoznici sklicala okroglo mizo in so se kresala takšna in drugačna mnenja. Ugotovil sem, da civilna iniciativa želi doseči nekaj, kar je v nasprotju s projektom, ki je bil sprejet na občinskem svetu kot državni lokacijski načrt. Oba sva tudi že ugotovila, da imamo za umeščanje cest in tras v prostor preohlapno zakonodajo. Na okrogli mizi sem obrazložil, da smo s tem projektom, ki je bil potrjen na občinskem svetu, kandidirali za evropska sredstva in da ga ni mogoče spreminjati. Zanima me, gospod minister: Kdaj boste v Državni zbor predložili zakonodajo, da se bo mogoče takim nevšečnostim, kot so na škofjeloškem območju že več kot 30 let, izogniti? Hvala lepa za odgovor. Želim vprašanje dopolniti v tej smeri, kajti zanima me, kdaj točno bodo občini Gorenja vas-Poljane in občini Cerkno predstavljene nove trase, ki se vmeščajo v prostor in kot sem že prej vprašal, kdaj boste predlagali takšno zakonodajo v izogib takšnim anomalijam in nevšečnostim, kot se že več kot 30 let dogajajo zaradi škofjeloške obvoznice?
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! V tem mandatu je Državni zbor, kot je bilo že rečeno, že obravnaval novelo Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, takrat po rednem postopku, in smo novelo sprejeli v maju letošnjega leta. Pri tej najnovejši noveli pa Vlada predlaga obravnavo po nujnem postopku. Razlog nujnega postopka je v tem, da gospodarska kriza resno ogroža eksistenčni minimum zaposlenih, saj se z odlaganjem začetka stečajnega postopka agonija delavcev povečuje. In ta hiter odziv Vlade, <PARTY> pozdravljamo in podpiramo. Predlagatelj želi s predlaganimi spremembami ustrezneje urediti položaj, ko insolventni dolžnik ni več sposoben plačevati niti minimalnih plač delavcev in s tem povezanih davkov in prispevkov, ki bremenijo izplačevalca. O ciljih in poglavitnih rešitvah so moji kolegi pri predstavitvi stališč že veliko govorili, zato jih ne bi ponavljal. Mislim pa, da lahko povem, da bomo <PARTY> sprejem zakona podprli. Podprli bomo pa tudi vloženi amandma kolegov iz <PARTY>, ker je preciznejši, in verjetno se vsi zavzemamo za precizne zakone in takšne, ki bodo v korist ljudem. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Gospod minister, drage kolegice, kolegi! V poslanski skupini <PARTY> menimo, da je pravilna odločitev predlagatelja, da na področju pristojnosti o morebitnih sporih iz razmerij med starši in otroki in zakonskih sporih predlog zakona formalno vzpostavlja oblikovanje družinskih oddelkov okrožnih sodišč kot specializiranih oddelkov. Vsi vidnejši mednarodni dokumenti, ki se nanašajo na pravico otrok, namreč poudarjajo načelo koristi otroka. Poslanci poslanske skupine <PARTY> smo prepričani, da lahko ustanovitev specializiranega oddelka v okviru okrožnih sodišč znatno pripomore k uresničevanju tega načela, saj to zagotavlja več možnosti in aktivno udeležbo otroka, ki lahko ob morebitnih sporih v večji meri izraža svoje mnenje. Poleg tega menimo, da bi bilo koristno, da bi se v primerih, ko pride do spora med starši in otroki ali do odločanja, pri katerem od staršev naj živi otrok in otrok še ne more biti stranka v postopku, otroku vedno postavil začasni skrbnik, ki bi zastopal njegove interese. Vendar pa v poslanski skupini <PARTY> menimo, da je ključna za učinkovito delovanje teh sodišč tudi usposobitev primernega kadra oziroma pridobitev posebnega specializiranega znanja za že obstoječi kader, ki bi v večji meri imel posluh za potrebe otroka. Ostale spremembe, ki jih vsebuje predlog zakona, so posledica odločb ustavnega sodišča, ki je razveljavilo določitev plačila sodne takse kot splošne procesne predpostavke oziroma omogočilo oprostitev plačila tožbene takse za podjetnika posameznika in pravno osebo. V poslanski skupini smo vedno zagovarjali spoštovanje odločb ustavnega sodišča. Menimo pa tudi, da je odločitev ustavnega sodišča, na podlagi katere je splošno pravilo o plačilu takse kot procesne predpostavke določeno le za vloge, s katerimi se začenja postopek na prvi stopnji, v skladu z načelom pravice do pravnega sredstva, ki je zagotovljena v 25. členu ustave Republike Slovenije. V poslanski skupini <PARTY> bomo torej predlog zakona in amandmaje odb
Hvala za besedo, predsedujoči! Spoštovani državni sekretar z ekipo, kolegica in kolegi poslanci! Danes seveda govorimo o Zakonu o množičnem vrednotenju nepremičnin, ki bo seveda nekako temelj ali pa osnova, kjer se bodo uredila pravila, postopki in merila za množično vrednotenje nepremičnin z namenom, kasneje z drugim davkom, da bi bile te stvari oziroma te nepremičnine čim bolj pravično obdavčene. Seveda pravila, postopki, merila. Upam, da ste se vsi zamislili in da sodelujejo tu strokovnjaki z različnih področij. Govorim zato, ker ta pravila bodo na koncu odigrala tisto vlogo takrat, kadar bodo vsi akterji, ki bodo tu sodelovali, iz tistih področij. Danes smo govorili o področju kmetijstva, da je eno tako pereče, drugo je na splošno gospodarstvo. Če bodo ta merila tako narejena, da bodo potem ti davki, o katerih govorimo, pravični in realni, potem je v redu. In prav je, da do tega pridemo. Do teh meril je seveda treba priti, ki so osnova za davke, in do teh davkov bo prav gotovo v neki prihodnosti, seveda z nekim drugim zakonom, prišlo. Danes pa moramo povedati, da so nepremičnine obdavčene s tremi dajatvami – davek od premoženja, nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča, pristojbine za vzdrževanje gozdnih cest in tako naprej. Če se vrnem nazaj h kmetijstvu najprej, kasneje se bom še dotaknil drugega gospodarstva Tiste kmetijske površine in seveda tudi gozdovi, od katerih posamezniki živijo, delajo in je to dohodek, bo seveda treba na nek način primerno oceniti, da ne bodo ti davki kasneje res previsoki zaradi tega, ker je bilo že omenjeno, da se podeželje zarašča, mi pa vemo, da moramo podeželje ohranjati, ker se to navezuje tudi na področje razvoja turizma. Sam prihajam s podeželja, sem tam živel dolgo obdobje, na kmetiji in stvari tudi še zdaj spremljam, se pogovarjam s kmeti in različnimi ljudmi in nekako vem, da dohodek, ki je ustvarjen na kmetiji, ni tako enostavno pridobljen, kot si marsikdo misli. Velikokrat govorimo, na kmetijah je fino, smo bili na obi
Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani gospod državni sekretar! Za ureditev področja bančne tajnosti je treba v sodobnem času najti drugačen pristop, saj je staro razumevanje tega instituta preživelo. To je bilo sporočilo OECD na lanskoletnem zasedanju v Berlinu, ob podpisu meddržavnega sporazuma o avtomatični izmenjavi informacij o finančnih računih. Ta sporazum je že podpisala tudi naša država, torej Republika Slovenija. Namreč, pod bančno tajnostjo se v številnih državah skrivajo davčne utaje, kar pa nikakor ni in tudi nikoli ni bil namen instituta bančne tajnosti. Po nekaterih ocenah naj bi bile države Evropske unije zaradi davčnih utaj prikrajšane za okoli tisoč milijard evrov letno. To so številke, ki vsekakor narekujejo ustrezno ukrepanje na tem področju. Prav področje bančne tajnosti posega danes v obravnavani predlog dopolnitve Zakona o bančništvu. 215. člen Zakona o bančništvu ustrezno našteva situacije, kjer dolžnost varovanja zaupnih podatkov ne velja. Do zaupnih podatkov ima dostop Banka Slovenije oziroma drugi nadzorni organi v zvezi z upravljanjem funkcije nadzora. Nima pa takšnega dostopa Državni zbor oziroma njegova delovna telesa, vključno s preiskovalnimi komisijami, pa čeprav je nujno, da bi Državni zbor kot zakonodajno telo imel celovite informacije o delovanju bančnega sistema, saj lahko le na ta način sprejema ustrezno zakonodajo na področju bančništva. Dejstvo je, da Banka Slovenije v preteklosti svoje nadzorne funkcije nad bančnim sistemom ni opravljala oziroma jo je opravljala očitno nezadostno. S svojimi poročili je Banka Slovenije celo zavajala Državni zbor, da je bančni sistem trden in učinkovit. Glede na podatke, s katerimi je Državni zbor razpolagal, niti ni mogel pravočasno in ustrezno ukrepati, da ne bi prišlo do bančne luknje, s kakršno smo se soočili v preteklih letih. Končni račun za slabo in nezakonito upravljanje bank in neustrezno opravljeno nadzorno funkcijo s strani Banke Slovenije je bil izstavljen davkoplačevalcem, ki so
Jaz se lahko repliki tudi odpovem, čeprav sem želel replicirati gospodu Cukjatiju in če se on misli potem oglasiti k besedi, je morda ustrezno. Javil sem se pa relativno kmalu. Meni je po svoje današnja razprava in tudi te replike jemljem kot neko dobro znamenje. Ker sem v parlamentu od leta 1990 oziroma takrat še skupščini, se spomnim, kadarkoli je prišlo do podobnih tem, pravzaprav nismo mogli niti nadaljevati, ker smo se razdelili na isti način na dva tabora pri popravi krivic itd In tam smo tudi rekli, da želi neka stran pri popravi krivic popravljati zgodovino. Zato se mi zdi, da pač ta razprava danes morda vendarle nečemu služi, da bodo stvari še tudi med nami enkrat izrečene. Jaz sem sam mislil, da gre za zakon, če se malo poprimem literature, stvari, ki jih je postavila na svoje mesto Antigona pred 2.400 leti, da vsak mrtev zasluži dostojen pokop in dostojen napis. Gospod Cukjati, ne morete se izogniti temu, da ste s svojo interpretacijo, ko ste nas poskušali prepričati, da naj tudi drugi tako razumemo prisego, kakor jo razumete vi, pravzaprav pripeljali do teh replik. In tu je šlo za interpretacijo nekega zgodovinskega dokumenta, ki je hočeš-nočeš postala ideološka in je zbudila to pozornost, ki jo je pač zbudila. Zame je seveda domobranstvo ena izmed tragedij slovenskega naroda in se ne postavljam v pozicijo, da bi stvari obsojal, ampak jih pač poskušam razumeti. Čosić je že kdaj napisal, v šestdesetih letih, roman Delitve, o srbskih delitvah na četnike in partizane, kjer je tudi poskušal razložiti, da je to bila prej tragedija enega naroda, ker so vendarle bili vsi sinovi istega naroda. Danica Simčič je citirala eno pismo, ki sem ga hotel sam citirati, kar pomeni, da so se nekateri relativno zgodaj zavedli, kaj čaka domobrance. Ne vem, če ste si zapomnili, tam on tudi pravi, kdo bo odgovoren za povojno usodo domobrancev. Enako pismo, tako rekoč identično, je napisal Alojz Kuhar, če se spomnite, tudi enako pismo. Tudi domobranci sami so pred koncem vojne g
Hvala, očitno sem edini. Poglejte, mene je pri tem amandmaju zmotila samo ena stvar. Jaz nisem za to, da bomo 500 evrov dvignili, jaz sem tudi za to, tako kot je rekla kolegica Janja, tisoč evrov dvignimo. Imamo pa neke probleme, vsaj pri nas v Posavju. Poglejte, mi imamo romsko skupnost, rojevajo otroci 14, 15, 16 letni stari in ti bodo prav tako dobivali nadomestila 500 evrov. Se pravi, otrok bo rodil otroka in če že gremo v nek znesek, mislim da bi bilo treba vsaj dati neko klavzulo. Potem prihajajo tujci. Ko bomo sprejeli ta znesek, bodo prišli sem sami, potem čez čas, ko bodo ženske tri, štiri mesece bile noseče, bodo prišle sem in bodo tukaj rodile. Ali bomo njim tudi dali? To so take težave, ki niso razjasnjene v tem amandmaju. In jaz imam tukaj resen pomislek, kako glasovati. Tudi nisem dobil odgovora na sestankih. Center za socialno delo bo odločil, v kakšni obliki bo dal: ali bo dal gotovino ali bo dal to pakete. Ne bom rekel, saj se kakšni punci, stari 17 let, Slovenki, ponesreči, pa je pri 17 letih pa enajstih mesecih rodi, ampak je pa le treba pogledati, da ne bodo otroci, stari 14 let, kot so Romi, rojevali otroke. Poglejte, to je velika težava. Mogoče vi ne veste, kaj to pomeni. Zato se resno vprašam, kaj je predlagatelj mislil s temi 500 evri. Mi smo tudi razmišljali v Slovenski nacionalni stranki, da bi dvignili na tisoč evrov. Ne nazadnje določene občine imajo že same v proračunu sredstva, namenjena za rojevanje otrok. Bom zaenkrat zaključil. Mogoče sem tudi sprožil kakšen rafal replik, pa bom še lahko potem odgovarjal. Hvala.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni, še enkrat. Jaz moram reči, da sem bil takrat, ko so se vinjete uvedle, seveda navdušen, tako kot večina Slovencev. Super, sem rekel, zdaj bomo pa prišparali. Ker konec koncev prej sem bil omenjen na tem gorenjskem koncu, ne poimensko, ampak zadnjič smo imeti to debato. Na gorenjskem koncu smo plačevali po starem sistemu, za katerega jaz trdim, da ni bil v redu, precej več na kilometer, kot pa kjerkoli drugje v Sloveniji, zaradi tega odprtega sistema, ki je bil. Vendar, saj nihče ne govori, da je bil star sistem dober. Potegnjene so bile pa ene poteze, ki so bile sicer zelo všečne, super, večini ljudi zelo všeč, so bile pa milo rečeno, premalo premišljene. Pred njimi ni bila narejena nobena prava študija oziroma tiste študije, ki so bile narejen tam, kjer to vedo, kako in kaj se z ekonomijo dela, so svetovale precej višjo ceno, da bi se stvar pokrila. Se pravi, vinjete so bile uvedene za precej nižjo ceno, ki bi sploh omogočala normalno investiranje v te ceste, normalna popravila cest in še kaj drugega. Skratka, tukaj je bila narejena napaka. In eden od mojih predgovornikov je rekel prej, da je zaključek današnje razprave lahko samo eden, in sicer da je bila ta uvedba pravilna. Zaključkov je vedno lahko več. Vedno. Karkoli se trdi in karkoli se govori. Ampak to, da je bila pa uvedba čisto pravilna, pa ni res. Ta zakon zdaj, torej novelacija tega zakona, je res gasilska izvedba nečesa, tako kot smo že kar nekaj gasilskih stvari letos naredili. To popravlja samo tiste največje napake, da bi stvar lahko kolikor toliko funkcionirala. In govoriti o tem, najlažje je žonglirati s številkami in s procenti, ker se 90% ljudi, ki po televiziji to gleda, niti ne ukvarja potem z izračunavanjem. Govoriti o 73% podražitvi je nesmisel. Jaz osebno sem dal na leto po starem sistemu plačevanja cest in cestninjenja tudi do 1000 evrov na leto za tiste cestnine, ko sem se vozil gor in dol. In potem je bilo to znižano na ceno vinjete - 55 evrov. In zdaj
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Mogoče bi moral gospod Petek še enkrat dvigniti roko in pozvati kakšnega poslanca v dvorano, ampak glede na to, da je nas predlagateljev kar nekaj, lahko tudi še naprej razpravljamo. Mislim, da so razvojne razlike v Sloveniji, ki gredo v centralizacijo in v koncentracijo vseh nalog in kadra prav v naše glavno mesto, bistveni povod temu, da smo vložili ta predlog celotnega zakona. Kot sem slišal v zadnji razpravi, bi bila to misija nemogoče, ampak moram poudariti, da smo v Slovenski demokratski stranki taki poslanci, ki znamo in tudi upamo ugrizniti v misijo nemogoče, to pa zaradi tega, ker smo navajeni delati. Vemo pa, kaj se dogaja v zadnjem dobrem letu. Slovenija drsi navzdol in vsakega težkega dela, s katerim se je treba soočiti, verjamem, da bi ta zakon pokrajinazacije Slovenije aktualni vladi verjetno zelo težko padel. Želim poudariti, da s tem zakonom bi prenesli na pokrajine pristojnosti skupaj s finančnimi viri in skupaj s kadrom, kar je pa bistvenega pomena. Tukaj vidimo vsako jutro, kakšne vrste se vrstijo, ko hodijo uslužbenci na delo v Ljubljano. Od šestih pa do devetih so na vseh vpadnicah v Ljubljani zastoji in je težko priti v določenem času v samo mesto, to pa samo zaradi tega, ker se vse odvija v samemu centru Slovenije. In prav ugrizniti v to kislo jabolko, decentralizirati, dekoncentrirati Slovenijo in ustanoviti pokrajine in pristojnosti razdeliti enakomerno in pravično po celem ozemlju Slovenije, verjamem in tudi vem, da je težko in zahtevno delo, za aktualno vlado vsekakor pretežko. Dobro se spomnim, ko smo imeli v mesecu maju lanskega leta 13. maja sestanek na Brdu župani s predsednikom Vlade in s prejšnjo ministrico, ki je zelo ambiciozno napovedala peti razpis regij, da bo v jesenskih mesecih stvar končana, vendar te obljube ministrice so bile preveč radodarne in verjetno preveč ambiciozne. Zaradi tega je verjetno morala tudi ministrica prenehati s svojim ambicioznim delom in novi minister je prišel. Lah
Hvala za besedo, spoštovani predsednik, predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje podprli. Predlog zakona odgovarja na pričakovanja družb za upravljanje, da bo novela prinesla korenitejše spremembe. Predvsem želi zakonodajalec urediti njihov položaj. Če bo predlog zakona sprejet, bodo izenačene možnosti poslovanja domačih investicijskih skladov in družb za upravljanje z možnostmi tujih ponudnikov. Investicijske sklade je v naš pravni red uvedel zakon o lastninskem preoblikovanju podjetij v novembru 1992. Z zakonom o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, ki je začel veljati januarja 1994, se je poskušalo spodbuditi razvoj trga kapitala in preurediti slovenski finančni sistem. Povečali naj bi se prihranki in omogočili njihovo uspešno nalaganje v različne oblike investicij. S tem bi struktura naložb prebivalstva postala bolj podobna tistim v Evropski uniji in svetu. Raziskave so leta 2006 pokazale, da skoraj 60% Slovencev ne ve, kaj so vzajemni skladi, več kot 80% vprašanih pa ni vlagalo v vzajemne sklade. Lani so vlagatelji v 99 domačih vzajemnih skladov vložili 157 milijonov evrov sredstev, to je za 24 milijonov evrov ali 18% več kot leta 2005. Po nekaterih ocenah naj bi se prilivi v vzajemne sklade letos še povečali za okoli 20%. Za investicijske sklade ter družbe za upravljanje je s članstvom Slovenije v Evropski uniji uveljavljeno načelo enotne licence ter nadzora matične države, s tem pa je tudi ta segment trga izpostavljen veliko večji konkurenci. V Poslanski skupini Nove Slovenije pričakujemo, da bo sprememba zakona omogočila domačim slovenskim družbam enake možnosti za poslovanje predvsem v smislu poenostavitve in omogočanja trženja vzajemnih skladov tudi izven Slovenije. Predlog zakona bo deležen podpore Poslanske skupine Nove Slovenije tudi zaradi drugih poenostavitev. Ena od teh je uvedba instituta krovnega
Hvala lepa za besedo. Še enkrat lepo pozdrav. Seveda bom glasoval za ta zakon. Moram pa povedati, da ko so se začeli ti zapleti s TEŠ 6, smo večkrat pozvali gospo ministrico v Šoštanj med svetnike, da nam razloži zadevo, vendar je ni bilo nikoli. To je eno. Drugič. Ni se niti opravičila. Prej sem pozabil še povedati tudi to, da je zapravljenega denarja že čez 400 milijonov in pomislite zdaj, 212 občin je in ta denar, če bo izgubljen, bi vsaka občina dobila 2 milijona in še nekaj in koliko bi se dalo iz tega narediti. Če pogledamo samo na vrtce. En vrtec stane približno 3,5 do 4 milijone, poglejte, koliko vrtcev bi se lahko za ta denar zgradilo. Hvala.
Hvala za besedo. Spoštovani kolegice, kolegi, predsedujoča, ostali prisotni! Ugotovitve in predlogi v posebnem poročilu varuha človekovih o bivanjskih razmer Romov na območju jugovzhodne Slovenije temeljijo izključno na pobudah prizadetih posameznikov in so rezultat preiskave konkretnih pobud in navedb pobudnikov. Problematika je v poročilu vsebinsko obrazložena in ponazorjena tudi s konkretnimi primeri. Posebno poročilo obravnava bivanjske razmere na območju jugovzhodne Slovenije, ker je tovrstna problematika, kot so neustrezna pravna in komunalna urejenost romskih naselij ter uresničevanje pravic do pitne vode v nezakonito postavljenem romskem naselju, pereča prav na tem območju. Poslanska skupina Državljanske liste podpira Posebno poročilo o bivanjskih razmerah Romov na območju jugovzhodne Slovenije ter predlog priporočil, ki so bila sprejeta na Komisiji za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti. Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Glede na to, da ministra ni, bi si želela ustni odgovor. Sprejetje Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijskih zemljiščih v mesecu maju je že prineslo prve rezultate, nezadovoljstva in kritike med bodočimi graditelji objektov, in sicer glede odmere odškodnine za spremembo namembnosti kmetijskih zemljišč. Prvotni namen in predstavitev zakona temelji na zajezitvi pozidave in proti zaraščanju obdelovalnih površin. Pristojni so hiteli z razlagami, da je sprejetje zakona nujno potrebno, saj se Slovenija nahaja na repu lestvice z najmanj obdelanimi kmetijskimi površinami na prebivalca. Namen trajne zaščite najboljših kmetijskih zemljišč, je tako sprejeti zakon ponovno uvedel plačilo odškodnine za spremembo kmetijskega zemljišča, ki ga je država ukinila že leta 2003, vendar so se kmalu po sprejetju zakona pokazale pomanjkljivosti ali bolje rečeno zakonske anomalije. Tako dnevno moro doživljajo investitorji, bodoči graditelji, po večini mlade družine, ki velikokrat rešujejo svoj prvi stanovanjski problem, ko ob vseh stroških in birokratizaciji postopkov za pridobitev gradbenega dovoljenja, prejmejo še odločbo za plačilo odškodnine, ki velikokrat znaša več kot 10 tisoč evrov. Največji problem, ki je nastal ob sprejetju novega zakona, je vsekakor dejstvo, da odškodnino za zemljišče plačujejo tako lastniki, katerih zemljišče je že dalj časa zazidljivo, kakor tudi tisti lastniki, katerih zemljišča so postala zazidljiva pred kratkim oziroma s sprejetjem novega občinskega plana oziroma občinskega prostorskega načrta. Kako si lahko država, ki bi morala ščitit svoje državljane, privošči, da jim jemlje pridobljene pravice, retroaktivno poseže v zakonske pravice? Koga pravzaprav ščiti?! V zakonu o prostorskem načrtovanju jasno piše, da je stavbno zemljišče zemljiška parcela ali njen del, na katerih je zgrajen objekt, oziroma zemljiška parcela, ki je z občinskim prostorskim načrtom namenjena za gradnjo objekta.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! Ja, bilo je pričakovati, da bodo pobudniki referenduma in tudi stranka <PARTY> za rušenje najpomembnejšega slovenskega infrastrukturnega objekta uporabili vse možnosti in tudi izbrali raznolike poti zato, da se to rušenje nadaljuje. Odločitev Vlade o sodelovanju v referendumski kampanji je pač odličen razlog za nov manever. No, že seja Odbora za notranje zadeve je v celoti potrdila naše in tudi vladne trditve, da predlagatelji streljajo s praznimi naboji, ampak to za njih seveda nikoli ni bil razlog, da bi se svojim strelskim vajam odpovedali, če malo uporabljam vojaški termin, ki je <PARTY> itak blizu in ga dobro razumejo. O tem, da je Vlada sprejela popolnoma zakonito odločitev, ni seveda nobene dileme. V interesu državljank in državljanov Slovenije je, da se Vlada kot predlagatelj tako zelo pomembnega zakona, kot je zakon o drugem tiru, te referendumske kampanje loti resno, profesionalno, odgovorno. V to odgovornost se šteje tudi nekaj tistih sredstev, ki so bila letos podana v višini 97 tisoč evrov. To so omejena sredstva, zelo omejena in kaj prida začetne štartne pozicije zagotovo zaradi tega ne bo. Sama Vlada je nase prevzela izjemno veliko odgovornost za kakršenkoli izid referenduma. Če jo danes postavljamo v kot, ja, ko bo izid referenduma znan, jo bomo postavljali na pranger, takšen ali drugačen, ali pa na piedestal, ne vem. Skratka, ko bo enkrat referendumski rezultat znan, bo to seveda izključno vladna odgovornost. Potem smo slišali tudi nekaj o neki privilegiranosti vlade v tej kampanji, češ, da se že itak spremlja ministre in predsednika Vlade na vsakem koraku. Seveda s takšno privilegiranostjo sam zakon o drugem tiru nima prav nič in morda bi bilo pa dobro malo v tem času, mogoče do referenduma še prešteti minutažo tistih, ki so predlagali referendum, pa koga drugega, ki je odgovarjal na te, vsaj zame popolnoma neutemeljene predloge. Kolikšna pa je bila ta minutaža, recimo, v tem času? Potem poslušam