EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa. Predlog zakona prinaša, kot smo že nekajkrat slišali – in mislim, da si bomo kar edini – številne rešitve, je pa še nekaj nedorečenosti oziroma nekaj mankov, za katere upam, da jih bomo zapolnili in bomo predlagali tudi amandma. Najprej bi govorila o tistem, kar je v zakonu zelo dobro. V zakonu posebej pozdravljamo prepoved obrednega klanja brez predhodnega omamljanja. Slovenija se z namero prepovedi zgleduje po Švedski, kar je odlično. Pričakujemo, da bo rešitev obstala takšna, kot je, kljub temu da se bodo vršili določeni pritiski nekaterih verskih skupnosti. Pod 2. točko je pomembna novost pri sistemu registracije in označevanja psa tako imenovani izvor psa, ki naj bi zaživel z januarjem 2015. S tem naj bi preprečili mnoge preprodaje in goljufije pri trgovini s psi. Žalostnih zgodb iz tega poglavja je veliko. Posebej zaskrbljujoče je, da se včasih celo ve, kdo to počne, kdo, kako, kje prekupčuje s pasjimi mladiči in se ne zgodi nič. Tako mladiči bolni, mučeni, prezgodaj odtrgani od mater, katerimi pa se brejosti v bistvu sledijo tako, da postanejo kot nekakšna omara za proizvajanje novih izdelkov, da tako rečem. Ob tem bi omenila, da se mi zdi smiselno, da bi bilo v register poleg psov vključene še nekatere druge živalske vrste. Tretja sprememba, ki bi jo pohvalila, je to, da bo občinam po novem omogočena uvedba prispevka za dobrobit živali z namenom zbiranja sredstev za skrb za zapuščeni živali. Plačevala naj bi ga vsa gospodinjstva, ki so zavezana za plačilo storitev zbiranje in odvoza komunalnih odpadkov. Tukaj verjamem, da bo prihajajo do pomislekov, drugačnih rešitev, ampak mislim, da je skrajni čas, da kot družba in kot posamezniki sprejmemo odgovornost in skrb za živali, s katerimi sobivamo – torej vsi. V praksi je namreč pogosto drugače. Že sedaj so občine odgovorne za sterilizacijo in kastracije živali, ki nimajo lastnika. V resničnem življenju so stroški zdravljenj in posegov pri teh živalih na plečnih ozaveščenih posameznikov – tam, kjer ni
Hvala lepa, gospod predsednik. Dame in gospodje, gospa kandidatka! Izgleda, da imamo različne vesti. Moja vest mi pravi, da ne bom volil za to kandidatko iz različnih razlogov. Gospa mi bo oprostila, če bom nekatere malo delikatne stvari povedal, vendar ker jo je gospod predsednik republike imenoval za to mesto, pač moramo povedati to, kar mislimo. Najboljše priporočilo tej kandidatki je napisal predsednik republike, kar sicer ni njegova funkcija, pa tudi Kviaz. Vse ostalo sem pregledal in moram reči, da ne drži vode, če smem tako reči. Poudarja se, da je bila gospa pobudnica Bavconove komisije ali kakorkoli se je že imenovala, sveta, in rad bi opozoril na to - in to sem zelo vestno sledil takrat kako je ta komisija nastala. Nastala je leta 1987, torej tedaj, ko je bila udba še v polnem teku in vse ostalo, vendar ta komisija ni nobenega branila pred to družbo, ustanovljena je bila zato, da poskuša rešiti tiste, ki bi morda imeli slabo vest na strani starega režima. Gospoda Anderliča, ki se sicer ne more spomniti točno, kakšen režim je bil prej, bi rad opozoril na to, da se verjetno strinjamo s tem, da je bil ta režim nedemokratičen, da je bil totalitaren in da je bilo eno samo neumje. Dobro. Kar se tiče urada samega, ki je eden najboljših, rekel bi, najbolj vidnih uradov za civilno družbo, bi pa rad opozoril na naslednje. Že dosedanji varuh je imel velike težave, da bi stvari reševal tako, kot bi jih moral. To je urad, katerega glava je zelo dobro plačana, ena med najvišjimi, drugič, imajo krasne urade, mislim, da niti predsednik republike nima takih, ima vse mogoče prednosti in izdaja vsako leto poročilo na lepem, krasnem, dragem papirju. Vse sem prebral, ampak bistvenih stvari tam nisem videl. Zato sam osebno že tri leta čakam na to, kaj bi bil ta prejšnji varuh človekovih pravic naredil, potem ko sem mu pisal o nečem, kar je bila prava civilizacijska sramota. In še danes čakam, kaj bo dobil od državnega tožilca, ki mu je tako lepo prenesel to storijo. Dosti je bi
Hvala za besedo. Jaz bom to priliko izkoristil, ker prej nisem imel možnost replike. Rad bi povedal, da se mi strinjamo s konceptom, ki ga ponuja poslanska skupina <PARTY>, in mislimo, da je koncept na mestu, ne moremo se pa strinjati z amandmajem zaradi tega ne, ker preveč posega v proračun, bom rekel, nekontrolirano posega v proračun. Bi pa še opozoril na eno stvar, ki je v prvem delu svoje razlage povedal gospod Rop. V prvem delu je povedal, da sredstva tistih, ki se ne opredelijo, ostanejo v proračunu, to nima veze, to ni italijanski model. Italijanski model je, da se sredstva tistih, ki se ne opredelijo, porazdelijo med tiste - tudi tistih, ki se ne opredelijo - , porazdelijo v okviru opredeljenih. To je italijanski in španski model. Da, bo stvar bolj jasna, bi rad to pojasnil. Mi samemu konceptu v principu ne nasprotujemo, nasprotujemo pa trenutno amandmaju zaradi tega, ker tudi mi menimo, da je to stvar, ki jo je treba urediti v finančnih zakonih, kot je prej že gospod Gulič tudi povedal. Hvala.
Lepa hvala. Spoštovani! Če bi želel biti zloben, bi dejal, da Vlada ni sposobna pripraviti dobrega zakona na to temo, ali pa bi dejal, da ne ve, kaj dela, glede na to, kar je predlagala, ker je zelo slabo. Ampak, ni tako. Žal Vlada dobro ve, kaj dela, in tudi večji del koalicije ve, kaj podpira. Podpira slab zakon; zakon, ki ne omogoča imeti v državi neodvisno institucijo, ki bi ohranjala koordinacijo boja proti korupciji, ki jo zaenkrat še imamo, in se trudi razvodeniti pravila, ki bi omogočala, da se korupcija v tej državi kontrolira, nadzira, zmanjšuje, nanjo opozarja, analitično spremlja in sprejema predloge za ureditve v vseh zakonih, ki zadevajo to področje, tudi posredno, na način, da bi se obseg korupcije, ki se razrašča, zmanjšal. Težava je tudi v tem, da se predlagatelji sklicujejo na odločbo Ustavnega sodišča, s čimer se je mogoče strinjati samo v tistem delu, ki spreminja razveljavljene člene oziroma dele zakona. Od tu naprej pa je pritlehnost stekla v tisti smeri, da se v maščevanju tej odločbi Ustavnega sodišča in razmišljanja Ustavnega sodišča v načelu napravi tak zakon, ki bo slabši od prejšnjega. In zaradi tega, seveda, zagotovo ne morem podpreti takšnega zakona in ga tudi v nadaljevanju kakšnih postopkov ne bom mogel. Hvala.
Dober dan. Lep pozdrav vsem prisotnim, še posebej vam, gospa predsedujoča, gospa ministrica! Zanima me, kako potekajo dela na hitri cesti na relaciji Ormož–Ptuj. Nekaj mesecev je že minilo od tega, pa vseeno, ker sem spraševal, tudi gospod predsednik Vlade je podobno vprašanje dobil, tako da Ampak pustimo, to je samo za uvod. Jaz sprašujem nekaj drugega. Gospa ministrica, moje vprašanje se nanaša na kadrovsko politiko v resorju, ki ga vodite. Predsednik Vlade je nedavno dejal, citiram: »Na ministrstvih in v državnih podjetjih je veliko ljudi, ki jim ne bi dal ključa za en teden, da bi zalivali rože, kaj šele, da bi bili sposobni za delo, ki ga opravljajo. Ne smemo si zatiskati oči pred tem dejstvom.« Zanima me: Ali se strinjate s predsednikom Vlade? Koliko takih ljudi imate na Ministrstvu za infrastrukturo? Zakaj jih ne odpustite? Ali ste zadovoljni s kadrovsko zasedbo na ministrstvu in z organi pod vašim okriljem? Koliko kadrovskih sprememb na vodilnih položajih se še pričakuje v tem mandatu? Zakaj je bil odstavljen gospod Damir Topolko, ali je bil odstavljen zato, ker je tako naročil Marjan Šarec, ali je bil odstavljen zato, ker je kaj narobe naredil? Povejte mi argumente za njegovo odstavitev. Zanima me tudi: Kaj za 5 tisoč evrov mesečno počne svetovalka Tanja Svetek Milanović – ali jo poznate, ali je njeno delo toliko vredno? Ali drži navedba medijev, da se sej nadzornega sveta Elesa udeležuje tudi mož Maše Kociper? Ali si res želite, da postane žena Uroša Čuferja predsednica nadzornega sveta Elesa? Tako piše v medijih. Bili ste predsednica vlade in zelo dobro veste, kako poteka kadrovanje. Jaz nimam nič proti, če se politično kadruje, to je pač del politike, vendar naj se na najvišja mesta kadruje sposobne in primerne ljudi. Sprašujem vas tudi: Zakaj niso pri kadrovanju v ospredju kvaliteta kadra, delovne izkušnje in dosedanji dosežki nekoga? Tudi politiki se moramo na neki točki ustaviti. Zanima me še: Ali so vse zaposlitve na ministrstvih politične? Do katere
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovane, spoštovani! 20 let bo minilo, odkar je Slovenija s Pomorskim zakonikom uredila vprašanja pomorskega prava, vključno s suverenostjo Republike Slovenije na morju. Večina dosedanjih sprememb in dopolnitev Pomorskega zakonika je bilo potrebnih zaradi prilagajanja zakonodaji Evropske unije in mednarodni zakonodaji. Pravna ureditev pomorskega prometa mora slediti razvoju tehnologije v pomorstvu in informatizaciji procesov. V mednarodnem pravu in pravu Evropske unije se nenehno sprejemajo novi pravni akti, ki spreminjajo oziroma dopolnjujejo obstoječe pravne akte, s katerimi je treba Pomorski zakonik uskladiti. Takšna je tudi tokratna novela zakona z uveljavitvijo direktive, ki obravnava načine zbiranja, shranjevanja, poročanja osebnih podatkov o osebah, potnikih potniških ladij, ki se posredujejo poveljniku ladje in nacionalnemu enotnemu oknu za pomorski promet, in sicer za potrebe iskanja in reševanja na morju v primeru pomorskih nesreč. Glede na to, da pri iskanju in reševanju potnikov v primeru pomorskih nesreč sodeluje več različnih organov oziroma institucij, lahko slednje dostopajo in obdelujejo osebne podatke, a zgolj za namen iskanja in reševanja. Vsebina veljavnega Pomorskega zakonika tudi doslej ni bila v skladu z vsebino koncesijske pogodbe za koprsko tovorno pristanišče, in sicer v tistem delu, kjer so določene izjeme plačevanja pristaniških pristojbin. V skladu z veljavno zakonodajo pristaniških pristojbin ne plačujejo plovila, ki v pristanišče pljujejo z namenom reševanja brodolomcev, v primeru smrti ali bolezni oziroma nudenja zdravniške pomoči osebam na ladji in novela zakona med izjeme vključuje tudi primere višje sile, neurja za čas trajanja navedenih dogodkov. V Poslanski skupini <PARTY> bomo seveda te spremembe zakona, ki so bolj ali manj tehnične narave, podprli, bomo pa z zanimanjem pričakovali korenitejši poseg v Pomorski zakonik, kot ga napoveduje Vlada. Čas, ki prihaja, bo namreč pomembno vplival na pomorsk
Hvala lepa. Kljub vsemu se mi zdi pomembno, da se spomnimo problemskega ozadja, ki je pripeljalo do sprejemanja spremembe tega zakona, ki ga vršimo danes. To problemsko ozadje je že v sicer razgreto politično okolje naše države lansko leto poleti vneslo še dodaten politični nemir, nestabilnost, politične igre in tudi pranje umazanega perila. Vse to je imelo pa še dodaten vpliv na političen ugled, kredibilnost, nezaupanje v politiko in v politične institucije tako naših državljanov kot tudi mednarodne skupnosti in to povsem upravičeno. To, kar danes počnemo, je poskus, da preprečimo kaj takšnega tudi v prihodnosti na ta način, da širimo očitno demokratični primanjkljaj, ki je v tem procesu imenovanja kandidatov za evropske komisarje v Sloveniji umanjkal. To je vloga zakonodajne veje oblasti pri tem. Prej smo slišali kolega Janija, ki dvomi v to, kaj bo sedaj zakonodajna vloga oblasti na nacionalni ravni v resnici naredila. Vendar pa sedaj ji vračamo nazaj priložnost in ji vračamo nazaj tudi pristojnost, da se oglasi, da je slišana in da jemlje tudi del odgovornosti v tem procesu. Novela zakona torej po eni strani odpravlja to demokratično pomanjkljivost, demokratični manko v procesu, hkrati pa tisto, kar želim posebej poudariti v imenu Poslanske skupine <PARTY>, je tudi dejstvo, da verjamem, ko bo sprejeta danes, bo dokaz temu, da se da, če se hoče. Kaj to pomeni? To pomeni, da lahko, če se skupaj usedemo, iščemo in najdemo kompromis, s katerim lahko za dobro te države in tudi njen ugled sobivamo skupaj in nosimo tudi odgovornost za to. Hvala lepa.
Najlepša hvala, podpredsednik. Gospod predsednik dr. Milan Brglez, že res, da niste bili moja izbira, ko smo glasovali o predsedniku Državnega zbora, pa kljub temu sem od vas pričakovala nekaj drugega in vsekakor ne to, kar doživljamo v času vašega mandata. In tudi jaz bi rada slišala tisto, kar je meni ljubo, in to je, da poveste, kateri zakon, člen v Ustavi vam daje ekskluzivno pravico, da zavrnete referendum. Danes nekako še te resnice nisem slišala, zato bi bilo res dobro, da nam to poveste. Ko ste imeli svojo ekspertizo na začetku oziroma svojo razlago, obrazložitev, ste, moram reči, kar globoko žalili Slovensko demokratsko stranko, poslance v Slovenski demokratski stranki; pa ne le nas. Žalili ste tudi tiste, ki so vložili zahtevo za razpis referenduma in vse tiste državljane, ki so vam zaupali svoj glas, kajti nekoč bodo mogoče tudi ti, ki so vas volili, vložili zahtevo za referendum, pa jih boste grobo zavrnili s svojo samovoljo. Zavrnili ste tudi tiste, ki zaupajo še vedno prvim členom Ustave Republike Slovenije, ki pravijo, da je Slovenija demokratična republika, da je Slovenija pravna in socialna država in tako naprej. To ste danes že večkrat tudi sami citirali. Vaše žalitve so tvitali, vaša stranka, predvsem vašo izjavo, ko ste dejali: Fašizmu bom vedno in povsod rekel ne. Mene zanima samo to, komu ste To je bila vaša izjava, oprostite, gospod predsednik. Ja, to je na Twittu, lahko si pogledate. Jaz pa vas sprašujem sledeče: Komu ste rekli ne, katerim fašistom ste dejali ne? Tistim, ki so vložili zahtevo za referendum, ali nam, poslancem Slovenske demokratske stranke, ki smo vložili zahtevo za vašo razrešitev? Tudi tukaj bi rada odgovor. Komu, katerim fašistom ste odločno rekli ne? Vsi zakoni, ki so bili sprejeti in ki so nekako na Ustavnem sodišču ali kakorkoli zavirajo te referendumske pobude, so bili sprejeti v času Janševe vlade, prve ali druge. Celo to smo slišali, da je Zakon o poslancih sprejel en sam poslanec – gospod Janez Janša, ampak niste pa
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni, kolegi in kolegice, gospod minister! Če je mesec maj za mojega kolega Sajovica, mesec košnje – mesec maj je dejansko najlepši mesec v letu, vsaj zame, zaradi tega, ker je najbolj propulziven, zaradi tega ker je takrat narava najlepša, najbolj zelena. Žal ta narava ne zna govoriti. Narava ne zna povedati in ta narava nikakor ne zna povedati, kaj je tisto, kar bi ona seveda želela. Ampak danes smo imeli možnost slišati zelo veliko idej in veliko skeps in dvomov o tem, kaj je treba narediti na teh naših kmetijskih zemljiščih, na kakšen način, kako in ali so bili dosedanji ukrepi in vse zakonske podlage pravšnje oziroma ne in kje smo naredili napako. Dejstvo je, da je Slovenija gozdno poraščena država, da smo nekje druga, tretja država po gozdnem bogastvu, da imamo 63 % tega, da je okrog 93 tisoč hektarjev seveda poraščenega prvovrstnega kmetijskega zemljišča. Dejstvo je, da smo, recimo, v gozdni in lesno pridelovalni industriji nekoč, pred dvajsetimi, petindvajsetimi leti imeli 36, 37 tisoč zaposlenih, da danes imamo nekaj manj od 12 tisoč, in da imamo tudi neke strategije, ki jih sčasoma in počasi poskušamo uveljavljati. Seveda se pa neki trendi, ki so bili zastavljeni pred desetletji, pred dvajsetimi leti, pred desetimi leti, ne morejo kar tako in kar s čarobno paličico spremeniti. Potrebna je kakovost, potrebna je dolgoročna politika, ki se izvaja iz leta v leto dosledno z dosledno kakovostjo in z doslednim tudi nadzorom. Če smo sprejeli ukrepe za preprečevanje poraščevanja, če imamo stimuliranje košnje in če imamo še kakšne druge stimulirane ukrepe, jih je pač treba nadzorovati in ne iti samo v projekte iz leta v leto, ampak projekti morajo biti dolgoročni. Projekti morajo biti stalni, ker – bi čisto po domače povedali, to mora biti alineja v proračunu – seveda so stalnica. In v kmetijstvu so stvari, ki se že 2 tisoč let obnavljajo in so nujne in točno se ve, kaj je tisto, ki uredi zadeve, in kaj ne. Hrana je potrebna in od
Hvala lepa za vprašanje in tudi za besedo. Moram pač povedati, da ministrstvo za zdravje že dalj časa preučuje tiste možnosti, ki bodo pripeljale do zaščite pravic zavarovancev glede dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja in seveda tudi za zagotovitev enakosti zavarovalnic. Moram povedati, da je ta postopek, kot sami dobro veste, že dolgo časa bil v pripravi tudi v prejšnjem obdobju in da je zakon o izravnalnih shemah pravzaprav nekako v predalu ministrstva že zadnja štiri leta. Kljub temu seveda ti zakoni ali pa ta zakonodaja v smislu izravnalnih shem v preteklem obdobju ni bila opravljena, ker je bilo pač v tem obdobju verjetno neka druga strategija, kar se tiče dopolnilnega zavarovanja. Mi smo predlog zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju že posredovali v usklajevanje strokovni javnosti in tudi ekonomsko - socialnem svetu in bo ta zakon, ki bo to obravnaval, tudi problem zavarovalnic in izravnalnih shem, obravnavan na vladi Republike Slovenije še v tem mesecu. V tem predlogu je opredeljeno prostovoljno zdravstveno zavarovanja na način, da vsem zavarovalnicam, ki nastopajo na trgu prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja, nalaga enako obravnavanje zavarovancev, ne glede na njihovo starost, zdravstveno stanje in druge okoliščine. To je tudi osnova izravnalnih shem. Novela zakona torej ureja izravnalne sheme, s čimer se odpravlja ne enak položaj zavarovalnic, ki izvajajo dopolnilno zdravstveno zavarovanje in ki so ga imele glede na različno starostno strukturo svojih zavarovancev, kot vemo, imajo nekatere zavarovalnice bistveno višjo starost zavarovancev kot druge, imajo pa neke druge prednosti pri delovanju in ki so jih povlekle za seboj pravzaprav že od osamosvojitve. Zato smo tudi predlagali, da se ta stvar uredi po hitrem postopku, urejalo se bo vprašanje uvedbe in uveljavitve teh izravnalnih shem, in sicer s posebnimi poudarki na zavarovanju po načelu medgeneracijske vzajemnosti z opredelitvijo javnega inter
Hvala lepa za besedo. Naša poslanska skupina bi rada vložila amandma za tretjo obravnavo in prosim za pol ure odmora, da to naredimo. Da. Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Mi vsem tem, kar se je dogajalo v tej razpravi, ne vidimo nobenega argumenta, da bi svojo načelno in strokovno linijo spreminjali, in smo zato tudi predlagali amandma za tretjo obravnavo, o katerem bo govora kasneje. Ne bi želeli podpreti tako neurejenega oziroma nenavadnega zakona, ki bi uveljavljal neko neobičajno prakso, spreminjal metodologijo, preprečeval resno primerljivost podatkov prejšnjega in sedanjega popisa in bil pravzaprav tudi v nasprotju z zakonom, ki določa vlogo staršev pri nas. Obžalujemo, da se je skušalo zavajati s strani nekaterih govornikov to hišo z razlaganjem, da bi bila s tako rešitvijo, kot jo je vlada predlagala na začetku, kršena ustava. Mi vladnega predloga ne vidimo na tak način. Prav je, da se v tej zadevi opozarja na občutljivost v zvezi z izražanjem nacionalne ali verske pripadnosti, vendar vladni predlog ni bil protiustaven, kajti država ob popisu lahko vpraša državljanke in državljane o tej zadevi, oni pa imajo pravico glede na ustavo, da se o tem ne izrazijo. Nihče ni te pravice kršil oziroma vladni predlog tega ni kršil, tudi ne to, kar smo predlagali mi. Torej, zato menimo, da je treba 8. člen spremeniti in s tem zagotoviti vse tisto, da bo ta popis tudi po tem statističnem znaku primerljiv. Lahko si predstavljamo, če bi šla ta zadeva na tak način naprej, da bi lahko prišlo v samem popisu tudi do širših nasprotovanj tako zastavljenemu popisu in do nasprotovanja tej nenavadni praksi, da bi otroci podpisovali pooblastila staršem, da jih - čeprav jim to zakon že omogoča, da jih zastopajo - torej, da jih posebej glede tega vprašanja zastopajo. Torej želimo, da ravnamo ustavno, zakonito, pa seveda tudi strokovno, kar zadeva sam popis, in zato bomo tudi zastopali amandma, kot smo ga dali.
Gospod predsedujoči, spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Res, gospod Aurelio in jaz, ki sva Primorca, pa še kdo bo kaj govoril, druge pa tako ali tako ne zanima dosti ta materija. Takoj na začetku moram reči, da bo poslanska skupina <PARTY> podprla pomorski zakonik, in to predvsem, če smem pripomniti, ker je Slovenija postala pomorska država, ne toliko zaradi tega, kar ste vi prej povedali, zakaj potrebujemo ta zakon, pač pa predvsem zato, ker imamo morje. No, to naše morje, kot veste, je zelo majhno, vendar je zelo pomembno za nas, predvsem z gospodarskega, turističnega, potniškega pa ribiškega razloga, če hočete, čeprav v manjši meri, ampak je zagotovo pomembno. Za domačine pa ni toliko pomemben mogoče ta zakon. Jaz pričakujem, da bo vlada v čim krajšem času dala v razpravo zakon o morskem ribištvu. Potem bomo drugače mogoče tam sodelovali, mislim domačini, ker ta zakon ima sigurno svojih 700 členov, ki govorijo o stvareh, ki se tičejo pravzaprav vseh pomorskih držav, torej predvsem temeljijo na različnih sporazumih, dogovorih, deklaracijah, mednarodnih institucij. Tako, da pravzaprav vključuje vse to. Tisto, kar se nas tiče tukaj v Sloveniji, pravzaprav so tista prva poglavja, prvih pet poglavij, če prvega damo proč. Govorimopredvsem o suverenosti morja, do kam segajo teritorialne vode, čeprav tam zdaj piše, kakšna je geografska širina ali pa dolžina - bi bilo lepo, ampak je druga plat medalje. Upajmo, da bo v kratkem tudi to. Jaz ne bi ponovil tistega, kar je gospod sekretar povedal, ampak nekaj bi vam povedal vseeno. Kaj se na tisti majhni površini, morski površini, v tako imenovanem Piranskem zalivu pa Koprskem zalivu dogaja? Kaj vse imamo? To se hitro našteje. Če vzamemo kot primarno luko Koper s svojim tovornim prometom pa tudi potniškim, pa naprej no, imamo še tri luke, pa nekaj manjših. Imamo pa potniški promet, predvsem v letnem času. Imamo turizem, imamo tri marine, dve večji v Izoli in v Luciji, pa manjšo v Kopru. Imamo ladjedelnico, in "
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Pozdravljeni poslanci, poslanke, gospod minister. V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke nikakor ne moremo pozabiti besede Združene liste socialnih demokratov in ministra Bohinca, da je 100 tisoč delavcev, ki se s tem zakonom ne strinjajo, manjšina. Medtem ko je ta ista politična opcija obravnavala in išče pravice manjšin, ki so 100-krat manjše, takrat in tam, kjer jim ustreza. V <PARTY> ne moremo podpreti zakona, ki je zgolj in samo pesek v oči in ki išče zahteve zgolj za delavce, ne pa za gospode direktorje, menedžerje in vodilne kadre. Hvala lepa.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana gospa ministrica z ekipo, kolegice in kolegi! Že kar nekaj časa se ukvarjamo z vprašanjem izgradnje urgentnih centrov in novostmi, ki jih bodo le-ti prinesli za nas državljane. Urgentni centri so vsekakor velika pridobitev in so nadgradnja sedanjemu zdravstvenemu sistemu, s katerim naj bi se povečala hitra in učinkovita zdravstvena, diagnostična in terapevtska obravnava. Z izgradnjo in delovanjem urgentnih centrov pa bo prišlo do reorganizacije službe nujne medicinske pomoči. Na tem področju vsekakor prihaja do pomislekov lokalne skupnosti, zdravstvenih domov, družinskih zdravnikov, ki zdaj opravljajo delo tudi v sistemu nujne medicinske pomoči in menijo, da je nujna medicinska pomoč na primarni ravni dobro organizirana, dobro opremljena in da razpolaga z ustrezno izobraženim in strokovnim kadrom, ki omogoča oskrbo večjemu številu ljudi. Predvidena organizacija bi naj ukinila obstoječo mrežo dežurnih mest v zdravstvenih domovih, zato predstavniki zdravstvenih domov opozarjajo na nujnost celovitega reševanja sistema predbolnišnične nujne medicinske pomoči in odklanjajo vsakršno parcialno spreminjanje obstoječe mreže nujne medicinske pomoči in organizacijsko-kadrovske eksperimente, ki so lahko tudi usodni za zdravje in življenje ljudi izven urbanih središč. Pomisleki so tudi, ali bo na novo organizirana nujna medicinska pomoč dovolj hitra in učinkovita predvsem v ruralnem, težje dostopnem in odmaknjenem hribovskem področju. Sicer ima tudi zdaj organizirana nujna medicinska pomoč pomanjkljivosti. Naj samo opozorim na to, kaj se je zgodilo pred kratkim v Pomurju, ko nujna medicinska pomoč ni bila dovolj hitra in so svojci umrlega fizično obračunavali z ekipo nujne medicinske pomoči. Tako da moramo pogledati tudi sedanjo nujno pomoč. Pravica vseh državljanov je, da smo deležni kakovostne in hitre zdravstvene oskrbe, ki jo v danem trenutku potrebujemo. Zato izražamo skrb glede pravočasne oskrbe bolnikov v primeru podaljšan