EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni predstavnice Vlade, kolegice in kolegi poslanci! Ko danes poslušam to razpravo, ki se je pravzaprav šele najbolj začela, o katastrskem dohodku, imam svoje mnenje. Mogoče bi na začetku povedal, da sem tudi jaz imel neke pomisleke okrog novega zakona, ki ga je Vlada predstavljala, ko smo pred nedavnim še razpravljali o predlogu opozicijskih strank, predvsem iz stranke <PARTY>, ko so nekako hoteli, da bi se ta zakon, ki je seveda v pripravi še, prestavili v naslednje leto. Vendar sem po nekih izračunih in podatkih prišel do spoznanja, da ni tako slabo za podeželje, za malega kmeta, če ste predčasno pred mano poslušali državno sekretarko, ki je nekako nazorno pokazala, koliko malih kmetov bo izvzetih v prihodnjem obdobju in koliko tudi še potem po letu 2020, ko bo ta zakon zaživel v polno. Ampak, da bodo tisti, ki vendarle poslušajo nas, mogoče kmetje in seveda tisti, ki jih ta zakon najbolj zanima, ki jih danes ni tukaj, bi rad šel malo v zgodovino in bi naredil malo pregled 5, 6 let nazaj, kaj se je pravzaprav na tem področju dogajalo. Pahorjeva vlada se je leta 2010 odločila za temeljito prenovo ugotavljanja katastrskega dohodka. Zakon je Državni zbor sprejel leta 2011, ločeno pa naj bi se pričel uporabljati junija 2012 in junija 2013. Postavlja se seveda vprašanje, zakaj sploh je prišlo do omenjene temeljne prenove. Ne nazadnje ali pa nazadnje se je katastrski dohodek ugotavljal leta 1988, bom ponovil: v letu 1988, torej še v prejšnjem družbenem sistemu. Kasneje se je samo valoriziral. V tem obdobju se je izvajala le valorizacija, s katero se je poskušalo predvsem slediti spremembam povprečne ravni dohodkov za posamezne katastrske kulture. Najbrž ni odveč pripomniti, da je bilo treba zaradi spremembe družbenoekonomskega sistema davčni sistem spremeniti. Vprašanje je bilo samo v tem, zakaj je do tega prišlo tako pozno. Poleg tega je prejšnji sistem predvideval večstopenjsko usklajevanje na ravni občin med občinami
Spoštovani gospe in gospodje! Proračun, o katerem bomo glasovali, je nerealen in prav kmalu boste delali rebalans tega državnega proračuna. Kdo bo odgovoren za to? Kdo bo odgovoren, da je sprejet proračun takšen kot je oziroma kot bo? Vi, spoštovani kolegice in kolegi v koaliciji, vi in noben državni uradnik ali uradnica! Brez vašega pritiska na gumb ta proračun ne more biti sprejet. Pravijo, da bi moral biti proračun neke vrste družbena pogodba, pogodba med državljani na eni strani in državo na drugi strani. Glede na to, kaj se dogaja v Sloveniji, protesti po celi Sloveniji, upam, da nam je vsem jasno, da smo daleč od tega. Vaša ekonomska politika je napačna. Pravzaprav je sploh ni. Danes tako, jutri drugače, čez 5 dni pa spet nekaj novega. Tako se ne dela ekonomske in javnofinančne politike. Primanjkljaja ne boste spravili pod 3 % BDP, javni dolg pa boste povečali in kljub temu je cela Slovenija nezadovoljna. V Pozitivni Sloveniji upamo, da boste čim prej ugotovili, da je vaša pot reševanja krize napačna in da boste takoj začeli izvajati ukrepe, ki bodo Slovenijo peljali na pot gospodarske krize, našim ljudem pa vrnili upanje na boljšo prihodnost. Kot sem že včeraj povedala, mi še vedno verjamemo, da je Slovenija država možnosti in priložnosti. Za Slovenijo še vedno obstaja upanje, samo pravo pot je treba ubrati. Zaradi vsega povedanega v Pozitivni Sloveniji državnega proračuna za leto 2013 in prav tako za leto 2014 ne bomo podprli.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Zakaj smo se odločili za spremembo zakonodaje? Naj poudarim, ne gre za predlog spremembe paketa zakonodaje ad personam, ampak gre za spremembo zakonodaje ad rem. Torej želimo že enkrat urediti to zadevo in ne glede na enega človeka, ne bom niti omenjala tega imena več. Zakaj? Ker je očitno, da je treba zadevo urediti. Bila sta že dva predloga ureditve te zadeve v Državnem zboru, ki nista bila sprejeta; in sicer 2013 smo že imeli predlog prvopodpisanega Riharda Branislja in potem predlog <PARTY>, ki pač ni bil sprejet. In zdaj tale. Očitno je tudi glede na odločbe Ustavnega sodišča, ki zadevajo to tematiko, da je treba to materijo urediti, predvsem kar zadeva kandidiranje na volitvah v Državni zbor – kdo, na kakšen način je lahko in ali je sploh lahko omejena pasivna volilna pravica. V Stranki modernega centra še vedno stojimo na stališču, da nekdo, ki je obsojen na kaznivo dejanje, ne sme opravljati pomembnejše javne funkcije, torej tudi ne funkcije poslanca v Državnem zboru in ostalih funkcij, ki jih obravnavamo. Sicer bi lahko glede na stališče Ustavnega sodišča, ki zdaj velja, in če teh zakonov, ki urejajo volitve v Državni zbor in ostale zakone, ne bi spremenili, recimo zaporniki na Dobu ustanovili stranko Dob – ter kandidirajo na volitvah. Zdaj jim to po odločbi Ustavnega sodišča nihče ne preprečuje. To je seveda skregano z zdravo pametjo. Ja, meni res to ni smešno, ampak to je zdaj možno. Menim, da ta država ne more in ne sme biti ujetnik obsojenec, saj tisti, ki pač nismo obsojeni, nismo obsojeni in ne moremo biti ujetnik tega. Sprašujem vas, ali res želimo takšno volilno zakonodajo? Ne, ne želimo je. Ne, ne želimo je. Zato smo tudi predlagali paket zakonov skupaj z ostalimi strankami, ker želimo to zadevo urediti. Pomembno je predvsem to, da zakonodaja ne bo in tudi ne sme veljati za nazaj, ne sme imeti retroaktivnega učinka; to je ustavna norma in bo seveda veljala za naslednje redne volitve. Pomembno je še nekaj.
Sama bompredlagan zakon podprla. Strinjam se z marsikaterim pomislekom, ki je bil tekom razprave povedan, in mogoče tudi nismo dobili vseh odgovorov. Res je, da bo čas pokazal, ali nam bo zakon pomagal ali ne. Dejstvo je, da je zakon samo črka na papirju, da ga je treba izvajati. Dejstvo je, da zgodovine ne more spreminjati nihče, ne z resolucijo in ne z zakonom. Ve se, kdo nam je priboril svobodo, ve se, kdo je na drugi strani sodeloval z okupatorjem. Ljudje pa si zaslužijo dostojen pokop. Če ni to velik korak k temu, da se začnemo bolj kot s preteklostjo ukvarjati s prihodnostjo, se pridružujem kolegici Novakovi, upajmo, da bo vsaj majhen.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona predvideva pregled in analizo stanja pripravniških del za obdobje petih let. Ker pa vemo, da se stanje na trgu dela hitro menjava, bi bilo potrebno ukrepe prilagajati trenutnemu stanju, kar pomeni prilaganje dinamike trga dela na letni ravni. Seveda tudi v povezavi z vsemi akterji, ki so pri tem udeleženi. Prav tako je treba pregledati, na katerih segmentih je pripravništvo nujno potrebno. V vsebini zakona pa vidim prednost predvsem v povezavi teorije in prakse, saj vemo, da delodajalci večkrat opozarjajo na premajhno usposobljenost mladih, ki stopajo prvič na trg dela oziroma imajo mladi težave pri zaposlovanju, saj v razpisnih pogojih delodajalci želijo kader, ki ima že izkušnje na določenem področju. Hvala.
Še enkrat hvala za besedo, predsednik, in tudi prisotni. Čeprav je bil zakon o pravnem varstvu v postopkih javnega naročanja spremenjen komaj pred tremi leti, je potrebna sprememba, ki je posledica sprejetja novega zakona o javnem naročanju v tem mandatu. Preden se je Vlada oziroma pristojno resorno ministrstvo odločilo za ta korak, pa je opravil temeljit mednarodnoprimerjalni pravni pregled. Ključna dilema pri pripravi te novele je bila v tem, ali naj ohranimo sedanji sistem ali pa pravno varstvo okrepimo s tem, da zagotovimo možnost pritožb zoper odločitve Državne revizijske komisije. Mednarodne primerjave trajanja postopkov ugotavljajo, da so sodni postopki pravnega varstva daljši od postopkov pred specializiranimi telesi, se pravi odločanja na 2. in morebiti na 3. stopnji. Iz pregleda stanja na ravni EU celo izhaja, da je slovenska ureditev pravnega varstva v postopkih javnega naročanja ena izmed najučinkovitejših in da pritožbeni postopki, ki jih imajo nekatere države vzpostavljene zoper odločitve neodvisnih revizijskih organov, so bistveno slabši, kar pomeni tudi dolgotrajnost revizijskih postopkov. Poleg tega se pojavljajo težave tudi z neenotno sodno prakso. Prenos odločanja s specializiranega telesa v pravosodni sistem postavlja pod vprašaj tudi strokovnost odločanja. Navedeno nujno pomeni, da bi morebitna drugačna institucionalna ureditev postopka pravnega varstva v Republiki Sloveniji bistveno vplivala na hitrost in učinkovitost, da bi vzpostavitev pritožbe instance prav gotovo preko sodišča podaljšala revizijske postopke, kar bi povzročilo prav gotovo določene motnje. Sicer pa je tudi Sodišče EU v okviru odločanja o predlogu za sprejetje prehodne odločbe, ki ga je vložila Državna revizijska komisija za revizijo postopkov oddaje javnih naročil, letos junija izdalo sodbo, iz katere med drugim izhaja, da Državna revizijska komisija za revizijo postopkov oddaje javnih naročil izpolnjuje merila za to, da jo je mogoče šteti za sodišče države članice v smislu 2
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Poslanke in poslanci! Na svetu obstajajo štiri globalne, tako imenovane kartične sheme: Mastercard, Visa, American Expres in Diners. Počasi prištevamo tudi peto, Chinacard, ki ima res skoraj milijardo imetnikov, a še ni tako razširjena v svetu oziroma Evropi. Štiri globalne kartice imajo skoraj 500 milijonov uporabnikov, tudi v Sloveniji jih imamo. Tri izmed njih so oziroma delujejo pod okriljem bank. Edina samostojna je Diners kartica. Od 1. 5. letošnjega leta bo Diners club Slovenija d. o. o. vpisan v register pri Banki Slovenije kot plačilna institucija, kar je skladno z zakonodajo. Vlada v obrazložitvi navaja, da Predlog zakona o spremembah Zakona o finančnih zavarovanjih v celoti prevzema definicijo bančnega posojila, kot ga določa sprememba direktive, vendar pa izkorišča "opt-out" klavzulo, ki jo ponuja direktiva in kot predmet zavarovanje izključuje bančna posojila, kjer je dolžnik potrošnik, razen ko prejemnik zavarovanja ali dajalec zavarovanja takšnih bančnih posojil ene od institucij, naštetih v 2. točki prvega odstavka 2. člena zakona, to so centralne banke držav članic, Evropska centralna banka, Mednarodni denarni sklad, Evropska investicijska banka, Banka za mednarodne poravnave. Razlog za takšno odločitev je v dodatnem zavarovanju položaja in izpostavljenosti potrošnika v pravnem prometu. Ni neznanka, da ima Diners Slovenije dovoljenje za izdajo potrošniških kreditov. Sprašujemo Vlado, ali je po predlogu zakona potrošnik izvzet? Ali lahko pride skozi lex specialis skozi zadnja vrata notri, kot je opredeljeno v citirani direktiv? Sami smo direktivo prebrali, a odgovora nanje nismo našli. Ker se strinjamo, da je najpomembnejša zaščita potrošnika, prosimo za pojasnilo. Vsekakor pa bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala za besedo, predsedujoči. Vsem prav lep pozdrav. Iz razprave gospoda Bajuka se je čutila neka iskrenost. In mislim, da smo jo vsi v tej dvorani začutili in tudi gledalci pred televizorjem. Pokazalo se je, kako je prav Vlada naredila, da je šla na teren, med ljudi po regijah, da se je seznanila dejansko s problemi in s težavami, in mislim, da so ti problemi in težave zajeti v proračunu za leto 2008. Vsaj tiste prioritete, ki jih je Vlada imela. Mislim, da so zajete, in mislim, da je proračun dober, razporejen med vse. Normalno, da ne moremo biti vsi zadovoljni in vsi nikoli ne bomo. Ampak zajeli smo vsako regijo, vsak je nekaj dobil. Opozoril bi pa ne eno, bi rekel, mogoče nerodnost tudi Vlade ali pa vsaj dal en napotek, naj pomisli, da predsedujemo Evropski uniji leta 2008. Prejšnje Vlade, sam sem bil zraven pri obisku Clintona in papeža, vse se je začelo dogajati zadnji trenutek. Vse ceste od letališča do Brda so se začela asfaltirati, vse cestne črte, oznake risati - vse zadnji trenutek. In tukaj bi prosil sploh sekretarja z Ministrstva za promet, da si vzamejo čas, da uredijo te ceste od letališča do Brda in potem nazaj dol do Kranja, ker tukaj bomo imeli osebno izkaznico vsi poslanci in cela Vlada. Ljudje bodo prišli na predsedovanje pol leta prej, bodo pol leta tukaj in pol leta po predsedovanju se bodo še zadržali tukaj. Dajte pogledati te ceste, to okolico, ali je urejena ali ni, in najdite denar v proračunu in začnite delati pravočasno, ne čakati na zadnje trenutke. Hvala.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlog za razrešitev predsednika Državnega zbora, ki ga danes obravnavamo, je ne samo neutemeljen, ampak navadna potrata časa. To smo danes večkrat slišali in tudi z razpravo se to vse bolj dokazuje. Ta predlog je ne samo potrata časa, ampak je celo nekorekten; in to nekorekten do davkoplačevalcev. Vsem nam je dobro znano, da je bila Slovenija v letošnjem letu prizadeta ne samo z gospodarsko krizo, tudi z naravnimi srečami, poplavami, žledolomom. Soočamo se s plačilom ogromne količine obresti, ki jih moramo odplačevati na račun dolgov, in v tem trenutku ta razprava res ne spada na to mesto. Mi bi morali najti neko enotnost, ne glede na politiko, ne glede na to, ali smo levi, ali desni, ali smo sredinski, in se soočiti z težavami, ki jih moramo rešiti, ne pa se iti nekakšno politikantstvo. To razpravo je v tem smislu mogoče šteti kot metanje polen pod noge. Pa ne nam, koaliciji ali komurkoli, metanje polen pod noge Sloveniji. Danes ste kolegi iz vrste <PARTY> neštetokrat omenili človekove pravice, o tem poslušamo že vse od zjutraj, pa me zanima, zakaj potem omejujete predsedniku Državnega zbora ustavno pravico do svobode izražanja. Torej, svobodo izražanja misli, govora in javnega nastopanja. Ali je kršil zakon, ali je kršil kakšen kodeks – jaz tega nisem slišal. Niti ni kršil ustave, vi ste samo nekaj pavšalno – zdaj sem v parih besedah slišal, da je šlo za neetično ravnanje. Ne vem, če je to razlog za omejitev ustavne pravice do izražanja oziroma sem prepričan, da ni, pa me tudi v dosedanji razpravi niste prepričali v nasprotno. Če se malo vrnem še na besede iz ust kolega Tanka. Danes je začel govor z Berlinom. Ne vem, kako si je ta svoj govor pripravljal, da bo obrazložil predlog o razrešitvi predsednika Državnega zbora – ko se nekdo usede pa začne pa reče, zdaj bom pa nekje začel. Ne vem, kje je on našel Berlin. Vse to očitno kaže, da tema niti približno ni na mestu. Je pa po drugi strani
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Moram se na temu mestu oglasiti in obrazložiti svoj glas in tudi stališče Stranke Mira Cerarja. Namreč, želimo povedati, da s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o uravnoteženju javnih financ dejansko želimo odpraviti anomalije na trgu dela; izpolniti tudi opozorila Evropske unije, ki nam jih nalaga v zavezi o nacionalnem reformnem programu. Kar nas pa najpomembneje vodi, je pa to, da želimo študente in dijake postaviti v enakopraven položaj in jim omogočiti socialno varnost in ekonomsko varnost. Poglejte, glede na to, kot sem že v razpravi povedala, da dejansko smo starajoče se prebivalstvo, da imamo težave okoli naše pokojninske blagajne in da je težava to, kako bomo dočakali starost in kako bodo mlajše generacije preskrbljene, zaradi tega zavzemam stališče, da želimo pomagati študentom, dijakom; daleč, da nam ni mar zanje. Poudarila bi tudi, da je v mesecu novembru Vlada podpisala dogovor s Študentsko organizacijo Slovenije in zaradi tega resnično delamo v smeri, da odpravimo in preprečimo obstoječe anomalije in da pomagamo dijakom in študentom, da njihovo delo postane enakopravno, da se jim šteje v rok delovne dobe in da njihove delovne izkušnje postanejo pomembne. Zaradi tega bomo podprli novelo tega zakona. Hvala.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Poslanke, poslanci, predstavniki Vlade! <PARTY> je že leta 2009 nasprotovala takratni spremembi zakonodaje, s katero se je resor elektronskih komunikacij prenesel na Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Nasprotovali smo predvsem iz razloga, kar se je takrat dogajalo. Rekli bi lahko, da je šlo za konflikt interesov ali v tistem času vsaj za sum, dvom v korektnost delovanja. V vmesnem času se je sum izkazal za utemeljenega. Bistveno pa je, da smo sprejeli Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije, dobili komisijo kot organ, počasi pa se ustvarja tudi praksa. Mnenje komisije je, da je za konflikt interesov dovolj že videz, kot ga razume in sprejme javnost. In kakšno je mnenje v javnosti, ni treba posebej navajati. Zato je res najbolje, da se področje elektronskih komunikacij vrne na Ministrstvo za gospodarstvo, če smo že izgubili Ministrstvo za informacijsko družbo in Ministrstvo za promet in zvezo. Upati je samo, da ob tem prenosu nazaj na Ministrstvo za gospodarstvo ne bomo dobili tihega družbenika, tihega ministra, pa ne v smislu nedelovanja, pač pa tistega tihega vpliva na delovanje Ministrstva za gospodarstvo, ker potem ne bi bilo najbolje, da imamo eno samo veliko ministrstvo, en aparat ene službe in, kar ni nepomembno, enega ministra ali ministrstva. Predlog novele bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni vsi skupaj! Želela bi podati mnenje Vlade Republike Slovenije k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja, ki ga je Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev. Želela bi povedati, da je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja 24. februarja 2015 vložila skupina poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom. Vlada Republike Slovenije navedenemu predlogu nasprotuje, kar utemeljujemo z naslednjim. Kot prvo bi želela izpostaviti, da se predlagatelji novele zakona, Poslanska skupina <PARTY>, glede predlagane spremembe drugega odstavka 86. člena Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja, v nadaljevanju bom uporabljala tęrmin ZOFVI, sklicujejo na Odločbo Ustavnega sodišča, številka U-l-269/12-24 z dne 4. decembra 2014, s katero je bilo ugotovljeno, da je prvi stavek drugega odstavka 86. člena ZOFVI v delu, ki se nanaša na javno uveljavljene programe osnovnošolskega izobraževanja, v neskladju z Ustavo. S predlagano spremembo, ki določa, da se zasebnim osnovnim šolam, ki izvajajo program iz prvega odstavka 86. člena ZOFVI, zagotavlja stoprocentno financiranje sredstev, ki jih država oziroma lokalna skupnost nameni za izvajanje programa osnovne šole; in naj bi bilo odpravljeno diskriminatorno financiranje zasebnih osnovnih šol. Poleg navedenega je Poslanska skupina <PARTY> predlagala dopolnitev 2. člena ZOFVI, ki opredeljuje cilj vzgoje in izobraževanja z novim ciljem vzgajanja za svobodno družbo z obsodbo vseh totalitarizmov. V povezavi s tem je predlagana tudi dopolnitev 12. člena ZOFVI, ki na novo določa obveznost določanja načina vključevanja domoljubja v vzgojno-izobraževalne programe. Predlagatelji novele zakona ocenjujejo, da bi finančne posledice predlaganega zakona na letni ravni prinesle dodatnih 390 tisoč evrov stroškov za državni proračun; seveda ne v obdobju, za katero
Hvala lepa. Ponovno lep pozdrav vsem! Verjamem predlogu oziroma namenu predlagatelja, da ne zmanjšuje standardov varnosti za delodajalce. Ampak na drugi strani pa mislim, da vseeno postavljate na tehtnico dve stvari, ki na tehtnico enostavno ne sodita. Na eni strani omenjate pozitivne učinke, večanje konkurenčnosti, tudi mednarodne konkurenčnosti delodajalca, pa na drugi strani kljub vsemu varnost delavca. In morda se seveda kratkoročno včasih to celo lahko izide, da bi bila tudi produktivnost večja, da bi bili stroški dela na ta račun manjši, dolgoročno pa seveda jaz osebno vseeno verjamem v to, da je uspešno tisto podjetje, ki vlaga v dobre delovne pogoje, ki vlaga v dobre možnosti, ki jih imajo zaposleni, ki vlaga v njihovo varnost. In seveda, da je na dolgi rok produktivnost takega podjetja bistveno boljša in večja, kot pa samo kratkoročna, če delodajalce razbremenjujemo nekih stroškov. In dejstvo je, da si je treba priznati, da na ta način seveda delavcem pripiramo vrata, močno pripiramo vrata do tistih odškodnin, ki so jih največkrat še kako upravičeni. Ker kljub vsemu, kot omenjeno, delavec je šibkejši partner v odnosu do delodajalca. In mislim, da je zato takšna pobuda dejansko eno slabo, napačno sporočilo za delodajalce. S tem ne mislim na delodajalce, ki že danes skrbijo za varnost pri delu, ki skrbijo za svoje zaposlene. Tudi takih podjetij je veliko. Ampak na drugi strani vemo, da imamo tudi vrsto podjetij, ki ne samo, da ne skrbijo, ampak kršijo vso mogočo zakonodajo, ki svojih zaposlenih nimajo prijavljenih, seveda še manj zdravstveno zavarovanih in podobno. In ravno tem bi naredili veliko uslugo, če jih razbremenjujemo odgovornosti do zdravja njihovih zaposlenih. Potem imamo na drugi strani seveda krizo, s katero se soočamo, iz katere počasi izhajamo, je pa še vedno prisotna. Ta kriza je tudi tista, ki sili delodajalce v varčevanje, pa naj bo to varčevanje pri številu zaposlenih, varčevanje pri opremi, pri sodobnejših metodah, sodobnejših strojih, se
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Poslanke in poslanci, ljubi ljudje. Rada bi odgovorila na nekatere ponavljajoče se pojave v našem parlamentu. Prvič, nekaterih je samo eno v mislih: "Rušiti, rušiti, rušiti", to je sicer napisal Kosovel, čigar obletnico rojstva smo praznovali pred kratkim, okoli leta 1920, to je geslo revolucionarjev. Prav, ampak Kosovel je napisal tudi to pesmico: "Vihar, vihar mi gre čez pot in v plašč se moj upira, zlomiti hoče moj upor, ne upor, božjast nemira. Kadar razpne popotni plašč, kot ptič, rojen v svobodo, se zdim in s silo dvojnih krilih borim se s to usodo. Tako grem jaz, tako gre vsak, kdor čuti cilj v daljavi: če usoda ustavi mu korak, on se jih zoperstavi." Kje je cilj? Če želite rušiti: kaj ponujate, kakšen je vaš cilj? Imamo samostojnost, v vsej zgodovini, tako sanjano samostojnost. Gremo v Evropo kot ena najrazvitejših držav. Neprestano - drugič - , niti enega zasedanja državnega zbora še nisem doživela, ki ne bi žalil naše preteklosti, ki smo jo že spremenili in dosegli demokracijo. Ne zavedamo se očitno več dobrin. Nihče ni pripravljen priznati, da so bile v povojnih časih tudi odločujoče kvalitete, ki so pomenile ne temeljni kamen, pač pa temeljno skalo za današnjo samostojno, suvereno, demokratično Slovenijo. Nihče pa ne govori - tretjič - , nihče pa ne govori o tem, da se nam je z vsemi dobrinami zgodil tudi zelo slabe vrste kapitalizem. Mene tolaži pri vsej zadevi samo to, da so bogateli vendar naši ljudje in ne tujci, tako kot je bilo včasih v Sloveniji. To je bistveni problemtežav Slovenije. Zgraditi si moramo sistem tudi na dobrinah in izkušnjah prejšnjega sistem. Nekdo je pred mano omenil prej, eden govorec je bil - hvala, za prijazen pogled - , eden govorec je bil, ki je omenil: obstal ljudstvu. Kaj pa je bilo v prejšnjem sistemu? V prejšnjem sistemu se je neprestano govorilo o oblast ljudstvu. Še o referendumu. Govorec pred mano, ki je govoril o referendumih, ni omenil enega referenduma, in to referenduma o medicinski