EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovani! Predlog zakona o davku na motorna vozila, ki ga obravnavamo danes, bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra podprli. Za celovito prenovo koncepta davka smo si prizadevali že dve leti, vse od predstavitve obeh kandidatov za ministra za finance in preko številnih poslanskih vprašanj. Na podlagi znane afere Dieselgate je Evropska unija začela opravljati nov postopek merjenja avtomobilskih izpustov CO2. S 1. 1. 2021 se bo končalo prehodno obdobje, ko bodo morala vsa motorna vozila imeti podatek o emisijah CO2 le po novem postopku merjenja. Nove meritve prinašajo povišanje vrednosti izpustov, ki pomenijo tudi večjo davčno stopnjo, posledično pa podražitve avtomobila srednjega in nižjega cenovnega razreda, ki jih prodamo največ. V Poslanski skupin <PARTY> samo zato obe vladi kar dve leti opozarjali na slednjo problematiko. Prenovljeni zakon je potreben že zaradi končanja prehodnega obdobja, sprejeti moramo rešitve, ki ne bo dodatno davčno obremenila potrošnikov in še bolj podražila avtomobile. Do podražitev avtomobilov prihaja že v vsakem primeru zaradi tehnoloških posodobitev. Osnutek novega zakona, ki ga je pripravil prejšnji minister, smo v Poslanski skupini <PARTY> ocenili kot nepremišljeno potezo, saj so izračuni pokazali, da bi prišlo do občutnega povečanja obdavčitve avtomobilov nižjega in srednjega razreda. Torej najbolj prodanih novih avtomobilov v Sloveniji, med katere sodi tudi Renault Clio. Zato v Poslanski skupini <PARTY> takrat predloga nismo podprli in smo se zavzeli za davčno nevtralno obdavčitev. Prav tako opozarjamo, da je zamenjava starih vozil z novimi, četudi nimajo nižjega izpusta, še vedno okolju bolj prijazna kot vožnja z vse starejšimi ali uvoženimi rabljenimi vozili. Pandemija covida je skoraj povsem ustavila svetovno avtomobilsko industrijo in ji prinesla katastrofalne posledice. Nemškim proizvajalcem so se prihodki znižali v povprečju za okoli 30 odstotkov, prišlo je tudi do večjih odpuščanj. Zato poskušajo z znižanjem DDV
Predsednik, hvala za besedo. Pozdravljena državna sekretarka, poslanke in poslanci! Veljavni Zakon o priložnostnih kovancih v tretjem odstavku 5. člena določa, da se lahko zbirateljski kovanci izdajo ob največ dveh dogodkih na leto. Dogodke, ob katerih se izdajo priložnosti kovanci v skladu s prvim odstavkom 2. člena zakona, določi Vlada Republike Slovenije. Zaradi številnih pomembnih dogodkov na kulturnem, športnem, humanitarnem, zgodovinskem, znanstvenem, političnem in drugih področjih menimo, da je povečanje števila izdaj zbirateljskih kovancev smiselno. S Predlogom zakona o spremembi Zakona o priložnostnih kovancih se predlaga sprememba, ki bo omogočila, da se v posameznem letu izdajajo zbirateljski kovanci ob največ desetih dogodkih, tako bo omogočena večja fleksibilnosti pri številu izdanih zbirateljskih kovancih, če bo v posameznem letu ocenjeno, da je večje število dogodkov primernih za obeležitev z izdajo zbirateljskih kovancev. Torej gre za povečanje možnosti največjega števila letnih izdaj zbirateljskih kovancev iz obstoječih 2 na največ 10. Koliko bo dejansko izdanih priložnostih oziroma zbirateljskih kovancev, pa bo to, kot to predpisuje že veljavni zakon, določila Vlada Republike Slovenije. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo Predlog zakona o spremembi Zakona o priložnostnih kovancih soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz bi v tej svoji razpravi zelo rad polemiziral s kolegico Tavševo. Žal je ni, pa vem tudi, da me boste vi prekinili. Glede na to, da je ona nekaj v zvezi s trgovci povedala, s čimer bi se jaz tudi strinjal, da se izkorišča trgovke, ampak je šla tudi na druga področja, ki nimajo blage veze s tem amandmajem, niti s tem zakonom. Jaz tudi ne bom razpravljal okoli izobrazbe, ker mislim, da ne omenja ta amandma tega, o tem je bilo veliko govora, tudi na samem matičnem delovnem telesu. Struktura izobrazbe oziroma prodajalca se spreminja od priučenih, pa do visoko kvalificiranih in izobraženih in inženirjev in elektronikov in tako naprej, glede na specifiko različnega asortimana, ki je v trgovini. Ampak, kar se tiče tega amandmaja, vsebinsko je v redu, ampak jaz ga jemljem tako, kot sporočilo za vsak slučaj, napišimo še notri, da se ne bo kdo zmotil oziroma če bo slučajno nekdo, ki ni trgovec, občan, državljan šel gledati in bo rekel, aha, saj se obračunava tako kot v gostinstvu. Jaz smatram to kot dejansko sporočilo in mislim, da se zadeve podvajajo. In da to ne bi smela biti praksa, da v zakonih citiramo neke člene oziroma vsebine nekega temeljnega zakona, ki to že predpisuje. Trgovec, če se bo zmotil, točno ve, kako se obračunava davek na dodano vrednost, on to zelo dobro ve. In če se bo zmotil, se lahko zmoti tudi, če bo to zapisano, on se lahko vedno zmoti. Ampak, če se bo zmotil, ga bo na to spomnil tržni inšpektor tudi z določeno globo, za vsak slučaj, če se bi on zmotil. Zato so organi, ki to preprečujejo, ki opozarjajo in tudi kaznujejo. Tako da mislim, da res ni potrebno, da za vsak slučaj to tudi zapišemo, ker je to natančno zapisano v Zakonu o davku na dodano vrednost, ki velja za gostinske storitve. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Spoštovana ministra, kolegice in kolegi. Svoje vprašanje naslavljam ministru za šolstvo, znanost in šport, gospodu Slavku Gabru. Lansko zimo se je pod Poncami podrla skakalnica, mislim, da smo ji rekli Bloudkova velikanka, ki je bila vrsto desetletji nacionalni ponos, v hipu pa je postala nacionalna sramota. Kot mi je znano, še ni prišlo do sanacije, zato vas sprašujem, gospod minister: Ali bo ministrstvo za šolstvo in šport sodelovali pri sanaciji te nacionalne sramote in kako? Ali se predvideva, kdaj bo končana sanacija?
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani poslanke in poslanci, državljanke in državljani! V preteklih tednih so delovna telesa Državnega zbora obravnavala Predlog sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2018 in predlog proračuna za leto 2019, ki sta predmet današnje obravnave. V procesu obravnave obeh predlogov proračunov so bile opravljene dragocene in kvalitetne vsebinske razprave, vloženih pa je bilo tudi več amandmajev, ki so posegali na različna področja ukrepanja. Vlada je predloge preučila, vendar pa amandmajev v okviru danih javnih finančnih možnosti in glede na zastavljene prioritete ter zakonske obveznosti ne more podpreti. Predlog sprememb proračuna za leto 2018 upošteva dane makroekonomske okvire ter postopno približevanje srednjeročnemu fiskalnemu cilju, kot ga zahteva ustavna in zakonska ureditev v Republiki Sloveniji in ureditev na ravni Evropske unije. Za zagotovitev pogojev za dolgoročno vzdržnost javnih financ so kratkoročni ukrepi ekonomske in socialne politike naravnani tako, da hkrati sledijo tudi srednjeročnim in dolgoročnim ciljem. Vlada zato vztraja na začrtani poti, da bo strukturni saldo sektorja država uravnotežen konec leta 2020, kar od nas zahteva Zakon o fiskalnem pravilu. To je tudi razlog za previdno in postopno sproščanje varčevalnih ukrepov, ki se, kjer je le možno, urejajo dolgoročno in sistemsko ter z upoštevanjem aktualnih gospodarskih razmer in celovitim vplivom na položaj posameznika. Skladno z javnofinančnimi možnostmi in ob upoštevanju dolgoročne javnofinančne stabilnosti Vlada v Predlogu sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2018 načrtuje odhodke tako, da so prilagojeni aktualnim gospodarskim razmeram. Predlog proračuna za prihodnje leto je pripravljen v razmerah krepitve gospodarske aktivnosti, ki smo ji priča v letošnjem letu, in ob pozitivnih makroekonomskih obetih za prihodnje in naslednja leta. Nominalna rast BDP, kot jo ocenjuje Umar, bo v letu 2018 dosegla 5,9 %, kar pa se ne odraža neposredno
Hvala lepa. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Ponovna priporočila Vladi, da se mladi vključijo v socialni dialog urejevanja odnosov med kapitalom, delom in pa državo, torej v Ekonomsko-socialni svet, tudi drugič ni šel skozi, ni bil potrjen na odboru. Razlogi za zavrnitev tega predloga priporočila Vladi se tako pri Vladi, Zakonodajno-pravni službi kakor tudi pri poslankah in poslancih, seveda tudi Desusa, od takrat do danes niso spremenili. Pred skorajda natančno dvema mesecema so bili s strani Desusa bolj podrobno izpostavljeni razlogi, zakaj smo glasovali proti, zato jih na dolgo in široko ne bi ponavljal, pa vendarle zelo na kratko. V Poslanski skupini Desus smo prepričani, da imajo mladi nekaj manevrskega prostora, da imajo institucije, kot so študentske organizacije pa dijaške organizacije in ne nazadnje tudi Mladinski svet Slovenije in urad za mladino, pa vendarle jih je treba na področjih, ki se direktno dotikajo njihovega življenja, dela in prihodnosti, upoštevati in jim prisluhniti. To v Poslanski skupini Desus delamo, ni ga zakona, kjer ne bi želeli slišati in videti mnenja mladih, zato smo jih povabili k sodelovanju, da jim prisluhnemo, jih vabimo k sodelovanju in jih bomo tudi v bodoče povabili k sodelovanju. Kolega Pojbič je prej rekel: »Nič o mladih brez mladih,« tako kot bi lahko rekli, »Nič o invalidih brez invalidov.« V Desusu se seveda tega zavedamo in bomo takšno pot še naprej ubirali. Ocenjujemo pa še enkrat, kot smo že povedali 23. marca na seji Državnega zbora, da tripartitna institucija, ki se imenuje Ekonomsko-socialni svet, ni tista institucija, komor bi vabili posamezne skupine glede na njihovo starostno obdobje, dasiravno so takšni poskusi v preteklosti, ne samo pred dvema mesecema, že bili. Kot rečeno, mladim bomo prisluhnili, želimo si dialoga z mladimi, želimo si medgeneracijskega dialoga v pravem pomenu besede, saj ocenjujemo, da sta starejša, če hočete, srebrna generacija z mnogo izkušnjami in znanji ter mlada nadobudna generaci
Spoštovani gospod podpredsednik, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Pred nami je prvi od dveh predlogov zakona, ki ga je v postopek predložila Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanskih demokratov s prvopodpisanim mag. Matejem Toninom. Osnovni namen predloga zakona, kot navajajo predlagatelji, je skrajšati obdobje, v katerem delodajalec iz lastnih sredstev izplačuje nadomestilo plače za čas zadržanosti delavca od dela zaradi bolezenskih razlogov ali poškodb, ki niso povezane z delom, s 30 na 15 dni. Predlagatelji želijo na tak način razbremeniti gospodarstvo dela finančnih bremen ter obrtnikom in samozaposlenim zagotoviti enakopraven položaj pri pravicah do bolniške odsotnosti. Vlada Republike Slovenije predlogu zakona nasprotuje, ker meni, da bi bilo treba k reševanju problematike pristopiti sistematično in na podlagi soglasja socialnih partnerjev. Opozarjajo, da bi se moralo vprašanje reševati z drugim predpisom tako, da ne bi posegli v Zakon o delovnih razmerjih. Ta v osnovi ureja razmerje med delavcem in delodajalcem na podlagi sklenjene pogodbe o zaposlitvi, in torej ne pravic iz obveznosti ciljne skupine, ki jo naslavljajo predlagatelji, to je samozaposleni oziroma obrtnik. Na odboru smo poslanci sledili mnenju Vlade in potrdili sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Pri tem ostajamo tudi na parlamentarnem zasedanju. Kljub temu da predlog zakona nima naše podpore, pa želimo in moramo izpostaviti, da bo problematiko, ki jo naslavljajo predlagatelji, treba urediti, in to čim prej. Strinjamo se, da trenutna ureditev nadomestil plače za čas zadržanosti z dela za določene skupine predstavlja resno težavo, a tako kot smo ljudje različni, tako so specifični tudi položaji, v katerih smo. To je tudi razlog, zakaj ne gre vseh metati v isti koš, saj v tem segmentu obstaja veliko različnih skupin, ki jih zaradi specifike dela in statusa ne moremo enačiti. Ravno zaradi tega bi jih bilo treba reševati tako, da bo sistem pravično naslovil težave po skupin
Predsednik, hvala za besedo. Torej vprašanje, ki je bilo postavljeno, je že dobilo odgovor v moji začetni intervenciji; in sicer gospa poslanka sprašuje, koliko učiteljev manjka. Kot sem povedal, 165 učiteljev tujih jezikov, ki zdaj poučuje, nima ustrezne kvalifikacije. Šol, ki so se vključile, je 127 od 451; v treh letih 127 od 451. 324 šol še ni vključenih! Pri 165 učiteljih, ki nimajo ustrezne izobrazbe! Torej, če se vi še zmeraj zavzemate na osnovi slabe ocene izpred treh let za to, da gremo v uvedbo tega tujega jezika, kljub temu da nimamo zadosti učiteljev – kdo bo to učil? Torej, jaz vas prosim: malo razumnosti. Mi ne moremo poslati učiteljev v šole učiti tuj jezik, če niso za to usposobljeni. Zato smo prišli sem pred Državni zbor, da popravimo to anomalijo. Takrat je bila ocena, takrat se je mogoče zdelo, da se da s "horuk" akcijo priti do učiteljev, ki jih ni. Mi rabimo za enega učitelja 5 let. Torej, tudi ko smo prišli na mandat pred dvema letoma, je bilo že jasno, da to "ne bo šlo skozi", ker ni bilo učitelja, ampak vseeno smo pustili še nekaj časa, ampak v vsakem primeru je zdaj verjetno zadnji čas, 2011 septembra ni dobro, da začnemo s to obveznostjo, ker nimamo pogojev, učiteljev ni.
Spoštovani vsi prisotni! Med romskimi skupinami oziroma skupnostmi v Sloveniji so velike družbene razlike, ki temeljijo predvsem na okoliščinah in razmerah, v katerih te skupine prebivalstva živijo, pa tudi na njihovih kulturnih praksah in sprejetosti v lokalnem okolju. Največkrat so tam močni stereotipi in predsodki. V povprečju je v Prekmurju družbeno-ekonomski položaj romskega prebivalstva boljši kot na Dolenjskem, v Posavju in Beli krajini oziroma preostalih okoljih, kjer ti prebivalci živijo. Razlike v družbeno-ekonomskem položaju, načinu življenja, izobrazbi, zaposlenosti, verski pripadnosti in šegah ter navadah so velike tudi med tako imenovanimi netradicionalno naseljenimi pripadnicami in pripadniki romske skupnosti, ki večinoma živijo v večjih mestih, na primer: Ljubljana, Maribor, Celje, Velenje, Jesenice. V povprečju romsko prebivalstvo uvrščamo v najnižje socialne sloje, za katere je značilna revščina. Čeprav je tudi romska skupnost notranje razslojena, je ne glede na to, socialni status romskega prebivalstva v večini primerov še vedno izrazito nižje od socialnega statusa večinskega prebivalstva. Neugoden družbenoekonomski položaj pripadnikov romske skupnost je povezan z revščino, nizko stopnjo izobrazbe, visoko stopnjo brezposelnosti, neprimernimi bivanjskimi razmerami, slabim zdravstvenim stanjem in predsodki ter stereotipi o Romih. Ti negativni dejavniki, katerih vzroki in posledice so medsebojno tesno povezani in prepleteni, ustvarjajo zaprt krog izključenosti, iz katerega pripadnice in pripadniki romske skupnosti sami ne morejo ali zelo težko izstopijo. Posledično nimajo družbene moči, so zunaj dogajanja, trajno odrinjeni na družbeni rob in odvisni od socialnih pomoči. Tudi med sabo so nepovezani, razdrobljeni po naseljih in večinoma neorganizirani oziroma je njihova organiziranost strukturirana v lokalni romski skupnosti, ki je največkrat omejena na posamezno naselje, lahko pa se povezujejo družine iz več naselij in regij. Pogosto se torej zgodi, d
Hvala lepa za besedo. Kolegice in kolegi, danes spet imamo, kako naj rečem, "malo mešano na žaru" v režiji naše prijazne opozicije. Vidimo, da bi vi nekako radi, da bi bil minister Klemenčič obdolženec, pa ni. Ni, ker ni v kazenskem postopku, zato prosim, da ga ne imenujete obdolženec. To je poskus Jaz bi prosila predsedujočo, da mi omogoči, da ko govorim, da mi drugi ne skačejo v besedo, hvala lepa. To je poskus, da se očrni nekoga, da bi bili drugi videti malo manj črni. KPK je ugotovila v primeru Janeza Janše, da ni dokazal, od kod je izvor premoženja v višini 210 tisoč evrov. In ta KPK vam je zelo očitno sveta, če želite, da Državni zbor zahteva od KPK, da uvede postopek proti ministru Klemenčiču. Jaz bi se rada osredotočila na to, kaj je predmet vašega predloga; ali so to morda dejanja korupcije, ki jih določa 4. člen zakona v 1. točki, ali je to ugotavljanje nezdružljivosti funkcije skladno s 26. členom, ali je to članstvo ali dejavnost, ki je nezdružljiva s funkcijo – 27. člen Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, ali je to sprejemanje daril – 30. člen, ali je dolžnost izogibanja nasprotju interesov v skladu s 37. členom, kar bi lahko bila podlaga, da bi potem zahtevali od KPK, da uvede postopek proti ministru. Danes smo se pogovarjali o marsičem. Moram reči, da je bila zelo široka debata na vseh straneh, to je treba priznati. Na primer, pa če rečem samo za predlagatelja, <PARTY> je ocenjeval delo mag. Klemenčiča kot ministra. Sedaj nobenega od <PARTY> ni tukaj, ampak vseeno pač za javnost moram povedati, da bi lahko uporabili pač interpelacijo, če bi želeli razpravljati o odgovornosti za delo gospoda Klemenčiča kot ministra. Moram ugotoviti, da v predlogu, ki ste ga podali, nikjer ne podajate navedb, o katerih dejanjih iz Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije se pogovarjamo. Vi samo na splošno pozivate, naj Državni zbor zahteva od KPK, da uvede postopek. Pa bom še nadalje razložila, kaj mislim s tem, ampak osnovni razlog je pribiti minis
Najlepša hvala, gospod podpredsednik. Rada bi se odzvala na mnenje Slovenske demokratske stranke in njihov predlog k 16. členu zakona, torej temu amandmaju, ki je na nek način povezan tudi z 79. členom, zato mislim, da ju lahko obravnavamo kar na nek način skupaj. Predlagatelji menijo, da mora biti to priporočilo ali želja, da se pride do skupnih služb na nivoju kulturnih organizacij, sedaj obligatorna, torej v zakonu. Temu mi nasprotujemo. Pa ne zato, ker bi si takšnega stanja v bodoče, v prihodnosti v Sloveniji ne želeli. Mi si tega izredno želimo. Mislimo, da daje sedaj zakon neke vrste zakonski okvir za ustanovitev te tako imenovane skupne administrativne ali tehnične računovodske službe, recimo. Vendar pa je stanje v Sloveniji takšno, da če bi ta odločitev se uveljavila – torej zakonska, obligatorna odločitev o obveznosti te službe –, bi lahko prišlo do enih izjemno težkih situacij. Namreč, v skladu z 79. členom lahko pride do tega, da v primeru, da se v dvanajstih mesecih ta služba ne ustanovi, se lahko tudi nehajo zbirati avtorski honorarji, se nehajo terjatve avtorskih honorarjev in seveda na ta način se tudi preneha izplačilo avtorjem. Jaz mislim, da v teh razmerah, kakšne v Sloveniji so na tem trgu upravljanja avtorske in sorodnih pravic, je ustanovitev te službe v enem letu v resnici popolnoma neizvedljiva. Mislim, da moramo biti dovolj trezni in odgovorni, da ne moremo nepremišljeno zarezati v prostor kolektivnega upravljanja in tvegati neko zmedo, kup nedorečenih stanj, ki jih prinaša to določilo, tudi sodnih sporov in podobno. Mislim, da moramo najprej dati priložnost temu zakonu. Marsikatero stvar ta zakon postavlja na svoje mesto. Moramo iskati druge možnosti za to, da se resnično kolektivne organizacije med seboj dogovorijo. Tega si seveda, kot smo že uvodno rekla, izjemno želimo in si tudi želimo, da seveda pride do te skupne enotne položnice, kar je pravzaprav končni cilj tudi teh skupnih administrativne ali pa neke tehnične računovodske službe. C
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Še enkrat vsi prisotni prav lepo pozdravljeni! Glede na pravno naravo državnega proračuna je uveljavitev zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije nujni in neposredni pogoj za uveljavitev proračuna in s tem njegovo izvrševanje. Slovenija je kot članica Evropske unije in Evropske monetarne unije zavezana k spoštovanju skupnih pravil tako pri javnofinančnih gibanjih kot v širšem makroekonomskem področju. Evropska komisija je pravkar zaključila ocenjevanje 16 osnutkov proračunskih načrtov za leto 2016, ki so jih države članice evroobmočja predložile do 15. oktobra. V predpisanih rokih in predpisani obliki je osnutek proračunskega načrta za leto 2016 Komisiji posredovala tudi Slovenija. Komisija je včeraj v skladu z uredbo na podlagi poslanega dokumenta sprejela in objavila tudi mnenje. Slovenija je v skupini petih še drugih držav, za katere velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast oziroma postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija za Slovenijo ugotavlja, da je ustrezno pripravila proračunski načrt za leto 2016, ki je pretežno skladen z zahtevami pakta rasti in stabilnosti, vendar nima veliko prostosti za odstopanja od začrtane poti. Slovenija bi lahko na podlagi te ocene Komisije z letom 2016 prešla v preventivni del pakta, če bo za leto 2015 pravočasno in vzdržno odpravila čezmerni primanjkljaj. Zato si mora Slovenija s politiko in ukrepi prizadevati za nadaljnje zniževanje primanjkljaja, dokler ne bo doseženo trajno strukturno uravnoteženje javnih financ, skladno s preventivnim delom Pakta za stabilnost in rast ter mednarodno Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji. Z ukrepi v predlaganem zakonu se sledi temu cilju. Tudi vladni predlog financiranja občin, predlagan v tem zakonu pomeni sledenje ključnemu cilju državnega proračuna kot instrumenta Vlade pri izvajanju makroekonomske politike. Ne glede na to, da so predsedstvo občinskih združenj zavrnila sklen
Sama bom zakon podprla, saj vemo, da je državna pomoč namenjena podjetjem, ki imajo v perspektivi možnost preživetja, ohranjajo se delovna mesta, saj vemo, da s propadom teh podjetij, tako malih, kot tudi velikih, izgubimo delovna mesta, in to država občutno čuti pri povečanju socialnih transferjev. Nesmiselno je podpreti zakon, če ne dovolimo, da ta podjetja zavarujejo svoje kredite kvalitetno, kajti vemo, da vsak dober gospodar, dobro podjetje, skuša samo rešiti svoje podjetje. Imamo izjeme, vendar takrat, ko skuša gospodarstvenik rešiti svoje podjetje, zavaruje tako premično kot nepremično premoženje, zato v tem primeru podpiram to, da država pomaga dobrim podjetjem, ki imajo v perspektivi možnost preživetja, ohraniti delovna mesta, pomoč pa je prav, da pride tudi iz države, saj s tem ohranjamo delovna mesta in omogočimo preživetje zdravih jeder gospodarstva. Zato bom zakon podprla. Hvala.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju prinaša v primerjavi z dosedanjo ureditvijo kar nekaj bistvenih, pozitivnih sprememb, kot je preglednost pokojninskega sistema, ki se krepi in uvaja informativno osebno evidenco. Zavod bo za vsakega zavarovanca vodil informativno osebno evidenco, ki bo vsebovala podatke o osnovah, od katerih so bili plačani prispevki, o obračunih in plačanih prispevkih po posameznih letih ter v obdobju zavarovanja. Bistvo novega sistema je tudi postopno uvajanje sprememb in daljše prehodno obdobje, kar bo pomenilo prehod na bolj vzdržen sistem obveznega zavarovanja na podlagi medgeneracijske pogodbe. Brezposelni bodo za čas zavarovanja pravic za primer brezposelnosti uveljavljali upokojitvene pogoje ZPIZ-1 s presečnim datumom 31. december. Za dobro rešitev velja ukinitev valorizacijskega količnika, kar pomeni odvedbo neto odmernega odstotka tako, da bo vsak vedel, kolikšen delež plače bo znašala njegova pokojnina. Valorizacijski količnik je bil namreč v našem pokojninskem sistemu zapleten in pa tudi nepredvidljiv, saj ga je doslej vsako leto določil minister. In šele, ko je bil objavljen, so si posamezniki lahko izračunali pokojnino. Uvaja se obračunsko obdobje za 24 najugodnejših zaporednih let. Za avtorske in podjemne pogodbe se odslej obračunavajo prispevki. In še bi lahko naštevali. Tudi v Poslanski skupini Državljanske liste smo opravili maksimalen napor, da s predlagano pokojninsko reformo zaustavimo padanje pokojnin, da izboljšamo položaj upokojencev in hkrati zagotovimo vzdržnost pokojninske blagajne. Poslanska skupina Državljanske liste bo Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju podprla.
Hvala za besedo. Tretjič sedim zaradi iste teme oziroma stojim za govornico in ponavljam. Ta predlog je ena velika bedarija. Pa bom povedal, zakaj. Minister, ni dolgo tega, je tukaj povedal, da ima vse pripravljeno. Tako kot sem že prvič, preden se je točka uvrstila na dnevni red, povedal, počakajmo vladni predlog. Res je, da vlada odhaja, minister odhaja, ampak papirji bodo ostali. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke sigurno ne bomo podprli tega predloga z amandmaji, ker novi vladi, ki bo prišla, ki se bo sestavila, ne želimo takoj naprtiti nekega ogromnega dela. Hvala.