EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa za besedo. Mislim, da je gospa državna sekretarka zelo dobro pojasnila, v čem je pravzaprav bistvo tega zakona. Gre za upravljanje premoženja, ki je v državni lasti ali v lasti nekaterih skladov, ki so paradržavni ali pa ob državi. Gre za upravljanje, ne za prenos lastništva in ne gre za razprodajo le-tega. In pomembna novost tega zakone je, da bo Državni zbor razpravljal in določal strategijo upravljanja z državnim premoženjem. To je pomembno in to je tista stvar, ki bo seveda napravila prodajo in razpolaganje s tem premoženjem pravzaprav bistveno, bistveno bolj transparentno, kot je kdajkoli do sedaj bilo. Ne bo se moglo zgoditi, da bomo prodali, ne vem, eno naložbo za 100 milijonov in kupili nekaj malega za 140 milijonov nekje drugje, zaradi tega, ker nismo imeli strategije in ker nismo vedeli, kako in na kakšen način. Kot rečeno Poslanska skupina Socialnih demokratov bo ta zakon v prvem branju tudi podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! 155. člen ustave Republike Slovenije prepoveduje povratno veljavo pravnih aktov, to je zakonov. Izjema na podlagi posebnega zakona je predvidena le v primeru, če to zahteva javna korist in se s tem ne posega v pridobljene pravice. V tem primeru ugodnejša ureditev za posamezne osebe ni zadosten pogoj, ker gre za celoten zakon in ne samo za posamezne določbe in ob tem tudi ni izkazana zahteva javnega interesa. Zakon o izjemnem znižanju davčne obveznosti je bil sprejet v skladu z dogovorom o politiki plač za obdobje 1999-2001 in se je njegova veljavnost iztekla z veljavnostjo tega dogovora. Razmere v času od uveljavitve navedenega zakona do zdaj so se bistveno spremenile. Bistveno so se povečali direktni transferji države za zagotavljanje socialne varnosti. Prav tako se je v tem času tudi minimalna plača povečevala hitreje kot povprečna plača. Iz vseh navedenih razlogov poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije tega zakona ne podpira in bo glasovala za predlog sklepa matičnega delovnega telesa. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Lep pozdrav še enkrat vsem! Današnja novela Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje kvalificiranih poklicev je predvsem tehnične narave, saj z njo prenašamo še preostali del evropske direktive o priznavanju poklicnih kvalifikacij. Evropska komisija je namreč po podrobnejši preučitvi veljavnega zakona ugotovila nekatere manjše nepravilnosti, na kar nas je že dvakrat opozorila z uradnima opominoma. Uskladitev z evropskim pravnim redom je torej glavni razlog, da danes obravnavamo spremembe in dopolnitve veljavnega zakona, ki sicer ureja postopek priznavanja poklicnih kvalifikacij, pridobljenih v državah članicah Evropske unije, evropskega gospodarskega prostora ali Švicarski konfederaciji za opravljanje reguliranih poklicev v Republiki Sloveniji. S predlaganimi spremembami se tako poleg sledenju obvezujočim evropskim direktivam sledi še odpravi nepotrebnih upravnih bremen in poenostavitvi postopkov priznavanja poklicnih kvalifikacij, ki morajo biti pregledni in jasni. S tem pravzaprav omogočamo bolj učinkovito izvajanje evropske zakonodaje na nacionalni ravni, večjo pravno varnost državljank in državljanov, večjo transparentnost in jasnost upravnih postopkov priznavanja kvalifikacij ter odpravo nepotrebnih administrativnih ovir. Po naši oceni so to dovolj tehtni razlogi, da bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra novelo zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Pri predstavljenem zakonu se zopet pojavljajo razprave, ki so se odpirale pri sprejetju zakona o invalidskih organizacijah. O zabrisani med bolniki s kronično boleznijo, ki naj bi jim pomagale humanitarne organizacije, in med invalidi, za katere naj bi skrbele invalidske organizacije. Ponovno smo se zavedali, da smo z dvema ločenima zakonoma unikum v zahodni Evropi in prav nihče, ne predstavniki vlade, ki so zakona predlagali, ne predstavnikih vseh teh organizacij si ne znajo predstavljati, kako bo ta ločnica potegnjena v realnem življenju. Samo nekdo, ki se dejansko spopada s težavami, kijih prinaša neka bolezen, lahko pove, kako bomo s sprejetjem tega zakona njegovo življenje še otežkočili. Ali ne bi bilo smiselno imeti en sam zakon, ki bi pokrival tako področje invalidskih kot tudi humanitarnih dejavnosti? Sedaj je zakon o invalidskih organizacijah že sprejet in pred nami je torej še zakon o humanitarnih organizacijah. Dejstvo je, da imam pri vsem tem občutek, da pri sprejemanju tega zakona sploh ne gre za to, kdo vse bo lahko član teh humanitarnih organizacij, ki bodo sedaj morale biti organizirane kot društva oziroma zveze društev, temveč za to, kdo vse bo upravičen do finančnih sredstev iz fundacije . Popolnoma jasno je, da humanitarne organizacije ne morejo poslovati brez sredstev, in popolnoma jasno je tudi, da se je vlada odločila narediti red pri dodeljevanju sredstev iz te fundacije. Nered, ki je do sedaj vladal na tem področju, je že kar klical po sistemskem zakonu, saj je do sedaj to področje urejal le pravilnik. Tako so na podlagi tega pravilnika dobivale sredstva samo nekatere humanitarne organizacije, nekatere pa, četudi so bile ustanovljene za pomoč in humanitarno dejavnost, pa ne. Vlada kot predlagatelj zakona se je odločila, da so humanitarne organizacije lahko organizirane kot pravne osebe na podlagi zakona o društvih. Tu pa se pojavijo težave. Nekatere humanitarne ustanove pri nas že delujejo kot ustanove oziroma
Hvala lepa, gospod predsedujoči. To je tema, ki bi jo lahko kar precej obravnavali. Jaz se ne morem strinjati z mojo kolegico, kajti sam sem pogledal v celo zadevo, ko so na odboru o tej stvari govorili in pa tudi potem, ko mi je razložila, zakaj je ona proti. To so precej hude obtožbe, ki so, bi rekel, skoraj brez podlage, da ne vedo, kaj delajo in tako dalje. Ta urad ima zvezane roke, če sprostimo ta denar z enega računa na drugega, bomo samo povečali njihovo efektivnost, tako da bodo gotovim stvarem lahko sledili. Ne samo, da bodo sledili, ampak tudi opozarjali in svetovali zadeve. Sicer je tako, ker izgleda, ljudje na tem uradu niso všeč nekaterim, potem jasno, so stvari, ki potem zgledajo, da so neefiktivni in tako dalje. Dajmo se sprijazniti s tem, da je tukaj en urad, ki je edini, ki ga imamo, ki skrbi za to, da bi se slovenski jezik okrepil, da bi se promoviral, tudi zakon, ki zahteva gotove stvari o slovenščini, da se na to opozarja. Če smo tako ravnodušni, potem je pa vseeno, kaj se s tem uradom zgodi. Jaz napovedujem, če bo ta stvar ostala taka, kot je, tega urada ne bo dosti. Saj veste, ta urad, ko je bil ustanovljen, je že bil v proračunu in sem tukaj moral gospoda Bandlja spraševati, kaj je s tem uradom, pa ni bil ne ustanovljen, samo notri v proračunu je bil. Po približno šestih mesecih se je urad ustanovil, ampak ni imel ne ljudi, ne pohištva, nič. To je zgodba tega urada. Zadnjič na odboru smo se vsi strinjali, da je ta razporeditev smotrna in bi kazalo, da to stvar podpremo. Če pa imate boljši predlog in boljše ljudi, pa to povejte, pa bomo potem drugače obravnavali. Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predsednik Vlade z ministrsko ekipo! Janez Janša nas je ravnokar obtožil, da želimo diskreditirati institut oziroma instrument ustavne obtožbe, ampak resnica je ravno obratna. Stranka <PARTY> je dodobra devalvirala, ne diskreditirala ta instrument. Rečeno je že bilo, da je po zaslugi <PARTY> ta pomembna varovalka demokracije pač zlorabljena bila tolikokrat, da smo lahko upravičeno v pričakovanju, da bo Slovenija prišla v knjigo, Guinnessovo knjigo rekordov po zaslugi <PARTY>. Ta instrument je pač v tem danem današnjem primeru v funkciji neke primitivne politične propagande. Pa ne samo da smo po zaslugi <PARTY> prišli v pozicijo, da je več kot 15 oziroma 16 % vseh teh ustavnih obtožb na svetovni ravni se zgodilo ravno v Sloveniji. Še eno prvenstvo si lahko obetamo po njihovi zaslugi. Če se ozremo na mednarodno zgodovino impeachmenta, lahko ugotovimo, da so bili državniki po svetu obtoženi zaradi uzurpiranja ustavne oblasti, razkrivanja tajnih podatkov, spolnih škandalov, korupcije, nepotizma, finančnih škandalov in poneverbe. Nikjer do zdaj ni bilo treba predsedniku odgovarjati zaradi človekoljubnega dejanja, ki je v okviru prava in zakonov. Nikjer do danes, ko je to edinstven primer v Sloveniji. Vendar, če so bili prej tovrstni <PARTY> predlogi vsaj formalno do neke mere na povprečni ravni, je današnji predlog spričevalo esdeesove mizerije oziroma nezmožnosti, da bi pri sestavi ustavne obtožbe sledili vsaj minimalnim potrebnim standardom – o tem so govorili že kolegi pred mano, zato danes ne bom nadaljeval v tej smeri. Predlagatelj je nekako pozabil, katere so obvezne sestavine, ki bi jih ta ustavna obtožba morala imeti in ta – recimo temu dokument – nima osnovnih sestavin in je brez temelja. To je bilo več kot jasno in argumentirano razloženo danes. Glede na to da je gospod Gorenak naslednji dan po zasedanju državnega vrha predstavljal predlog ustavne obtožbe, ki je bila očitno spisana v eni noči, kar se ji zelo pozna,
Hvala lepa. Enkrat bomo končali s tem izrazom kontraproduktivnosti, ker bomo na podlagi, predvidevam, današnjega sprejetja tega amandmaja in pa predloga zakona potem prešli do uveljavitve tega zakona na naslednjih volitvah. In kakšna bo produktivnost ali kontraproduktivnost, bomo takrat videli. Nikoli nisem uporabil izraza majhne občine, da je problem v majhnih občinah problem, ker do 3.000 prebivalcev je res večinski sistem volitev. Govoril sem o nekaterih območjih v državi in tu sem mislil ne urbane centre, pač pa podeželje. Ta čas sem zelo močno razmišljal, koliko je takrat Združena lista imela v moji občini kandidatk in nobene nisem našel od 16 kandidatk. S kakšno odgovornostjo sprejemamo ta zakon glede uvedbe oziroma uvajanja žensk v politiko? Z zelo veliko odgovornostjo, ampak z zelo veliko odgovornostjo tudi do izvajanja lokalnih volitev. Namreč tudi s tem amandmajem gremo v prehodnem obdobju do neke omiljene situacije Hvala.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Spoštovani ministri, spoštovane poslanke in poslanci! Pardon! Hvala lepa. Poslansko vprašanje bi podala spoštovanemu gospodu ministru Gabru. V šolskem centru, poklicni gostinski in lesarski šoli v Slovenj Gradcu izobražujejo dijake v lesarskih in gostinskih programih, ne izvajajo pa izobraževalnega programa turističnega tehnika, kot ga v okviru svojega programa izvajajo ostale gostinske šole v Sloveniji. V omenjeni izobraževalni ustanovi že tri leta potekajo aktivnosti za uvedbo programa "turistični tehnik". Namero podpirajo tako gospodarstveniki kot tudi politiki. Kljub številnim prošnjam, naslovljenim na ministrstvo za šolstvo, znanost in šport, še do danes niso prejeli nobenega odgovora o odobritvi projekta. Uvedba programa turističnega tehnika je potreba, saj je Koroška na področju turizma ena slabše razvitih regij. Turizem je kot gospodarska panoga ena izmed strateških usmeritev naše države ob vstopu v Evropsko unijo. Tovrstnimsmernicam koroška regija brez dobro usposobljenega in izobraženega kadra na tem področju ne bo sposobna konkurirati. Ministra za šolstvo, znanost in šport sprašujem: Kdaj nameravajo na ministrstvu obravnavati njihovo prošnjo oziroma odobriti uvedbo programa turističnega tehnika? Ministra tudi sprašujem: Ali nista dostopnost sistemov izobraževanja in visoka raven izobrazbene strukture prebivalca Slovencev prvenstveni nalogi našega resorja glede na dejstvo, da je ministrstvo za šolstvo sodelovalo tudi kot glavni partner pri pripravi enotnega programskega dokumenta Republike Slovenije, ki med svoje prednostne naloge uvršča tudi vlaganje v znanja, razvoj človeških virov, zaposlovanje, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest ind. - kar koroška regija tudi nujno potrebuje? Hvala lepa. Zahvalila bi se gospodu ministru, vendar do teh podatkov do danes še nisem prišla. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavnik ministrstva, spoštovane poslanke in poslanci! Novela zakona prinaša spremembe, ki poenostavljajo postopke in povečujejo učinkovitost sistema javnega naročanja. Prednostno obravnavanje zahtevkov za revizije pri revizorski komisiji, ko gre za javna naročila za sredstva Evropske unije, je nedvomno korak v to smer. 1. in 2. člen uvajata tudi spremembo, usklajeno z evropsko direktivo, ki zahteva, da ponudnik, preden zahteva revizijo, mora o morebitni nepravilnosti naročnika predhodno opozoriti preko portala javnih naročil, če ta možnost obstaja. S tem rešujemo tudi primere, kjer pride do pomot s strani naročnika, vendar je bila do sedaj edina pot za odpravo teh pomot preko razveljavitve razpisa in ponovnega razpisa, kar pa je dolgotrajno in predvsem neučinkovito. Na kratko bi lahko dejali, da je osnovni namen novele, da se ustavijo špekulacije, ki jih predvsem nekateri zlonamerni ponudniki uporabijo pri vlaganju pritožb. Tudi vrsta mednarodnih inštitucij nas opozarja, kar kaže sama praksa, da imamo v Sloveniji kompleksen in prekompliciran sistem javnega naročanja. Zahteve za revizijo, torej pritožbe, se lahko vlagajo zoper vsa ravnanja, čeprav so nepomembna ali popolnoma nebistvena za dejanski zbor ponudnika, četudi – kar pa je najbolj pomembno – se s pritožbo želi zaradi kakšne nepomembnosti eliminirati najcenejši ponudnik, s tem pa le dražimo javni sektor. Javna naročila so še eno področje, kjer so se s prihodom gospodarske krize pokazale slabosti. Zaradi nižanja sredstev se je povečal konkurenčni boj, s tem pa tudi količina pritožb in revizij pri javnih razpisih. Le-te so pogosto tudi neupravičene in bolj izraz stiske neizbranega ponudnika kot napak pri samem postopku javnega naročanja. Na področju javnega naročanja imamo prenormiranost. Predvidevati želimo vse hipotetične situacije, pogosto pa pozabljamo na zdravo kmečko pamet. Razpisi, kjer se avtomobile kupuje z na centimeter natančno določenimi merami, ker
Spoštovani podpredsednik, najlepša hvala za dano besedo. Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci! Do 22. maja letos je bil odprt datum, do katerega so javni zavodi, stranke in vsi tisti, ki jih zadeva tangira, poslali veliko pobud za spremembo tega pravilnika, ki ga danes obravnavamo. Prišlo je preko 300 strani teh pripomb, pobud, in verjamem, da bo Ministrstvo za zdravje te pobude, te pripombe zelo resno in argumentirano obravnavalo ter nanje argumentirano odgovorilo. Večkrat so bile danes poudarjene neke mikro lokacije, pokrajine Slovenije, sive lise in tako naprej. Moramo si biti na jasnem: ministrstvo in ministrica zagotavljata, da se bolnikom na terenu ne bo poslabšala storitev. Še več, izboljšala se bo. Še izboljšala se bo, zato ker bodo novi urgentni centri, ki bodo opremljeni z najsodobnejšo opremo, v tistem trenutku, ko bolnik oziroma ponesrečenec rabi pomoč, omogočali najboljšo storitev. Je pa res, da so na sedanjih 62, kot je bilo danes že rečeno, mestih oziroma v teh nujnih dežurnih službah prisotni dežurni zdravniki družinske medicine praviloma 24 ur na dan, 7 dni v tednu. To nekako sovpada, če to lahko primerjamo z ustanovitvijo občin pred časom. Nekako takole je to: majhne občine so se ustanovile, četudi niso izpolnjevale vseh zakonskih pogojev. So bile potrjene in delujejo tudi danes. Delujejo dobro in se borijo in delajo v dobro svojih občank in občanov. Tako, verjamem, delajo tudi sedanje dežurne službe na 62 območjih. Tudi v Ljutomeru imamo eno takšno službo, ki zelo dobro deluje. Ekipa nujne medicinske pomoči iz Ljutomera je ena najboljših v državi. Večkrat so razna tekmovanja v tem smislu in se tudi tam izpopolnjujejo, dokazujejo. Tudi v Ljutomeru si želimo SUC oziroma satelitski urgentni center. Želijo si ga v Lendavi, želijo si ga v Radgoni, želijo si ga v Ormožu, vsi si ga želimo. Ampak dejstva so pa druga. Od leta 1978 imamo v Ljutomeru 24 ur na dan dežurnega zdravnika. Ne moremo reči, da je to bil privilegij oziroma nadstan
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana ministra! Vandalizem in objestnost uporabnikov motornih koles, ki prihajajo v našo državo iz sosednjih evropskih držav ter s prijatelji, motoristi Slovenije zavestno uničujejo gozdne poti, kmetijske površine ter ogrožajo pohodnike in lastnike zemljišč, ki se jim pojavljajo na poti. Škoda je večplastna: stiskanje tal, poškodovanje korenin, motoristi so vektor prenosa škodljivih organizmov, plašenje divjadi v naravnem okolju, neznosen hrup itn. Vse to, kar je našteto, je le delček tistega, kar ustvarja nezadovoljstvo pri lastnikih zemljišč, ki pa se iz obupa zatečejo v preprečevanje vandalizma in objestnosti motoristov na lastno pest. Tudi z ukrepi, ki imajo predznak kaznivih dejanj, kot so streljanje na motoriste in postavljanje žičnih ovir, kar pa bi moralo zaskrbeti tudi organe pregona. Prezasedenost in slaba opremljenost policije ne bi smelo biti opravičilo, da niso dovolj učinkoviti pri preprečevanju nasilja nad naravo in ljudmi. Občasna prisotnost policije pa nima želenega efekta. V Mariboru se tovrstne lumparije dogajajo tudi v mestnem vrtu, kar je v parku, praktično le nekaj korakov od policijske uprave. Sprašujem ministrico: Kdaj boste policiste primerno opremili in usposobili za preprečevanje tovrstnih kaznivih dejanj ter povečali prisotnost na območjih, ki bi jih morala pokrivati tudi policija? Seveda tu ne gre samo za uporabnike motornih koles, tudi za štirikolesnike, v zimskem času pa tudi za uporabnike motornih sani. Kakšni so že in še bodo sprejeti ukrepi s strani Ministrstva za kmetijstvo, ki so na nek način tudi odgovorni za izvajanje zakonitosti na kmetijskih in gozdnih površinah? Seveda bi morali biti še posebej občutljivi, ko gre za zaščitena območja, ki pa tudi niso izvzeta iz teh vandalističnih lumparij objestnežev. Hvala, gospod predsednik. Uničevanje zaščitenega habitata je kaznivo dejanje in je zagrožena tudi zaporna kazen. Zato se sprašujem, kdaj bo država začela izvajati zakon. Inšpektorji, gozdarski
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni! Zakon o davku na nepremičnine, ki je bil sprejet na seji v Državnem zboru 15. 11. 2013, bo uvedel sistemski davek, ki bo veljal za vse nepremičnine na celotnem ozemlju Slovenije in bo vključeval štiri dajatve, ki so bile uveljavljene do sedaj, te pa so: nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, davek od nepremičnega premoženja večje vrednosti, nadomestilo za uporabo gozdnih zemljišč in davek od premoženja. Od prihodnjega leta bomo zato imeli eno dajatev, ki bo jasna in predvidljiva, in to, poudarjam, na celotnem ozemlju Slovenije. Z davkom na nepremičnine se obdavčitev nepremičnin posodablja, obenem pa se odpravljajo slabosti dosedanjega sistema, kot so nepreglednost, neprimerljivost ter arbitrarnost določanja predmetov obdavčitve, zavezancev in višine obdavčitve. Omenjeni zakon se je pripravljal kar nekaj let, v pripravi pa so se izvedla številna usklajevanja in različne analize. Davek na nepremičnine je sistemski davek, ki ga pozna in ima cela Evropa. Primerjalno gledano je obdavčitev nepremičnin v Sloveniji nižja, kot je povprečje v drugih državah. Pri nas predstavlja le 0,6 % BDP. Ponovno odgovarjamo vsem tistim, ki pravijo, da bo obdavčitev nesorazmerno visoka po uvedbi davka: to, spoštovani, preprosto ni res. Obdavčitev bo še vedno nižja, kot je povprečje v OECD državah. Po uvedbi davka bo približno 1-odstotna, OECD države pa imajo ta odstotek nekje okoli 1,6 %. Zakon o davku na nepremičnine določa, da se bo pred prvo odmero v letu 2014, ki bo temeljila na podlagi podatkov na dan 1. aprila 2014, vsem lastnikom ponovno omogočila preveritev, popravljanje podatkov ter dopolnjevanje podatkov o nepremičninah v registru nepremičnin. Poleg tega se bo s posegom v Zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin nadgradil postopek ugovora na ugotavljanje posplošene tržne vrednosti nepremičnin. Mogoča bo tudi posamična cenitev za posamezne nepremičnine, in mogoče bo določiti drugačno posplošeno tržno vrednost nepre
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Jaz sicer ne vem, kdo je v zagati. Kot opozicijski poslanec nisem bil nikoli v zagati in sem imel jasno stališče, da bom ta amandma podprl. V zagati se je verjetno našel nekdo drug, in to ta vsemogočna Vlada, ki se sama ni spomnila, da bi predlagala tak amandma, ste pa spoštovani vladni poslanci dokazali, da ste pametnejši od Vlade, ki vas tukaj zastopa, ker ste se odločili tako pomemben amandma, ki med drugim govori, kot ste sami dejali, o boju proti inflaciji, podpreti. In zato vam vse čestitke, in upam, da vas bo ta pamet držala še naprej, po celotnem pregledu amandmajev, ki je še pred nami. Hvala.
Hvala, gospod podpredsednik, za besedo. Spoštovani, gospod minister, spoštovane poslanke in poslanci, ostali prisotni in vsi, ki nas spremljate na 33. izredni seji! Pred nami je kompleksen zakon, zakon, o katerem danes razpravljamo že dobre štiri ure, in zakon, o katerem smo na Odboru za finance v minulih dveh dneh veliko slišali, veliko konstruktivnega veliko pa tudi, kaj ta zakon še ne prinaša, kaj bi ta zakon moral vsebovati, kaj vse je ta zakon izpustil. Prav pa je, da slišimo in poudarimo in ljudem povemo, kaj pa ta zakon prinaša. Ta zakon prinaša pomoč slovenskemu gospodarstvu, pomoč državljankam in državljanom v višini dobrih 3 milijard evrov. Spoštovane, spoštovani! Veste, da zakon sprejemamo po nujnem postopku, in veste, da gre za interventni zakon. Veste tudi, kaj se je v naši državi v zadnjih nekaj tednih dogajalo, in veste, da je nova vlada vajeti prevzela 13. marca, danes pa smo 2. aprila. To vse veste. In državljanke in državljani to tudi vedo. Danes je bilo tudi govora, kakšen signal vlada in pa nenazadnje tudi mi poslanke in poslanci v državnem zboru dajemo se tem zakonom. Dajemo signal oziroma najprej ga je dala vlada, da se je z nastalo situacijo zmožna, sposobna in pripravljena odzvati hitro in pripraviti konkretne ukrepe. Danes obravnavamo drugi sveženj ukrepov oziroma protikoronapaket številka 1. Prav je, da so mnenja deljena, prav je, da vsak pove svoje mnenje, izrazi konec koncev tudi pomisleke in poda predloge, prav pa je seveda, da se tudi zavedamo, da bodo, tako kot je bilo danes povedano tudi v uvodu s strani predsednika Vlade Republike Slovenije, sledili nadaljnji ukrepi. Že v tem mesecu bo sledil naslednji protikoronapaket številka 2 in skoraj gotovo to ne bo zadnji v nizu te nadaljevanke. Zakaj je pomembno, da hitro ukrepamo? Zato ker koronavirus, sama epidemija ima čas, za sprejemanje ukrepov in pomoč ljudem pa časa ni oziroma je vsak dan, vsaka ura, vsak trenutek dragocen. Vlada se je na aktualno dogajanje odzvala hitro. Danes imamo i