EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, gospod predsednik. Ne bi rad, da bi se danes pogovarjali o položaju Madžarov v Prekmurju v njihovem imenu, sploh o sožitju s Slovenci, ker mislim, da smo lahko za vzor tega sodelovanja v vseh teh letih. Rezultat tega je tudi, da imamo v Prekmurju najbolje razvito dvojezično šolstvo verjetno v Evropi ali pa še kje drugje. Boljše je urejeno kotna primer na Primorskem. In mislim, da je to tudi priznanje sožitja med našimi ljudmi. Škoda bi bilo, če bi nas ta knjižnica sedaj razdvojila in bi prišlo do tega, da se delimo na Madžare in Slovence. Tega ne smemo storiti in s polno mero odgovornosti se lotimo tega zakona, ki je v proceduri in povejmo, kaj je tisto, kar bi bilo treba še zapolniti. 23. in 24. člen dajeta vse možnosti knjižnici v Lendavi, da se še okrepi, da dobi še dodatna sredstva in da zagotavlja še kvalitetnejšo ponudbo svojih storitev. V bran soboške knjižnice moram ponoviti sledeče: to, da že 30 let sodeluje s knjižnico Držanji v Somboteju in Sečenju v Budimpešti in da je vpisana v sporazum med Madžarsko in Slovenijo v kulturnem sodelovanju, ki velja do leta 2003, pomeni, da je stroka ugotovila, da ta knjižnica dobro deluje. Sam sem bil v bivši funkciji dostikrat skupaj s predstavniki teh knjižnic, kjer so zelo laskavo govorili o tem sodelovanju naše knjižnice s knjižnico na Madžarskem. Hudo mi bo, če bo danes prišlo v eter ali pa tudi kolegom iz Madžarkse na ušesa, da se nekaj dogaja v Sloveniji in kot da iščemo neke spore. Daleč od tega. Nobenih sporov ni. Mislim, da se lahko v okviru tega, kar sprejemamo, marsikaj tudi postori. Še eno stvar bi opozoril, na kar danes ni bilo opozorjeno. V Soboti nastaja višješolski študijski center ekonomije. Kako je pomembno, da imamo močno študijsko knjižnico za pripadnike, torej Slovence in Madžare, ki živijo v Pomurju. Če to izgubimo, da bo soboška knjižnica kar navadna knjižnica, ker država dveh knjižnic v Sloveniji ne bo imela, to prav gotovo ne, potem je tudi vprašanje kakšna bo ponudba za naše študente
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Pozdrav obema ministroma s sodelavci, poslanke in poslanci, lep pozdrav! Kolega Kontič je že prej lepo orisal vse probleme v Šaleški dolini in jaz se moram z njim strinjati in tudi podpiram vse tisto, kar je povedal. Veseli me, da se je v zadnjem času pospešila aktivnost glede umeščanja tretje razvojne osi v prostor. Pred kratkim je bilo kar nekaj sestankov in srečanj. Datumsko so tudi že določene javne razgrnitve prostorske umeščenosti trase v prostor. Upam, da bosta oba ministra uskladila svoje delo in usmeritve in odločitve glede umestitve tretje razvojne osi v prostor. Pozdravljamo novi zakon o kmetijskih zemljiščih, vendar se moramo na drugi strani posvetiti tudi gospodarstvu, podjetnikom, turizmu, ki je značilno za SAŠA regijo in Zgornjesavinjsko dolino. Prometnice so zasičene s prometom in v zelo slabem stanju. Šoštanj je popolnoma zasičen s prometom in nujno potrebujemo priklop na hitro cesto. Ne smemo pozabiti tudi na povezavo s Koroško regijo. Gospodarstveniki, podjetniki, turistični delavci in vseh 10 županov SAŠA regije apeliramo na oba ministra, da čim prej pristopita k izvajanju umestitve tretje razvojne osi v prostor od Šentruperta do Velenja in naprej na Koroško, kar je izrednega pomena. Občine imamo težave z izdelavo OPN-jev, pridobivanje smernic je dolgotrajno. <PARTY> – v občini Šoštanj čakamo že 10 mesecev na odgovor kmetijskega ministrstva, na smernice. Vloženih imamo preko 150 vlog za spremembo namembnosti. Naši občani postajajo nervozni, stalno sprašujejo, kako dogo bo še to trajalo, in že izgubljajo potrpljenje. Jaz obema ministroma želim, da pristopita k tej resni zadevi in da čim prej uskladita svoje delo. Na koncu bi pa rekel, da je čas zlato. Hvala.
Hvala lepa. Dejstvo je, da delo na črno odnaša ogromno denarja in zadevo je treba urediti. Zaposlovanje na črno pa še več denarja. Vendar pa tukaj poudarek tega zakona ni na tistih, ki kršijo zakon, ampak na tistih, ki bi hoteli nekomu pomagati. Vzemimo primer sina, ki je frizer in bo, recimo, mami, predem bo šla na obisk k neki teti nekam stran, doma naredil frizuro. Ali bo zaradi tega priletela inšpekcije, ga zaprla in ga kaznovala? Mislim, da je to bedasto. Mogoče primer ni najbolj ustrezen, pa vendar kaže na to, da Vlada ni dovolj dobro razmišljala, kaj se ljudje delajo in kje vse prežijo kakšne take zanke in napake. Dejstvo je, da socialna situacija v Sloveniji je slaba in vedno slabša bo. Ljudje ne bodo imeli denarja za plačevanje ne vem koga vse in bodo prosili svoje prijatelje, sodelavce, ki so različnih poklicev, da jim bodo, recimo, pomagali doma; če mu bo spustila voda v kopalnici, bo poklical prijatelja, in bo rekel: "Veš kaj, jaz ti bom pomagal, ti mi boš pa zamenjal cev." Ali bo v tem primeru prišla inšpekcija in naredila problem? Pa še vprašanje je, kako bo vstopila inšpekcija. Ali ima inšpektor pravico vstopati v tuje prostore, kajti tudi policist ima pravico vstopiti v tuje stanovanjske prostore zgolj z odredbo sodišča. Tudi tukaj ni to dodelano. Mislim, da bi morala zakonodaja drugače gledati na vse skupaj. Recimo, zakaj ne bi Vlada v prvi vrsti poskrbela za to, da se uvedejo javna dela in da se preneha z neskončnim metanjem socialne pomoči skozi okno. Imamo 130 tisoč brezposelnih in dajemo denar mesečno, ne vem koliko, 500 evrov za to, da ljudje sedijo doma. Namesto da bi rekli, toliko in toliko dela je v Sloveniji, pa čeprav je to pometanje parkov, čeprav je to kidanje snega ali karkoli drugega. Če kdo hoče dobiti to socialno podporo, to socialno pomoč, bo izvajal javna dela. Če tega ne bo delal, se mu ta pomoč odvzame. Ampak ne, Vlada potrebuje volivce! Volivce dobiš na ta način, da jim daš nekaj denarja, da na račun vseh ostalih, vseh tistih, k
Spoštovana predsedujoča! Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Najprej upam, da sem razveselil dr. Gorenaka, ki si je prej zaželel, da bi koga iz pozicije slišal, pa je prišlo do zavlačevanja in ideja o dodatnem zavlačevanju s strani vaših kolegov. No, pa kljub temu smo le prišli do besede. V zgodovini so bili poklici, ki so bili pravzaprav imuni na razne kazenske postopke. Vemo, da so bili zdravniki nekoč takšni, ki so imeli to imuniteto, pa piloti, in na tem področju so se stvari močno spremenile. Vendar pa vidimo, in o tem je bila tudi razprava mnogih od vas, da takšne odgovornosti ni v pravi meri pri pravosodju. In se s tem strinjam, res ni prave mere odgovornosti. Ampak moram poudariti, da je to področje bistveno bolj občutljivo kot vsa ostala področja. Vemo, da so si v zgodovini mnogi režimi podrejali pravosodje za dosego svojih ciljev – pod krinko odgovornosti za določene postopke. Prav zato se zavzemam za to, da se to rešuje izredno občutljivo, strokovno, temeljito in da dobimo celovito rešitev v ta zbor. Rekel bi, da je večkrat v zgodovini prišlo pravosodje pod okrilje politike, tako da so se citirali posamezni ekscesni primeri. Danes smo bili priča temu kar nekajkrat. Namreč, kadarkoli obravnavamo neko širšo tematiko, vedno v njej najdemo nekaj ekscesnih primerov. Ampak ti posamezni primeri nas ne smejo zavesti, da ne vidimo gozda zaradi nekaj dreves. To opozorilo moramo nekako upoštevati. Slišal sem, da naj bi bila naša stran, tako sem razumel, zadovoljna s stanjem v pravosodju. To je daleč od resnice. Nismo zadovoljni s takšnim stanjem in minister je poudaril, da si želi izboljšav in da bo na tem tudi delal. Torej kritika, ki sem jo slišal enega od vaših razpravljavcev, češ da smo navdušeni, če sem prav razumel, nad stanjem, ni upravičena. Je pa nekaj pomembno. Danes so nam predstavniki pravosodja, predstavniki vrhovnega sodišča, tudi sami povedali, da si želijo izboljšav, ampak povedali so, kakšen je trend. To je pa zelo zadovoljivo in lahko opoguml
Hvala za besedo, predsednik. Lep pozdrav! Finančna kriza v letih 2007 in 2008 je razkrila pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih pa tudi v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na državni ravni zaostajajo za finančno globalizacijo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih institucij posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti pri sodelovanju, usklajevanju, nadzoru in dosledni uporabi prava Unije in zaupanje med nacionalnimi pristojnimi organi. Cilj predloga zakona je v slovenski pravni red delno prinesel Direktivo 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktive glede pristojnosti evropskega nadzornega organa in v delu, ki se nanaša na spremembo Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki sprejemajo direktive oziroma jih direktiva tudi spremlja. Glede na to, da je to dokaj tehnični, strokovni zakon, tudi ni bilo neke poglobljene in vsebinske razprave o posameznih členih, saj gre za prenos samih direktiv. Ampak ob tem velja poudariti poglavitne rešitve predloga zakona, kot je nova vloga Skupnega nadzornega organa odbora, tako da bo nadzorni organ iz Republike Slovenije, ki opravlja nadzor nad osebami v finančnem konglomeratu, moral sodelovati s Skupnim odborom ter mu nemudoma sporočati vse informacije, ki so potrebne za opravljanje njegovih nalog, tako da bo koordinator o ugotovitvi finančnega konglomerata in imenovanja koordinatorja med drugim obvestil tudi Skupni odbor namesto Komisije. Da mora seveda nadzorni organ pred sprejetjem odločitve glede enakovrednosti nadzora upoštevati smernice, ki jih pripravi Skupni odbor. Omogočena bo tudi mediacija ustreznih evropskih nadzornih organov z nadzornimi organi v posameznih državah ter o problemih finančnih institucij v tretjih državah sveta. Vzpost
Hvala za besedo. En lep pozdrav vsem prisotnim! Zakon o znanstvenoraziskovalni in inovacijski dejavnosti je v raziskovalni sferi verjetno eden najbolj oziroma najtežje pričakovanih zakonov. Intenzivno je nastajal več kot pol desetletja. Dejansko se je na njem intenzivno delalo od leta 2015 in v pripravo je bil vključen zelo širok krog deležnikov. Pri rešitvah se je zakon zgledoval po najuspešnejših tujih sistemih in pa predvsem tudi naslanjal na evalvacijske študije slovenskega raziskovalnega in inovacijskega sistema. Osebno verjamem, da so zakonske rešitve oblikovane na način, da je dosežen konsenz in široka podpora zakonskemu predlogu. To široko podporo kažejo tudi številna pisma podpore, ki smo jih prejeli verjetno vsi poslanci. Nekateri ste že določene inštitucije naštevali, tako da jih ne bom še enkrat. Bi se pa na tem mestu res zahvalila vsem, ki so v tem procesu sodelovali in prispevali svoj del k oblikovanju tega zelo pomembnega zakona, predvsem tudi ministrici Simoni Kustec in predvsem državnemu sekretarju dr. Mitji Slavincu, ki je tudi tukaj z nami, ker se je res zelo trudil še v teh zadnjih mesecih in poskušal zakon uskladiti s prav vsemi deležniki in to mu je tudi uspelo. Zdaj bom čisto na kratko, ker ste večina tudi že omenili najpomembnejše rešitve, ampak poudarila bi res, da je ta stabilnost financiranja, ki se s tem postopno povečuje, zelo pomembna, kajti neodvisnost financiranja, še posebej neodvisnost od političnega vpliva, je po moje ključnega pomena za znanost in inovativnost. Potem to povečanje avtonomije javnih raziskovalnih organizacij, posebna pozornost oziroma pomembnost je možnost ustanovitve gospodarske družbe, zelo pomembno je stimulativno nagrajevanje raziskovalcev, da jih bomo lažje zadržali ali pa mogoče celo privabili nazaj v Slovenijo, kar je ključno; definiranje javne službe – kar nekaj je teh res dobrih rešitev. Gre torej za vzpostavljanje tesnejšega sodelovanja z gospodarstvom, osredotočenost na potrebe nadaljnjega družbenega razv
Hvala za besedo, predsedujoči. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o organiziranosti in delu v policiji je večinoma posledica stavkovnega sporazuma med policijskima sindikatoma in Vlado. Kot po navadi Vlada in pristojno ministrstvo nista bila pripravljena prisluhniti zahtevam policistov, vse dokler se slednji niso odločili za štrajk. Tukaj ne govorimo o novih zahtevah, govorimo o izpolnjevanju zavez tako sedanje kot preteklih vlad, ki so bile dane že večkrat. Kot praktično na vseh področjih javnega sektorja imamo že celo kopico sklenjenih dogovorov in sporazumov, ki pa se v praksi nikoli ne realizirajo. Tudi v primeru policistov je bilo temu tako. Zaradi uvrstitve delovnega mesta policista v dvajseti plačni razred so, na primer, policisti opozorilno stavko izpeljali že leta 2007. Od tega obdobja pa do danes je bil med sindikati in Vlado vsako leto sklenjen kakšen sporazum ali dogovor. Realiziranih zavez pa je le malo. Tokrat so bili policisti nekoliko bolj uspešni zaradi izvedbe najdaljše stavke v zgodovini Slovenije. Vlada je, zato da je prisluhnila zahtevam policistov, potrebovala kar 323 dni. Skoraj eno leto so torej morali stavkati policisti, da so dosegli vsaj tiste nujno potrebne spremembe. A z zakonom, ki ga obravnavamo danes, seveda ne bodo rešene vse težave, nerealiziranih zavez namreč ostaja še veliko. Pa ne le pri policistih, anomalij v javnem sektorju je še ogromno, a glede na odnos te vlade in koalicije do sindikalnega združevanja in boja za delavske pravice ne gre pričakovati, da bodo te anomalije kaj hitro odpravljene. Ne gre pozabiti besed predsednika Vlade, ki je stavko policistov označil za neodgovorno, nedostojno in sramotno ter dejal, da gre za izsiljevanje naše države, na kar ne bo pristal, ne glede na posledice. Kakšen odnos ima do sindikatov in delavcev, ki jih le-ti zastopajo, kakšen odnos ima pač koalicija, se je jasno izkazalo tudi ob obravnavi tega zakona na matičnem odboru. V Državni zbor smo prejeli dodatne predloge amandma
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana predstavnika vlade! Kolegice in kolegi poslanci! Predlog zakona, kakršnega je predložila vlada, je bil potreben velikih posegov, namreč odbor je oblikoval prek 50 svojih amandmajev. Morda tudi zaradi uvajanja novejših pravnih institutov in nezaupanja, ki se ob novitetah porajajo. Kljub temu vztrajamo na tem, da je zakon, kakršen je v proceduri, skupaj z amandmaji, ki jih je sprejel odbor in ki jih bomo, upam, sprejeli tudi v državni zboru, potreben - zardi potrebne spodbude pri razvoju področij, ki jih sedanja rešitev ovira, razvoj turizma pa je tako v interesu lokalne skupnosti, kot v interesu države. Največ pozornosti je vzbudila ureditev razlastitve oziroma omejitev lastninske pravice. Žičniške naprave najpogosteje povezujemo s smučišči, čeprav ne samo z njimi. V preteklosti je bilo prav pri pridobivanju zemljišč za žičniške naprave, ki so seveda predpogoj za ureditev smučišč, precej težav. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev se nadejamo, da bodo z novim zakonom težave odpravljene. Žičniške naprave predstavljajo infrastrukturo turizmu, s katerim se območje, ki uživa njeno prisotnost, razvija. Seveda naj se pri gradnji žičniških naprav vedno najprej išče konsenz za njihovo gradnjo, razlastitev oziroma omejitev lastninske pravice pa naj bo skrajni možni ukrep. Ne moremo pa pričakovati, da se gradnja objekta ne bi izvršila morebiti zgolj zaradi enega lastnika zemljišča, ki bi s tem lahko ogrožal širši interes in interes ostalih. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev smatramo, da je primerno, da se na področju žičnic vpeljuje koncesija, potrebno pa je predvideti rešitev, če bo investitor oviran v svojem delu. Ta rešitev je omejitev lastninske pravice, ki naj bo, kot že rečeno, zadnji ukrep, vendar tudi nujno potreben, če želimo, da se bo investitor sploh lotil gradnje žičniških naprav. Brez te možnosti obstaja velika verjetnost, da bodo interesi potencialnega investitorja manjši. R
Spoštovani prisotni! Dovolite v prvem delu, državni sekretar v okviru Republike Slovenije je dejal, da tudi fiskalna politika Evropske unije narekuje tempo dogodkov in dvig davkov v okviru naše države. Iz tega mesta dovolite, da vas ponovno seznanim, kar sem vas že na matičnem delovnem telesu seznanil, da v okviru Evropske unije imamo monetarno unijo, nimamo pa fiskalne unije, oziroma z drugimi besedami - v okviru Evropske unije je enotna denarna politika, ni pa enotne fiskalne, torej davčne politike. In kar se iz tega mesta tiče, torej predloga ničelne stopnje za področje literature ali pa knjige, kakorkoli hočete, iz tega mesta se mi tudi ne zdi prav, da vlada Republike Slovenije tako poslušno sledi priporočilom o razlikah med članicami Evropske unije, da vlada Republike Slovenije sama priznava, to ste vi namreč rekli, da je pač dejstvo, da Slovenija na to ne more pristati navkljub temu, da druge, tiste močnejše, bolj kredibilne, predvsem pa bolj zaverovane vase članice Evropske unije imajo - in prav ste ugotovili. Dejansko to ugodnost imajo Velika Britanija kot članica Evropske unije. Ampak sami ste pa rekli: Slovenija pa tega ne more imeti. In resnično, ko vas včasih tako, vas ali pa celotno vlado, poslušam, se mi zdi dosti pomembnejše, da se je v okviru Evropske unije tudi Slovenija kot polnopravna članica od 1.5.2004 naprej sprijaznila s tovrstnim negativnim dejstvom za našo državo, čeprav za to ni bilo nobene potrebe. Še enkrat poudarjam, v okviru Evropske unije in v okviru institucij Evropske unije ni nikjer zabeleženo in tudi Slovenija tega nikjer ni podpisala, da pristopa k davčni uniji, ker te institucije enostavno v Evropi ni. Gre izključno za to, da poskušate nadaljevati z obstoječo politiko, torej biti všečni in pač sprejemati višje davke kot država članica Evropske unije v Republiki Sloveniji, ki polni seveda evropski proračun; in zgodba je zaokrožena. Dovolite pa, da izpostavim tudi tisto, po moji oceni najpomembnejši element zakona o davku na dodano
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavci, kolegice in kolegi poslanci! Predlog novega zakona o spremembah in dopolnitvah energetskega zakona se sprejema predvsem v luči novih evropskih direktiv, ki nadomeščajo dosedanjo pravno ureditev Evropske unije. Z njimi se oblikujejo nova skupna pravila notranjega trga z električno energijo in zemeljskim plinom. S tem se nadaljuje vzpostavljanje notranjega trga, ki se je pričelo že pred leti in se je pokazalo za izjemno pozitivno, tako z vidika konkurenčnosti evropskega gospodarstva kot z vidika posameznega državljana. V vseh državah Evropske unije bodo v prihajajočem obdobju upravičeni odjemalci postali tudi gospodinjski odjemalci, kar pomeni, da bodo tako kot industrijski imeli pravico sami izbirati svojega dobavitelja elektrike. Dobavitelja si bodo odjemalci lahko izbirali na celotnem področju skupnega evropskega trga. Zato je nujno, da se zakon vvečji meri posveti zaščiti odjemalcev, kar predlog zakona po mnenju poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev zadovoljivo rešuje z določbami, ki odjemalcu zagotavljajo dostop do omrežja, ki je in bo tudi v prihodnje po vsej verjetnosti v monopolni lasti. Rezultati v Evropski uniji so pokazali, da odpiranje trga pomeni tudi nižje cene. Seveda nizka cena ne pomeni veliko, če ni zagotovljena kvaliteta energije. Zato morajo biti tudi standardi dovolj visoki. Nekateri se bodo morda ustrašili, da se bo zaradi liberalizacije skupnega trga in zaradi pritiskov po zmanjšanju stroškov zanesljivost oskrbe zmanjšala. Univerzalno pravilo je, da se električna energija zagotavlja vsem gospodinjskim uporabnikom ob primerno nizkih cenah. Poleg tega pa je pravo evropskih skupnosti zagotovilo dodatne mehanizme, da do tega ne bo prišlo. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev pa se sprašujemo, ali je zakon dovolj učinkovit, dovolj učinkovito varuje socialno ogrožene osebe. S sprejemom novele energetskega zakona bo precej več pristojnosti imela agencij
Spoštovani, prav lepo vsi pozdravljeni! Množično vrednotenje nepremičnin je sistem ocenjevanja vrednosti nepremičnin, katerega namen je ocenjevanje tržne vrednosti velikega števila nepremičnin hkrati. Slednjega v Republiki Sloveniji uporabljamo od leta 2006, a ga slovenska javnost v večji meri povezuje z oblikovanjem odmere davka na nepremičnine, dejansko pa ga za svoje delovanje uporabljajo številne institucije in ustanove, katerih osnovna dejavnost je povezana z načrtovanjem v prostoru, trgovanjem z nepremičninami oziroma določanjem pravic iz javnih sredstev, katere obravnava Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Zakonsko sistem množičnega vrednotenja nepremičnin ureja Zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin, ki je bil leta 2018 spremenjen tako, da so bil odpravljene ugotovljene neustavnosti iz odločbe Ustavnega sodišča iz marca 2014. Letošnje leto je Državni zbor s sprejetjem novele zakona omogočil podaljšanje veljavnosti zakona, ki omogoča kontinuirano izvajanje starega množičnega vrednotenja nepremičnin do 31. marca 2020, prvi pripis po splošnih vrednostih pa se opravi 1. aprila 2020. Predlagana novela zakona odpravlja nejasnosti in pomanjkljivosti ter ustavno neskladje pri vrednotenju posebnih enot, kot so bencinski servisi, elektrarne, pristanišča in marine. Z njenim sprejetjem bomo zagotovili večjo varnost in preglednost sistema množičnega vrednotenja nepremičnin ter strokovno utemeljeno in neodvisno uporabo podatkov o vrednosti nepremičnin, s čimer se zmanjšuje možnost potencialnih zlorab z namenom doseganja ugodnejših davčnih in finančnih obveznosti. Vsled vsemu temu in vsega naštetega bomo v Poslanski skupini <PARTY> predlagano novelo podprli. Hvala.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Torej, kot je že jasno iz sklica, danes obravnavamo zaključno poročilo Preiskovalne komisije za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij v primeru investicije v TEŠ 6, kjer bo Državni zbor na to desetletno sago, ki jo javnost pozna predvsem kot, žal, zloglasno investicijo, ki nas je zaradi politike vse državljane zelo veliko stala in nas bo glede na izsledke poročila veliko stala tudi v prihodnje, končno postavil piko. Izhajajoč iz končnega poročila, ki je bil tudi javnosti dan na vpogled, lahko rečemo, da je komisija samo raziskovalno delo opravila korektno. Na nas vseh poslancih tega sklica ne glede na to, kakšna je naša politična provenienca, pa je, da dobro razmislimo in utemeljimo, kakšna bo končna vsebina, torej kakšen bo dejansko končni epilog preiskovalnega dela, ki se manifestira tudi skozi vložene sklepe, kot tudi skozi oba amandmaja na te sklepe. Torej, kaj bo tisto, kar bo v resnici stalo pred to piko, ki jo bo danes v svojem imenu dal Državni zbor. To se mi zdi, da je nekaj, kar javnost od nas bred sprenevedanja zagotovo nedvoumno tudi pričakuje. Cilji komisije so bili ob začetku dela zelo jasni. Raziskovali se je, kakšne so bile dejanske okoliščine javnega naročanja pri investiciji v blok TEŠ 6, kakšne so bile okoliščine večanja moči bloka TEŠ 6 in cene investicije, kakšne so bile tudi analize dobavne kakovosti cene premoga in zaloge Premogovnika Velenje, ki so bile potem seveda tudi podstat za investicijo v obsegu, kot jo poznamo danes. Tukaj se seveda postavlja vprašanje, ali so se te analize sploh upoštevale, s kakšnim namenom se morda niso, ali so bile morda celo prirejene in kakšna je bila na podlagi teh ugotovitev tudi potem končna odzivnost takratne politike, torej takratne vlade oziroma takratnega predsednika vlade, pristojnih resornih ministrov, vodstva HSE, TEŠ, Premogovnika Velenje na eni strani in seveda tudi sprege za odločitvami in dogajanji znotraj