EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovani predsedujoči, predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Izredno zadovoljstvo, da je tako hitro prišlo do formiranja odborov in komisij in da ni nekih velikih nasprotovanj med političnimi opcijami, da pride tudi do hitrega delovanja. Sam sem bil iniciator in tudi podpiram, da se je ponovno ustanovil odbor za lokalno samoupravo, da se je zdravstvo ločilo iz tako obširnega odbora, saj je tudi problematika taka. In tudi glede odbora za invalide bi bilo verjetno dobro razmišljati: kup nerešenih zadev, ravno kar se tiče samih invalidov, samih invalidskih organizacij, bi verjetno narekovalo, da se tudi o tem razmisli. Vendar je ustanavljanje odborov in komisij, kot vidimo, neko delo, ki se spreminja, torej zasledovanje. Sam proces bo pokazal, ali je to potrebno, ali je to nujno in ali invalidi ne najdejo dovolj pozornosti v tem odboru, v katerem so sedaj. Izredno pomembno za mene je tudi to, da se je energetika umestila v pravo mesto, torej h gospodarstvu, in seveda to tankočutno področje, ki je tako močno vezano z našim nacionalnim gospodarstvom, potrebno tudi zelo tankočutno obravnavati. Mislim, da je pravilno, da je prišla na pravo mesto. Pa še o enem amandmaju, ki je na mizi - sicer ni čas za amandmaje, ampak če dovolite, v globok razmislek - : če kultura res spada tja, kjer je umeščena. V naši poslanski skupini bomo verjetno še razmislili o podpori temu amandmaju Liberalne demokracije. Kultura duša in umetniška duša je seveda nekaj drugačnega, kot je osnovno, srednje šolstvo in tudi otroški vrtci. Verjetno bomo o tem še krepko razmislili, preden se bomo odločili o glasovanju. Hvala lepa.
V Levici predlog zakona, katerega poglavitna sprememba je, da se bo na področju znanstvenoraziskovalne in razvojne dejavnosti po novem poleg Puhovega priznanja podeljevala še Puhova nagrada, podpiramo. Toliko bolj, ker je bil na matičnem delovnem telesu sprejet amandma Levice, da se pri sestavi odbora, ki nagrade podeljuje, upošteva spolna uravnoteženost članov. Letos sta bili med 29 nagrajenci namreč le dve ženski. V obdobju od leta 2000 do 2010 je bilo nagrajenk skupaj 28, nagrajencev pa kar 174. Izjemno nizek delež prejemnic nagrad in priznanj ni mogoče utemeljiti v nižji znanstveni produkciji žensk. Ta je sicer nekoliko nižja kot pri moških, vendar ne tako zelo nizka, kot je nizek delež nagrajenk in prejemnic priznanj. Tudi vrsta drugih kazalnikov kaže, da so v znanstvenoraziskovalnem okolju še vedno prisotne očitne razlike med spoloma, ki se kažejo v zapostavljenosti žensk. Tako prikrite in prefinjene oblike seksizma predstavljajo resno oviro pri znanstvenem udejstvovanju žensk po zaključenem študiju. Majhen delež prejemnic nagrad in priznanj na znanstvenoraziskovalnem in razvojnem področju je tako simptom nepreseženega patriarhalnega pogleda na vlogo žensk v družbi, ki ga spremlja proces potiskanja žensk nazaj v zasebnost ali po domače – v kuhinjo. V akademski skupnosti sta najbolj cenjeni in koristni stvari čas in ugled. Porazdelitev teh pa se doseže ravno s podeljevanjem nagrad in priznanj. V Sloveniji tako prevladuje predvsem nagrajevanje moških dosežkov, kar pa seveda s seboj prinese denar, prestiž in boljši položaj. V Levici smo s predlogom amandmaja odbora na podoben način, kot je to urejeno na področju Prešernovih nagrad, zagotovili spolno uravnoteženost odbora, ki nagrade podeljuje. S to spremembo v ničemer ne posegamo v izbor vsakoletnih nagrajencev, temveč določamo zgolj uravnoteženost odbora z namenom zagotavljanja večje reprezentativnosti spolov in s tem bolj pravično in bolj demokratično distribucijo časti in ugleda v znanstveni skupnosti. Hvala.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Pozdravljeni državni sekretar, poslanke in poslanci in vsi prisotni! Ustrezno ravnanje z odpadki je še vedno bistveno za preprečevanje vsakršnega smetenja. Za plastične odpadke veljajo zlasti splošni ukrepi in cilji Unije in cilji iz evropske strategije za plastiko, in sicer zagotoviti, da bo vsa plastična embalaža dana na trg Unije ponovno uporabljiva ali enostavno reciklirana. Za nekatere proizvode za enkratno uporabo še niso na razpolago primerni in bolj trajnostno alternativni proizvodi, pričakuje pa se, da se bo poraba teh proizvodov povečala, zato je potrebno spremeniti trend, da dosežemo ambiciozno in trajnostno zmanjšanje uporabe teh proizvodov brez ogrožanja higiene živil ali varnosti hrane ter dobrih higienskih in proizvodnih praks. Ko bo država določila, da se bo obveznost izvajala s tržnimi omejitvami, mora zagotoviti, da so take omejitve sorazmerne in nediskriminatorne. Država mora spodbujati uporabo proizvodov, ki so primerni za večkratno uporabo in jih je mogoče pripraviti za ponovno uporabo in recikliranje. Predvideti je potrebno dovolj časa za razvoj harmoniziranega standarda in omogočanje proizvajalcem, da svoj del proizvodne verige prilagodijo. Gospodarske in druge spodbude, ki podpirajo trajnostne odločitve potrošnikov in spodbujajo odgovorno vedenje potrošnikov so lahko učinkoviti orodje za doseganje ciljev direktive Evropske unije 2019/904. Cilj te direktive so preprečiti in zmanjšati vpliv nekaterih plastičnih proizvodov na okolje, zlasti vodno, in na zdravje ljudi ter sposobnosti, spodbujati prehod na krožno gospodarstvo z inovativnimi in trajnostnimi poslovnimi modeli, proizvodi in materiali ter s tem prispevati tudi k učinkovitemu delovanju notranjega trga. Cilje, ki jih v Predlogu zakona o prepovedi plastičnih proizvodov za enkratno uporabo predlagajo predlagatelji, skupina poslank in poslancev, da se nekateri plastično proizvodi prepovedo, ne da bi se našli zadovoljivi alternativni proizvodi, i
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Predstavnica predlagatelja na seji odbora je bila državna sekretarka na Ministrstvu za javno upravo gospa Tina Tržan, ki je v dopolnilni obrazložitvi členov povedala, da je cilj predlaganega zakona uresničitev določil Aneksa številka 2 h Kolektivni pogodbi za javni sektor, sklenjenega z reprezentativnimi sindikati javnega sektorja, ter določitev enakega roka odprave plačnih nesorazmerij, kot so določeni za javne uslužbence tudi za funkcionarje. Na seji je imela Zakonodajno-pravna služba kar nekaj pripomb na novelo zakona, vendar je odbor s sprejemom predloženih amandmajev koalicije le-te saniral. Kot je že ministrica povedala, se je odbor seznanil tudi z mnenjem Sodnega sveta, glede novele zakona, in v tem primeru so zakon podprli. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani, gospod podpredsednik, gospod državni sekretar s sodelavci, kolegici in kolegi! Pred nami je dolgo pričakovana resolucija o splošnem dolgoročnem programu razvoja in opremljanja Slovenske vojske do leta 2025, ki je skoraj po pol leta končno pred nami. V zvezi s tem smo opravili razpravo na odboru, sicer dokaj nenavadno, ampak nič narobe, pa tudi javno predstavitev mnenje. Obstoječi dokument, ki je bil sprejet 2004, je predvidel razvoj in opremljanje do leta 2015. Dokument je bil sprejet v času, ko so bile okoliščine bistveno drugačne in je v sedanjih razmerah postal, žal, nerealen. Namen predlaganega novega dokumenta je ob zavedanju demografskih trendov in spremenjeni finančni situaciji uskladitev razvoja in opremljanja Slovenske vojske z dejanskimi zmožnostmi. Ministrstvo za obrambo tako zmanjšuje ambicije glede obsega in opremljanja Slovenske vojske ter tudi ambicije glede finančnih virov, sam dokument pa je zapisan bolj splošno, kar v Poslanski skupini Socialnih demokratov pozdravljamo, saj so zaveze v še vedno veljavnem dokumentu, ki zelo natančno opredeljuje nabavo oborožitvenih sistemov in načrtovani kadrovski obseg Slovenske vojske, neizvedljive. V Poslanski skupini Socialnih demokratov menimo, da je skrajni čas za nov, realnejši dokument, ki bo med drugim omogočil tudi pripravo ostalih potrebnih dokumentov, na podlagi katerih bomo zavezništvu posredovali verodostojne odgovore glede obrambnih načrtov naše domovine. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo Predlog resolucije o splošnem dolgoročnem programu razvoja in opremljanja Slovenske vojske do leta 2025 podprla. Hvala lepa.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani prisotni! Moram reči, da se kar v veliki meri strinjam s poslanskim kolegom v nekaterih njegovih navedbah. Ampak vsaka stvar tudi ni vedno samo bela, ima tudi svoje sive in črne strani. Sam pri sebi ločujem beračenje od klošarjenja, pri tem pa klošarjenje jemljem kot način življenja, za katerega se je nekdo samostojno odločil. Moram povedati, da zelo rad tudi klošarjem v Mariboru, za katere pa vsi vemo, da ta denar porabljajo za en sam namen, prispevam kak tolar. Ne nazadnje, ni me strah teh klošarjev, ti klošarji, ko pridobijo zadosti denarja, da si kupijo to, kar pač rabijo, in vsi vemo, da je to ponavadi liter najcenejšega vina ali kake druge pijače, ta denar tudi porabijo. Večji problem, ki ga vidimo v Slovenski nacionalni stranki, so tako imenovana organizirana beračenja, ki se pojavljajo. Pa ne vem, mogoče si kdo zatiska oči pred tem, ampak tudi v Mariboru jih je ogromno, sploh če boste šli po Partizanski mimo Modne hiše ali po Gosposki, boste zagledali cigane ali ciganke, ki ležijo na ulici z malimi otroki, starimi med 3 in 5 let, jih vlačijo po tleh in če jim prineseš žemljico, te krasno ozmerjajo v svojem čudnem materinem jeziku, če jim daš kak tolar, so pa zelo zadovoljni. In druga oblika takega organiziranega beračenja, ki se vedno bolj pojavlja, so razni navidezni invalidi. Ne bom trdil, da so vsi navidezni, ampak večina, vsaj po dobrem opazovanju ali pa če si človek vzame trenutek časa, vidi - pa bom govoril zopet za Maribor, ker ga dosti bolje poznam kot Ljubljano -, ležijo po ulicah z raznimi pripomočki, invalidskimi palicami, protezami in beračijo. Če si boste takrat vzeli čas, počakali mogoče deset, petnajst minut, da boste videli na obzorju mestnega redarja ali policista, boste videli, da ta navidezni invalid teče hitreje kot kdorkoli od nas v parlamentu in daleč od tega, da bi bil invalid. Taka oblika beračenja pa se mi zdi žaljiva, mogoče ne toliko vsiljiva, žaljiva pa prav gotovo. Sam nimam težav s tem,
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Kolegice in kolegi! Poleg trenutne situacije s koronavirusom, se nam približuje tudi afriška prašičja kuga, za katero pa smo že veliko slišali. Ta virus ni nevaren za človeka, je pa smrtonosen za prašiče in ima resne družbene, ekonomske posledice. Med državami, ki so prizadete s tem virusom, je tudi naša soseda Madžarska. Zaradi tega lahko pričakujemo tudi ta virus v naši državi. To bi za nas pomenilo tudi finančne izgube, predvsem zaradi omejitev trgovanja ter izvoza mesa in živil. Cepiva za samo kugo še ni. Zato imamo pri zajezitvi z boleznijo ključno vlogo skupine in posamezniki. Za samo zajezitev kuge je pomembno pravočasno odkrivanje, preprečevanje in poročanje o samih primerih. Zato lovci z zaskrbljenostjo gledamo na potek prihodnjih dogodkov. Pričakujemo lahko omejitev ali popolno prepoved lova na okuženih območjih ali celo izvzetje vseh divjih prašičev iz okolja. Kar bo lahko ponovno prispevalo, da bomo lovci na slabem glasu kot pri izvzemu medveda. Skrbi nas tudi glede osebne zaščite pri rokovanju z okuženimi živalmi, da ne bomo mi prenašalci afriške prašičje kuge, saj to vpliva na lokalno kmetijstvo, gospodarjenje z gozdovi, turizmom in drugimi povezanimi dejavnostmi. Ker pa je kandidat za ministra doktor Podgoršek na ta problem že opozarjal v sami njegovi predstavitvi, verjamem, da se bo lotil težav strokovno, kar bo dobro za vse. Tudi s tega stališča, kar smo že slišali o samem kandidatu, ima mojo podporo za imenovanje ministra. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani vsi skupaj! Spoštovani gospod predsednik, vas, pa tudi sekretariat bi vprašal, ali ste, ko ste dejansko nekoliko skrajšali to odreditev preiskovalne parlamentarne komisije, ali to slučajno pomeni zožanje njenih pooblastil in ali je to še vedno v skladu s 4. členom poslovnika o parlamentarni preiskavi. Namreč, v drugem odstavku 4. člena piše: "O zahtevi za uvedbo parlamentarne preiskave državni zbor ne glasuje. Akt, s katerim odredi parlamentarno preiskavo na zahtevo, v celoti povzame vsebino zahtevka za ureditev parlamentarne preiskave in zahteve...," in tako naprej. Ali to pomeni, da V redu.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovane državljanke in državljani Slovenije! Danes sem s poslanskim kolegom sedel na Odboru za zadeve Evropske unije, pa je imel občutek, da nekateri preveč govorijo, pa mi je prišepnil: "Veš, lahko mi "nakladamo", kolikor hočemo, veljalo bo le, kakšni bodo rezultati in kaj bomo naredili." In to je zdaj ključno. Jaz menim, da se danes obdobje velikih besed končuje. V bodoče bomo mi vsi predstavljeni pred odločilno dejstvo, kakšni bodo rezultati. Jaz želim vsem ministrom dobre rezultate, nam pa dobrega sodelovanja in podpore. Ključno bo, kako bomo ocenjevali svoje delo, pa tudi delo ministrov, in kako bodo to ocenjevali drugi. Same ocene si najbrž ne bomo dajali. Pri ocenjevanju, kako uspešni bomo, bi pa kot enega od možnih kriterijev predlagal naslednjega. Ko je Slovenija vstopila v Evropsko unijo, je bila ena od najuspešnejših novih članic Evropske unije. Kar nekaj časa je bila ena od najuspešnejših. Potem smo vstopili še v monetarno unijo in smo bili tudi zelo uspešni še kar nekaj časa. Potem pa so se nam zadeve začele malce lomiti. V zadnjem letu, dveh smo na lestvici konkurenčnosti izgubili 20 mest. Kot ključni kriterij zato predlagam, da si zadamo cilj, da pridobimo vsaj teh 20 mest nazaj, da lezemo počasi na lestvici konkurenčnosti višje in višje. To je ključ uspeha, kajti gospodarstvo je motor ki poganja vse sfere: kulturo, izobraževanje, šport, tudi našo osebno blaginjo. Če ne bomo konkurenčni na svetovnih trgih, ne bomo ustvarili dovolj, si ne bomo ustvarili blaginje in bomo večno v krizi, tako kot smo danes. Še enkrat poudarjam, za mene osebno in za nas, ključ bo, koliko smo konkurenčni na svetovnih trgih. In v tistem trenutku, ko bomo dobili teh dvajset mest nazaj in se začeli vzpenjati še višje, bomo na poti k uspehu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nekaj so dejstva, nekaj je njihova predstavitev, torej videz. Dr. Tina Bregant je danes zjutraj dejala: »Ta virus nas je našel nepripravljene.« Dr. Tina Bregant je zdravnica in poklic ostane, razmišljala je o celem svetu, nihče ni pričakoval take situacije, v kateri smo se znašli, razen mogoče Kitajcev samih, ne vem. Dr. Tina Bregant se je v tem stavku poistovetila z ljudmi, izrazila sočutje, empatijo, izrazila pripravljenost za sodelovanje. Povedala je, da nas je vse presenetil ta virus, vse nas, vse državljane, takrat, ko je izbruhnil. In dr. Tina Bregant se čuti tista, ki mora pri tem pomagati. Dr. Bojana Muršič je njene besede grdo obrnila, češ da je to vlado presenetil virus. To vlado je presenetil samo Marjan Šarec, ki je odstopil, in vse Slovence. Ampak nič hudega, če je. Dr. Bojana Muršič ni sposobna te empatije, tisto, kar zdravnikom pritiče sicer, da se poistoveti z ljudmi in reče, vse nas je presenetil, vsi smo v istem kotlu. Ne, dr. Bojana Muršič lepo obrne zadevo in zapiči kolegici nož v hrbet. Veste, da dr. Tina Bregant ni mislila tega, da je vlado Janeza Janše presenetil ta viru. Jo je pa presenetilo stanje, kakršno je bilo, totalno prazna skladišča. Nekaj so dejstva, nekaj je videz. Politika je skrb za javno dobro. Danes sem v tem Državnem zboru videla, da je politika tudi politikantstvo. Laganje, zavajanje, laži po maniri akademije Dzeržinski, to je bilo. Ko enkrat ugotovite, da je bila vlada zelo zelo demokratična, da je prepričevala ljudi, potem ko smo spravili na 0 primerov junija, da naj tako stanje tudi ostane in naj se držimo ukrepov, je seveda prišlo do tega, kar sem že prej povedala, metali ste maske po tleh, niste jih hoteli nositi, šuntali ste otroke in starše, naj ne nosijo mask. In kaj se je iz tega zgodilo? Virus se je začel širiti med samimi državljani. Mi smo danes priča temu, kar si je sproducirala pravzaprav leva opcija. Ne bom rekla, da čisto vsi poslanci, sigurno, da ne, ste pa, točno veste, kdo ste tisti, ki ste to po
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Lepo pozdravljena tudi minister in generalna direktorica Vursa! Razpravljati o odnosu do živali pomeni dobesedno razpravljati o učlovečenju človeka. Da z razumevanjem živali pripravljamo za življenje sebe, da z odnosom do živali odrejamo lasten odnos do sočloveka, so dopovedovali vsi veliki misleci; od Demokrita – ta pravi: "Ljudje smo za najvažnejše spretnosti učenci živali; tako pajka za tkanje in šivanje, lastovke za zidanje hiš, ptic pevk za petje" – do Kocbeka: "Nič mi ni ljubša soba od drevesa po oknom, nič raje ne gledam človeka od ponižane živali." Zamislimo se nad odnosom do živali in poglejmo predlog sprememb Zakona o zaščiti živali, katerega namen je uskladitev zakona s spremenjeno zakonodajo Evropske unije glede poskusov na živalih ter za izboljšanje zaščite živali na različnih področjih, glede preprečevanja ilegalne preprodaje plemenskih mladičev psov in mačk, boljšega sistema registracije živali, sodelovanja živali na prireditvah in sejmih, snemanjih, večje vloge občin, prepovedi posedovanja živali osebi, ki je bila pravnomočno obsojena zaradi kaznivega dejanja mučenja živali, in spremembe višin glob. Pristojne službe bi bolje opravljale svoje delo, če bi bilo prijav več, ob tem seveda ne pozabite, da sta bili v Sloveniji v zadnjem letu ravno na podlagi prijav izrečeni prvi dve zaporni kazni; v primeru Jurinčiča in v primeru Simoniška. Čeravno sta kazni po mnenju mnogih neustrezni oziroma prenizki, zagotovo pa žrtev nikoli več ne bodo vrnili njunim skrbnikom, lahko rečemo, da je tudi pri nas v tej smeri narejen korak naprej. Kriza po mojem ni oziroma ne bi smela biti razlog za to, da ljudje ne skrbijo za živali. Gre za presojo imetnikov, ali so sposobni poskrbeti za žival tudi tedaj, ko zboli in postane draga. Če denarja ni, pač nimajo živali. To ni nekaj ,brez česar ne gre, lahko tudi sami poiščejo novega lastnika, razlog je zagotovo prenizka stopnja odgovornosti. Nobena zakonodaja žal ne more preprečiti mučenja
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. S predlogom zakona, ki je pred nami, želi predlagatelj odpraviti posledice določb povsem neživljenjskega Zakona o finančnem poslovanju iz leta 1999, ki je omogočil izbris neaktivnih družb iz sodnega registra in uvedel pravno domnevo, da so družbeniki teh podjetij mimo svoje volje postali osebno odgovorni za obveznosti teh družb. S tem zakonom so bila kršena načela pravne države in pravne varnosti, načelo svobodne gospodarske pobude, zaupanja v pravno državo, načelo varstva zasebne lastnine, načelo prepovedi retroaktivnosti pravnih aktov in druga načela. Zakon o finančnem poslovanju je povzročil, da so številni državljani, torej tisti, ki so vložili lastniške certifikate v delniške družbe; tisti, ki so za nagrado ob upokojitvi prejeli delnice kasneje izbrisane družbe in tisti delavci, ki so postali družbeniki družbe zaradi premalo izplačanih plač, na podlagi zadolžnic po izbrisu družbe neomejeno odgovarjali za obveznosti te družbe. Se pravi morajo plačevati visoke zneske upnikom, tudi iz naslova pokojnin. Tragične zgodbe ljudi, ki so posledica izvajanja zakona o finančnem poslovanju smo si lahko prebrali v gradivu k temu zakonu v oceno stanja in razlogih za sprejetje zakona. Zato ni potrebe posebej ponovno vzpostaviti, kakšne travme še danes doživljajo ti ljudje. Na drugi strani je potrebno izpostaviti, da v primerih številnih podjetij, ki so bila izbrisana na podlagi omenjenega zakona iz leta 1999, ne gre za špekulativna ravnanja odgovornih v podjetjih, temveč v veliko primerih za podjetja, ki so imela zaradi neizterjanih terjatev blokirane račune, zato so bile izbrisane iz sodnega registra. Dejstvo je, da je omenjeni zakon iz leta 1999 povzročil toliko krivic našim državljanom, da je skrajni čas, da Državni zbor sprejme rešitve in vsaj deloma popravi nastale krivice. Nikakor ne moremo mimo tega, da ne izrečem ogorčenja nad argumentom Vlade Republike Slovenije o kršenju načela enakosti pred zakonom. V njenem mnenju je sicer Vlad
Hvala, podpredsednik. Na eno stvar bi opozoril.Replika je, če si narobe razumljen, ne more pa nekdo v imenu predlagatelja nastopati; to lahko jaz, to lahko gospod Horvat, to lahko ministrica. Če sem jaz narobe razumljen, potem dam repliko, da povem, v čem sem bil narobe razumljen, če se pa jaz ne strinjam s tistim kar pove govornik na nasprotni strani, pa nimam pravice do replike. In to se je zdaj že drugič zgodilo. Dajte slediti Poslovniku Državnega zbora. Hvala. Jaz mislim, da obstaja razlika in to bom v nadaljevanju potem, ko se bom javil rekel: Ne, Jan, nimaš prav, ker so stvari tako in tako in tako in tega nisi prav povedal. In to ima pravico do replike, to se verjetno vsi tukaj notri strinjamo. Če pa Jan reče: Zakoni bodo izboljšali stanje v Slovenski vojski, Bojan pa reče: Zakoni ne bodo izboljšali stanja v Slovenski vojski, jaz mislim, da nima pravice do replike, ker potem bi lahko vsak vsakemu repliciral za čisto vse. Opozicijski poslanci vse koalicijskim in koalicijski nazaj vse opozicijskim, ker smo na nasprotnih bregovih, ne samo tukaj, tudi pri ostalih stvareh. Skratka, želim slišati vašo interpretacijo, kako si vi razlagate instrument replike. Ali sedaj lahko vsi repliciramo vsem, če se generalno z njimi ne strinjamo, ali jih vendarle moramo nasloviti, vzeti njihove besede iz konteksta, si jih napačno razlagati, da ima lahko potem tisti, na katerega se nanaša govornik, ki takrat govori, potem tudi repliko? Samo to me zanima, gospod podpredsednik.
Spoštovani zbor! Spoštovani minister! Spoštovani ostali prisotni! Ne vem, kaj naj še všečnega ali nevšečnega povem, kar že ni bilo danes povedano. Predlaganega amandmaja ne podpiram in to z več vidikov. Prvič. Predlagani amandma je v nasprotju s konceptom predlagane spremembe zakona, ampak gre v koncept dosedanjega zakona, pri katerem je bila ocena preverjanja znanja del končne ocene devetega razreda, zato je bilo smiselno in prijazno, da se učencu ponudi, da izbere svoj predmet, s katerim bi lahko popravil končno oceno, s katero bi se vpisal v srednjo šolo. Ker pa se s predlagano spremembo zakona to bistveno spreminja, saj ocena zunanjega preverjanja ne gre v končno oceno, želi predlagatelj zakona dobiti le povratno informacijo o znanju nekega predmeta, ki je obvezno predpisan v predmetniku osnovne šole. Drugič. Predlagani amandma ponovno tudi odpira problem, ki je prisoten v dosedanjem zakonu, in sicer kako izpeljati postopek pri nacionalnem preverjanju znanja, za katerega pravi šolska stroka, da je težko izvedljiv za celotno populacijo, tako kadrovsko kot časovno. Predlagani zakon pa v tem delu bistveno izvedeno poenostavlja ta postopek, ob tem da še vedno pridobi povratno informacijo o znanju učencev o nekem pomembnem predmetu, ki ga določi minister na osnovi mnenja pristojnega strokovnega organa. Prepričan sem, da je ta sprememba s strani ministra in njegove strokovne ekipe dobro pretehtana in usklajena strokovno, za katero spremembo stoji minister z vso svojo odgovornostjo. Tretjič. Predlagani amandma želi v določenem delu še vedno ohranjati obstoječe stanje; stanje, za katerim stoji bivši šolski minister in del najvišje šolske stroke. Rezultati mednarodne raziskave TIMSS 2003 o znanju oziroma o neznanju naših osnovnošolcev pa kažejo, da so v našem šolskem sistemu nujno potrebne spremembe in drugačni pristopi. Spremembe zahteva in pričakuje tudi kritična šolska strokovna javnost, sami šolniki in starši. Vendar pa vsa ta dejstva ter argumentirana dosedanja razp