EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala, podpredsednik. Gospod minister, ko se pogovarjam z bivšimi poslanci, ki so bili recimo v mandatu 2008–2011 člani odbora za infrastrukturo, in nanese debata na takratnega direktorja DRSC, gospoda Gregorja Ficka, mi vsak reče, evo, ta pa je bil kralj obvoznic. In ko je on odšel, lahko ugotavljamo, da so odšle tudi obvoznice oziroma vsaj njihova gradnja. V času njegovega vodenja DRSC so bili narejeni tudi pomembni premiki tako za poljansko obvoznico, se pravi južnoškofjeloško, kot tudi za obvoznico v Gorenji vasi. Vemo, da so obvoznice izredno pomemben del cestne infrastrukture, saj pripomorejo k ugodnejšemu okolju, predvsem pa sprostijo prometne zamaške. Gospod minister, v proračunu za leti 2018 in 2019 je kar nekaj več denarja za infrastrukturo, če se spomniva tistega vašega nastopa – mislim, da je bilo to eno mojih prvih poslanskih vprašanj v tem mandatu – ste nekako razdelili infrastrukturno področje oziroma proračun na tri dele, 150, 250 in pa 350 milijonov glede na projekte, se pravi, prvi proračun nekako za vzdrževanje tekočega stanja, drugo, zaključiti vse projekte in pa tretje, začeti nove. Glede na to, da je kar nekaj denarja, me zanima: Ali lahko pričakujemo gradnje novih obvoznic? <PARTY> imam v mislih dve obvoznici, obvoznico skozi Žiri, ki bi pomembno razbremenila obstoječo cesto, ki pelje skozi center Žirov, in tudi pripomogla k boljšemu gospodarstvu. Glede na to, da se že rekonstruira cesta, ki vodi iz Žirov preko Rovt do Logatca in potem na avtocestni priključek, in da je tudi cesta od Škofje loke do Žirov po Poljanski dolini urejena oziroma se nekateri kritični odseki urejajo in so tudi zagotovljena sredstva v proračunu, me zanima: Kako so se stvari premaknile? Ali sledijo smernicam, ki smo jih začrtali skupaj z županom občine Žiri gospodom Janezom Žakljem, ko smo bili pri vas, in pa potem kasneje tudi nekajkrat na direkciji? Druga stvar, ki je prav tako pereča, je sevška obvoznica oziroma severna škofjeloška obvoznica. Zanima me: Kako daleč st
Gospa podpredsednica, najlepša hvala za besedo. Cenjena gostja, spoštovani poslanke in poslanci in vsi, ki nas spremljate, prav lepo pozdravljeni! Pred nami je zakon, ki posega na številna področja, predvsem pa, če lahko rečemo, celovito gledano izboljšuje življenje slehernega državljana in državljanke, lajša vsakodnevno poslovanje slovenskih podjetij in omogoča, da bo slovensko gospodarstvo, slovensko poslovno okolje tudi v mednarodnem okolju, mednarodnem merilu bolj konkurenčno, bolj primerljivo in tudi bolj vabljivo tako za domači kapital, domače investicije kot seveda tudi za tuji kapital in tuje investicije. Mene veseli, da se je Vlada Republike Slovenije pod vodstvom Janeza Janše tega področja lotila skrajno resno in z odgovornostjo. Temu priča tudi ustanovitev Strateškega sveta za debirokratizacijo, ki je v bistvu naredil celovito analizo stanja. In Svet za debirokratizacijo je vključil številne strokovnjake z različnih področij, se pravi od raznih gospodarskih strokovnjakov do informatikov pa tudi lokalnih skupnosti. Ta širok nabor je seveda omogočil tudi celovit pregled in seveda tudi analizo dejanskega stanja v praksi. Mislim, da je ključno tisto, da kar se na zakonodajnem nivoju sprejme, da dejansko lahko potem to tudi implementiramo v praksi in da čim bolj služi svojemu prvotnemu namenu. Zakon, ki je pred nami, se je tudi v osnovi, ko se je pripravljal, osredotočal tako na davke, kot na gospodarstvo, kot na okolje, če pogledamo tudi delovne skupine, ki jih je imel ta svet, ki je analiziral področje. Ključno sporočilo tega zakona je in seveda tudi eden izmed elementov, ki jih prinaša, je, da bodo javne storitve slehernemu državljanu bolj dostopne in seveda posledično tudi bolj učinkovite. Ta zakon ukinja številna administrativna bremena, ovire, ki jih država nalaga slovenskemu prebivalcu, prebivalki, državljanu, državljanki, seveda tudi gospodarskim subjektom, pa tudi kmetom in različnim področjem v slovenski družbi, seveda tudi uradnikom, ki se dnevno uk
Spoštovani predsednik, spoštovanja varuhinja človekovih pravic, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Tudi v primeru predloga naslednjega kandidata bo Poslanska skupina <PARTY> podprla predlog varuhinje človekovih pravic in gospoda Jerneja Rovška podprla pri imenovanju za namestnika varuhinje človekovih pravic. Pri pregledu njegove kariere vidimo, da je posvetil velik del kariere temu, da je zgradil institucijo, ki je zelo pomembna, stara je 20 let, kot smo slišali, vendar je to malo, mlada institucija za demokracijo, v kateri smo. Sledil je skandinavskemu modelu, vendar ugotavljam pri pregledu njegovega delovanja in iz poročil same institucije, da smo presegli skandinavski model in storili celo korak naprej in bili vzor tudi nekaterim drugim demokracijam. Ker je kandidat celo svojo kariero posvetil varovanju človekovih pravic in se osredotočil na predmet, ki je zelo pomemben v današnjem času, in sicer vprašanje ustave in vprašanje varnosti, ki je v zadnjem času vse prevečkrat zlorabljeno v represivne namene, in prav varuh človekovih pravic spodbuja ljudi, da vidijo tisto, kar prekorači z ustava zajamčene pravice in gre v tisto temno polje represije, ki človekove pravice omejuje. Kandidat je pri svojem delu opozarjal na te napake in se posvetil predvsem tistim načelom in tistim tematikam, ki najbolj kršijo te pravice. To so v sedanjem času migracije, to so represivni ukrepi držav tudi na področju terorizma, kjer presegamo nekatere zajamčene pravice, in to, da družba prehaja v penalno družbo, kar pomeni, da so sankcije v družbi vedno večje, ne prinesejo pa želenega učinka. Glede na vse in glede na to, da smo res presegli tisti skandinavski model v nekaterih okvirih, upam, da bo institucija glede na izkušnje delovala prav tako tudi v prihodnje in da bo s takšnimi ljudmi zastavila želene cilje. Hvala.
Gospod predsedujoči, jaz bi resnično vas pozvala, da kolega Pojbiča opozorite, namreč tukaj vstaja, gleda k nam proti desni in govori o nekih privilegijih, o uživanju privilegijev, o tem, kako smo vse do tistega trenutka, ko smo vstopili v ta državni zbor, živeli od državnih jasli in ne vem kaj. Gospod Pojbič, če to govorite, potem povejte konkretno z imeni. Jaz ne morem pristati na to, da rečete, saj veste, kdo je pa kdo ni. Ne, ne vemo, povejte. Če govorite o tem, potem vstanite zdaj, ta trenutek in povejte konkretno imena in priimke, kdo je to. Ker na takšno diskusijo ne pristajam. Prosim, predsedujoči, opozorite kolega.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Lepo pozdravljeni, predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o upravnih taksah podpiramo. Osnovni cilj predloga zakona je doseči večjo enotnost med različnimi pravnimi predpisi, sprememba tolarskih v evro vrednosti in uskladitev s taksami na podlagi Odločbe Sveta št. 454/2003, ker vizumske takse bazirajo na dejanskih stroških in so se ti občutno povečali. Kar se uskladitve različnih pravnih predpisov tiče, gre tu zlasti za uskladitev z Zakonom o varstvu v cestnem prometu, Zakonom o prijavi prebivališča, Zakonom o potnih listinah državljanov Republike Slovenije in z Odločbo Sveta št. 2006/440. V poslanski skupini Nove Slovenije smo zlasti zadovoljni s tistimi spremembami, ki bodo naše državljane oprostile številnih upravnih taks, zlasti na davčnem področju. Bistvena sprememba in za državljane tudi ugodnejša je ukinitev upravne takse na področju davčnih zadev tako, da so davčni zavezanci oproščeni plačila upravnih taks za dokumente in dejanja, ki jih davčni organ izda po uradni dolžnosti ali pa na zahtevo zavezanca. Za vloge, posredovane preko elektronske pošte, kjer je cilj vzpodbuditi e-upravo, za vloge, s katerimi se odloča o pravicah stranke znotraj postopka, in tudi za vprašanja v zvezi z izvedbo postopka. Glede na to, da pri fotokopiranju uradnih aktov ali listin ne gre za upravni postopek, se predlaga, da se za te fotokopije upravne takse ne zaračunavajo. V zvezi z potnim listom se obstoječe stanje izboljšuje, saj otrok pridobi potni list z veljavnostjo do treh let starosti, za starost od 3. do 18. leta pa se izda potni list za dobo petih let. Največ sprememb pa zajema poglavje, ki določa konzularne takse, kjer je višina upravnih stroškov pogojena s povišanjem dejanskih stroškov zaradi uvajanja biometrije in vizumskega informacijskega sistema. Spremembe so potrebne tudi zaradi vključitve nekaterih opravil, ki v veljavnem zakonu niso zajeta
Predsednik, hvala za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci, gospod minister in ostali gostje pa seveda tudi vsi, ki nas spremljate, prav lepo pozdravljeni! Pred nami je rebalans proračuna za leto 2020. Čeprav imam občutek v teh šestih, sedmih urah razprave, da govorimo o proračunu. Rebalans proračuna je uskladitev prihodkov in odhodkov na realno stanje na letni ravni. O tem je danes pravzaprav govor. Kot vemo, je za nami epidemija. Smo še vedno v času tako imenovane koronakrize in seveda temu podrejeno ter temu usmerjeno je bilo tudi do sedaj delo vlade. In je še vedno in posledično se to odraža tudi v rebalansu proračuna za letošnje leto. Z ukrepi vlade se je znižal drastičen dvig brezposelnosti, ki bi bil sicer še bistveno višji. Pomagalo se je tudi občinam, ki so del sredstev zagotovo namenile za blaženje posledic epidemije in ukvarjanje s koronakrizo, del sredstev pa zagotovo tudi za svoje stroške in verjetno tudi kaj za investicije, ki jih na lokalni ravni nikoli ne primanjkuje oziroma sredstev nikoli ni dovolj. Prav tako pa so državljanke in državljani Republike Slovenije dobili veliko pomoči. Veliko pomoči so dobili ljudje, gospodarstvo, pravzaprav številni sektorji v naši državi in tja je šel denar. Ker danes vsaj pol časa v teh sedmih urah poslušamo o tem, kam je šel denar, pa bom zato v nadaljevanju svoje razprave tudi še nekoliko bolj podrobno obrazložil, kam je šel denar. Sem razmišljal, ali naj grem tako podrobno, pa vendarle mislim, da si je vredno vzeti čas in tudi nekaj številk konkretno povedati. Me veseli, da me v tej nameri tudi kolega Trček podpira. Preden grem na to temo, pa bi se rad v dveh, treh besedah, dotaknil malo razprave, ki smo jo danes že slišali. Jaz opažam pri nekaterih opozicijskih poslancih, da se na vsake toliko časa – pa ne samo danes, ampak tudi v zadnjih tednih, mesecih – res trudite, da bi zmanjšal uspeh Vlade Republike Slovenije oziroma predsednika Vlade, glede izpogajanih sredstev v Bruslju. Namesto da bi bili zadovoljni,
Hvala lepa, gospod Terčon za vaše vprašanje. Ne bom odgovoril samo v zvezi s kriteriji, ampak bom odgovoril na celotno vaše izvajanje, ki je sledilo končnemu vprašanju. Začel bi s tem, koliko je bilo menjav storjenih na svetih zavodov v zadnjih pol leta, od kar imamo mandat v tej vladi. Menjava članov je bila izvršena samo v tistih bolnišnicah in tistih zavodih, kjer je mandat potekel: Celje, Murska Sobota, Nova Gorica, Postojna in Zavod za presaditve organov in tkiv. Tako tu nismo gledali na kakšne druge posebnosti razen to, da je šlo v teh primerih za prenehanje mandata prejšnjega sveta. Seveda pa smo v nekaterih svetih zavodov zamenjali tiste predstavnike države, ki so bili kot predstavniki države prej uslužbenci ministrstva za zdravje ali zaposleni na ministrstvu za zdravje in so ga sedaj v zadnjem času zapustili. Tu smo zamenjali nekatere posameznike, ki tudi v samem delovanju v svetu zavodov niso zastopali tistih interesov, ki jih ta vlada in to ministrstvo v tem času želi izvajati na področju zdravstvu. Tako je bilo zamenjanih, mislim, nekaj več kot 25% članov teh svetov zavodov. Kriteriji, po katerih naj bi imenovali nove člane sveta zavodov, pa niti sedaj niti v prejšnjem obdobju niso bili napisani. Ve pa se, da je potrebno spoštovanje interesov in pa tudi smernic zdravstvene politike, po drugi strani pa tudi seveda neko določeno strokovno znanje na tem področju. Jasno je, da ta in tudi prejšnje vlade so postavljale svete zavodov tudi na podlagi koalicijskih usklajevanj. Pri tem pa ni mišljenja politična pripadnost teh kandidatov za člane sveta zavodov, ampak bolj, njihova sposobnost v samem delovanju in pa tudi pri sodelovanju z ministrstvom. Kar se tiče direktorjev, je v tem času prišlo v Kliničnem centru v Ljubljani do odstopa prejšnjega direktorja. Razpis, ki je bil nato opravljen, je bil eden najbolj demokratičnih, kar jih je sploh mogoče. Mislim, da bolj demokratičnega ne more biti. Izbrana kandidatka ni politično vezana na nobeno politično opcijo. Ka
Hvala lepa za besedo. Kljub temu bi še imela še eno dodatno vprašanje za ministrstvo za delo in za ministrstvo za zdravje. Po aferi sta obe ministrstvi takoj našli prostor za vse prebivalce Črnega lesa, ki naj bi jih preselili v roku enega tedna, če bodo le sami tako želeli. Ministra za zdravje sprašujem: Kako so v tako kratkem času uspeli najti tako veliko število prostih mest, ko pa naj bi bili predvsem negovalni domovi zasedeni tudi za več let naprej? Zakaj ministrstvo v sodelovanju z drugimi pristojnimi službami ni ukrepalo že prej, temveč je dovolilo zanemarjanje in domnevne smrti številnih starostnikov? Kako lahko v Sloveniji nekdo, ki za svojo dejavnost nima ustreznih dovoljenj, neustreznega osebja, svoje storitve zaračunava, in to precej več kot vsi ostali, ki so za to dejavnost primerni? Vsekakor je ob tem ostalo odprtih še več vprašanj, na katera pa pri pristojnih ministrstvih pričakujemo izčrpna in obširna pisna pojasnila. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo. V Sloveniji imamo ljudje čuden odnos do alkohola. Imamo visoko porabo alkohola na prebivalca in tako je alkohol pravzaprav nepogrešljiv pri tradicionalnih obredih in nas spremlja od rojstva do smrti. Ko pogledamo stvar bolj podrobno, hitro ugotovimo, da ima alkohol zelo negativne posledice na okolico pivca. Dokazano vpliva na poslabšanje zdravstvenega stanja uživalca alkohola, v mnogih primerih pa alkohol vpliva tudi na razpad družine in nemalokrat tudi vodi v prezgodnjo smrt alkoholika. Posebej moram tu izpostaviti vpliv alkohola na otroke in odraščajočo mladino. Raziskave so pokazale, da je dnevno pitje alkohola med mladimi bolj razširjeno kot kajenje. Zaskrbljujoče je, da se nenehno povečuje odstotek 15-letnikov, ki uživajo alkohol in se pri tem opivajo. Na ta problem moramo biti še posebej pozorni, ker raziskave kažejo da se pri tistih, ki začnejo uživati alkohol pred 15. letom, štirikrat hitreje razvija odvisnost alkohola. To pa so zaskrbljujoče ugotovitve. Predvsem zaradi zaščite mladih v naši poslanski skupini <PARTY> in tudi jaz osebno podpiramo sprejetje tega zakona, kot tudi vse amandmaje, ki jih je sprejel odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Podpiram tudi sprejetje 7. člena v prvotni dikciji. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana sekretarka, poslanke in poslanci! Spoštovani! Pred seboj imamo predlog zakona, ki ga bomo v Poslanski skupini Desus soglasno podprli. Obravnavani zakon v nacionalni pravni red dokončno prenaša Direktivo o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij. Slovenija je zadnja, ki še ni prenesla te direktive. Rok za njeno uveljavitev je potekel že kar nekaj časa nazaj, zato je zakon treba sprejeti čim prej. Zakon poleg nedavno sprejetega novega zakona, ki ureja bančništvo, ter zakona, ki ureja sistem jamstva za vloge, zaključuje prenos pravil in postopkov za vzpostavitev in učinkovito delovanje bančne unije. Pristojnosti za reševanje se podelijo Banki Slovenije kot enotnemu organu za reševanje bank, določajo se pogoji za reševanje bank in načela reševanja, ki jih Banka Slovenije upošteva pri uporabi ukrepov za reševanje. Glede vprašanja predhodnega licenciranja kandidatov za člane nadzornega sveta banke, glede katerega je bilo v obravnavi toliko govora, v Poslanski skupini Desus menimo, da se s takim pristopom bistveno posega v pravice lastnikov banke, kar je lahko problematično predvsem za tuje lastnike. Prepričani smo, da je stvar lastnika, da določi, koga bo imenoval za člane nadzornega sveta. Žal se v Sloveniji skoraj vse vrti okoli največje banke in seveda imamo vsaj milijardo in pol razlogov za to, a vendar zaradi zapletov v primeru imenovanja nadzornikov NLB ne smemo omejevati ostalih lastnikov bank. V Poslanski skupini Desus bomo zakon podprli, saj se bodo tako v naš pravni red dokončno prenesle vse direktive, ki predstavljajo pravni okvir za vzpostavitev bančne unije. Ta predstavlja zagotovilo za varnost in zanesljivost bančnega sektorja ter reševanje bank v težavah, ne da bi pri tem morali uporabiti denar davkoplačevalcev in ob čim manjših posledicah za realno gospodarstvo. Destabilizacija bank in njihovo posledično reševanje z javnim denarjem pa, kot sami vemo, lahko
Ko sem navajal ameriške podatke, sem želel samo povedati, da gre za pravico iz zavarovanja in ta je pač taka. Kaj se je dogajalo z blagajno, je nepomembno. Na sodišču tak zmaga, magari gre država v stečaj, vsaj v tistem sistemu. Ampak podobno se obnašajo tudi drugi. To sem želel povedati. Predlog tega amandmaja ima še hudo šibko točko, namreč, da je bistveno dražji od rešitve, ki je ponujena s spremembo tega zakona. Izračunal sem vsaj dvakrat več denarja. V letošnjem letu bi to pomenilo, kot je sedaj izračun. Po drugi strani tukaj ne gre za indeksacijo v korist "bogatejših". Pri tem amandmaju gre za letni dodatek, ki je v zakonu postavljen tako, da dobijo tisti, ki imajo višje pokojnine, nižjega, in onim se nominalno in v odstotku hitreje povečuje, ki imajo nižje pokojnine. In je ta - bi rekel - socialni model v nekem smislu ograjen. Hvala.
Spoštovani in spoštovane! Najlepša hvala za besedo. In hvala gospe, ki pridno skrbi za to, da imamo urejen Državni zbor in da se držimo vseh ukrepov, ki so zaradi covida-19. V uvodu Poročila o opravljeni parlamentarni preiskavi Preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab v zadevi Franc Kangler in drugi med drugim piše tudi, da je parlamentarna preiskava na podlagi 93. člena Ustave Republike Slovenije ustavni institut, in nato se navede: »Državni zbor lahko odredi preiskavo o zadevah javnega pomena, mora pa to storiti na zahtevo tretjine poslancev državnega zbora ali na zahtevo državnega sveta,« kar se je tudi zgodilo v tem primeru. Tukaj bi se morale zadeve končati. Zadeve javnega pomena se pač ne morejo nanašati na zamere odstavljenega političnega funkcionarja do sodne veje oblasti, do policije, politike in tako dalje. Obenem ima ta posameznik vse možnosti, da uporabi vsa pravna sredstva, ki so mu na voljo, da dokaže nezakonito ravnanje. Prav tako lahko poda naznanilo sumov na ustrezne inšpekcijske in nadzorne službe. To je paleta možnosti, ki jih ima dotična oseba, v tem primeru gospod Franc Kangler, ter tudi vsak drugi v tej državi. Dejansko je komisija z obravnavo presegla z ustavo določene meje in v tem primeru posameznika neupravičeno pozitivno diskriminirala ter mu tudi omogočila, da lahko sedaj javno izraža svoja mnenja kar prek RTV Slovenija. Ker če so zadeve dotičnega državljana zadeve javnega pomena, potem bi bilo prav, da ustanovimo parlamentarno komisijo tudi za vsakega od otrok, ki mu je bila kršena pravica do svobodnega otroštva in šolanja z nepremišljenimi potezami te vlade v času epidemije, ali za protizakonito ravnanje v zvezi z zapiranjem v meje občin. V končni fazi bi potem moral imeti vsak državljan pravico do takšne svoje preiskovalne komisije, ki bi se ukvarjala samo z njegovim problemom ali vsaj njegovim pogledom na problem. Prav tako politična sestava komisije, v kateri na dan sprejetja tega poročila sedijo štirje člani stranke <PARTY> in en
Hvala gospod predsedujoči. Jaz bi rad povedal nekaj zadev, ki so bile danes tukaj izrečene v parlamentu, predvsem ena pomembna, kako hitro je predsednik Vlade poiskal novega kandidata. Hvala bogu, da ga je tako hitro poiskal in da je našel tako dobrega, da bo lahko vladna ekipa cela in da bo delovala v polni sestavi. Ta hitrost je zaradi tega, ker se v Vladi zavedajo in se tudi sami zavedamo, da je kriza, v kateri je potrebno delovati in je potrebno biti učinkovit. In zato se je predsednik Vlade potrudil in danes pred nas pripeljal človeka, ki ga bomo v temu parlamentu 100 procentno, prav gotovo, seveda ne 100 procentno s poslanci, ampak prav gotovo ga bomo potrdili. In kot rečeno, vladna ekipa bo ponovno celovita. Je pa, kar so že moji kolegi povedali, da se ne bi v glavnem ponavljal, za mene je ena zadeva zelo pomembna v izvajanju kandidata, in sicer na odboru. Stališče odbora je bilo predstavljeno. Dejstvo pa je, da je bodiči minister po mojem povedal nekaj ključnih zadev in operativno nastopil in predstavil svoje bodoče delovanje. Če recimo samo ponovim to, kar je sam povedal. Ena izmed ključnih nalog bo zagotovo uspešno črpanje evropskih sredstev. Na tem področju bo kandidat med drugim zlasti proučil, kako nadalje poenostaviti prezapletene postopke in tako dalje in tako dalje. Med ostalim je tudi povedal, da bo uvedel avanse, ki predstavljajo enega izmed protikriznih ukrepov, uvedba pavšalov za posredne stroške bo bistveno bo zmanjšala dokazila o upravičenih stroških, povečal bo zahtevke za povrnitev sredstev od Evropske komisije in poenostavil informacijski sistem. To je, po mojem prepričanju, človek dejanj. In takega človeka na tem področju potrebujemo, zato ga bom z veseljem tudi sam potrdil. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospa predsednica. Spoštovani predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! Sama vidim proračun za prihodnji dve leti kot razvojno naravnan, in to bi nekako rada povezala s tem, da če proračun ne bi bil naravnan, ne nazadnje vstopamo v novo finančno perspektivo 2014–2020. Sprejeli smo pametno specializacijo. Imamo nacionalni razvojni program in ne nazadnje integralni proračun za vsa ta razvojna sredstva, ki jih bomo prejeli iz Evrope, zagotavlja tisti del, ki ne bo financiran s strani evropskih sredstev. Zato sama mislim, da integralni proračun nekako podpira ta razvoj. Zato je razvojno naravnan, saj podpira investicije v smeri, da se bodo evropska sredstva kombinirala z integralnim proračunom. Če se nekako dotaknem Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, kjer je tudi mnenje nekaterih, da proračun ni razvojno naravnan. Tudi v tem primeru bi rada razpravljala v to smer, da program razvoja podeželja zagotavlja 1,1 milijona sredstev za perspektivo 2014–2020. In ni res, da je znižanje sredstev za 2016, ker je to znižanje sredstev nekako navidezno, ker v preteklosti oziroma v letu 2015 so se sredstva iz prejšnje perspektive pospešeno črpala, to pa vpliva potem tudi na primerjavo, ko gledamo, koliko sredstev je bilo namenjenih za leto 2015 in koliko jih bo za leti 2016, 2017. Glede na to, da se začenja nov investicijski cikel, je program razvoja podeželja prav tako naravnan pozitivno in naravnan za doseganje ciljev. Cilji, ki smo jih opredelili v Programu razvoja podeželja in s strani Evropske komisije so bili cilji postavljeni, z naše slovenske strani pa potrjeni februarja letos, so usmerjeni v inovacije, naložbe, nova delovna mesta, podnebne spremembe, biotsko raznovrstnost, kar med drugim tudi pomeni, da bodo šla sredstva za konkurenčnost, za trajnost, za vzdržnost, šla bodo za leader program oziroma CLLD, kjer se bodo uresničevale potrebe lokalnega prebivalstva in se bodo uresničevale vse tiste ideje, ki niso podprte ne v Ljubljani in ne v