EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, predsedujoči. Predlog zakona v slovenski pravni red prenaša direktivo o spremembi glede kraja obdavčitve pri opravljanju telekomunikacijskih storitev, storitev oddajanja ter elektronskih storitev, opravljenim osebam, ki niso davčni zavezanci, ki mora biti uveljavljena s 1. januarjem 2015, nadalje direktivo o pravilih za vračilo davka na dodano vrednost davčnim zavezancem, ki nimajo sedeža v državi članici vračila, ampak v drugi državi članici, direktivo v zvezi z neobvezno in začasno uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo določenega blaga in storitev, dovzetnih za goljufije, zlasti glede podaljšanja roka za uporabo obrnjene davčne obveznosti za prenos pravic do emisije toplogrednih plinov in direktivo kar zadeva najbolj oddaljene francoske regije in zlasti Mayotte. So pa v predlog zakona vključene tudi vsebinske in terminološke prilagoditve, potrebne zaradi uveljavitve Zakona o finančni upravi s 1. avgustom 2014. V predlog zakona je na primer vključena posebna ureditev za telekomunikacijske storitve oddajanja ali elektronske storitve, ki se opravijo končnim potrošnikom ne glede na to, kje ima sedež davčni zavezanec, ki je opravil te storitve. Obveznost za plačilo DDV nastane v državi članici potrošnje. Uporaba posebnih ureditev je opcijska. V ZDDV-1 sta tako predvideni dve ureditvi, in sicer posebna ureditev za telekomunikacijske storitve, storitve oddajanja ali elektronske storitve, ki jih opravljajo davčni zavezanci, ki nimajo sedeža znotraj unije, ter posebna ureditev za telekomunikacijske storitve, storitve oddajanja ali elektronske storitve, ki jih opravljajo davčni zavezanci s sedežem znotraj unije, vendar ne v državi članici potrošnje. Sprememba kraja obdavčitve za telekomunikacijske storitve, storitve radijskega in televizijskega oddajanja in elektronske storitve, ki jih davčni zavezanec ne glede na to, kje ima sedež, v uniji ali zunaj nje, opravi osebi, ki ni davčni zavezanec, ter s tem povezanima posebnima ureditvama mini V
Hvala za besedo. Odbor za zunanjo politiko je na svoji 13. seji 21. januarja obravnaval Predlog zakona o ratifikaciji Konvencije o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve 1976 in Protokola iz leta 1996, ki spreminja Konvencijo o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve iz leta 1976, in ga je Državnemu zboru predložila Vlada. Odbor je pri obravnavi jasno upošteval mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila in ni imela pripomb. Dodatna dopolnilna obrazložitev je bila s strani predstavnika Uprave Republike Slovenije, ki je pojasnil, da mora Republika Slovenija zaradi uskladitve z Direktivo 2009/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o zavarovanju lastnikov ladij za pomorske zahtevke in zaradi zagotovitve višjih zneskov omejitve odgovornosti za pomorske terjatve sprejeti tako ureditev, da bo zavezana samo za protokol. Pomen uporabe protokola je za vse države članice EU, ob tem da je določeno, da se konvencija in protokol uporabljata kot enoten dokument, zato sta v obravnavo predložena oba dokumenta. K predlogu zakona na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet noben amandma, zato je Odbor za zunanjo politiko Državnemu zboru predlagal, da Državni zbor Predlog zakona o ratifikaciji Konvencije o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve 1976 in Protokola iz leta 1996, ki spreminja Konvencijo o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve 1976, sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Hvala za besedo, podpredsednik. Prav lepo pozdravljeni, minister, vsi ostali, kolegice in kolegi. V začetku vam bom povedala pričevanje zaposlene v domu za starejše. Vse, ki delamo v domovih, nas žalostijo medijska dogajanja zadnjih dni. Kot delavka v domu lahko rečem, da smo se maksimalno potrudili, delali smo, ko je večina ostalih bila doma na čakanju. Delali smo brez zaščitne opreme in v strahu, da zanesemo virus v dom. Edino željo, ki smo jo poleg strahu imeli, je bila ta, da bi imeli dovolj zaščitne opreme, da bi zaščitili stanovalce, sebe in naše najbližje. A žal so se nam v tem času že zgodili Metlika, Šmarje pri Jelšah, Ljutomer. Domovi so prosili druge domove, če imajo kaj zaščitne opreme, da bi jim poslali. V kolikor bi jo imeli, bi jim jo seveda z veseljem dali, a na istem smo bili vsi. Nismo imeli ničesar. Takrat se nobeden od nas ni spraševal, od kje bodo prišle maske in kakšna bo njihova cena. Pomembno je bilo le to, da jih dobimo. Ponosna sem na svoje sodelavce, ki so kljub pomanjkanju zaščitne opreme hodili vestno v službo in skrbeli za naše starostnike. Sedaj pa nas mediji blatijo in poslanci opozicije želijo prenesti odgovornost ob pomanjkanju zaščitne opreme na nas, zavode, da bi pred epidemijo morali sami poskrbeti za ustrezne in zadostne količine zaščitne opreme. Sprašujem se, kje je tu etika, kje je tu empatija do sočloveka, ki trpi v kontrapturah, ki že leta ni zaužil hrane skozi usta, ker je njegova edina pot prehranjevanja cevka, vstavljena v želodec. Da ne govorim o prisotnosti bolečin, katere spremljajo kontrapture in preležanine. Takih je v domovih večina oskrbovancev in ne vem, če se pri tem zavedate, da tudi mi nismo mogli načrtovati nekaj, kar sploh nismo vedeli, da nas bo doletelo, in na žalost je tudi Slovenijo dosegla nalezljiva bolezen Covid-19, zato smo pričakovali od države, da nam bo priskočila na pomoč. In kaj smo dobili? To je bilo pričevanje ene od zaposlenih. Enako zgodbo pa smo poslušali na odboru iz ust direktorice doma up
Hvala za besedo. Tale novi osmi odstavek me zelo zaskrbljuje pravzaprav. Zdaj bo parlament involviran v očitne posle izvršilne oblasti, s tem da ni zapisano, da mora biti eden od teh dveh poslancev iz opozicije - to je spet vse v družini, s tem da bodo imeli eni malo več dela. Vlada je dolžna narediti čistopis, tako kot ga je treba, v skladu z odločitvami državnega zbora, tu ni potrebno nobeno mešanje kompetenc oziroma tile skupni posli. Jaz temu nasprotujem. Jaz vidim seveda veliko razliko v tem, ali pregleda ali pripravi. V amandmaju je zapisano, da pripravi ta skupina. Jaz mislim, da to pripravi vlada, tukaj naj se pa pregleda.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni, predsedujoči, predstavniki ministrstva, poslanke in poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije smo veseli, da je Sloveniji kot prvi novi članici uspelo izpolniti pogoje za prevzem evra. Podpiramo tudi sprejem zakona o uvedbi eura, ker bodo po našem mnenju tako bolj precizno rešena nekatera operativna vprašanja v povezavi s prevzemom evra, še zlasti tista, ki niso podrobno urejena s pravnimi viri Evropske unije. Formalno je prevzem evra kot denarne enote Republike Slovenije urejen z uredbo številka 1103/97. V zakonodaji posameznih držav ni dovoljeno urejati zadev, ki so urejene v uredbah, te se namreč uporabljajo neposredno. Z uredbo številka 2866/98 se ureja menjalno razmerje med evrom in valutami držav članic, ki prevzemajo evro. Ta pa je v našem primeru dopolnjeno z odločbo sveta številka 495 z dne 11. julija 2006 o uvedbi enotne valute v Sloveniji s 1. januarjem 2007. Ker bo evro uveden kot denarna enota Republike Slovenije z odločbo Sveta Evropske unije, zakon pretežno ureja postopek zamenjave tolarja za evro, obdobje dvojnega obtoka in jemanja tolarja iz obtoka. Vsebuje tudi nekatere druge določbe, ki bodo pravna podlaga za tekoč prehod s poslovanja v tolarjih na poslovanje v evrih v javni upravi, pravosodju in na finančnem trgu. Posebna poglavja so namenjena urejanju stanja na računih in plačilnem prometu, dolžniškim vrednostnim papirjem ter obrestnim meram, indeksom in tečajem. Zakon tudi zelo natančno predvideva postopek zaokroževanja cen. Banke, hranilnice in Pošta Slovenije ne smejo zaračunavati stroškov fizičnim in pravnim osebam, ki bodo v obdobju od 1. januarja do 1. marca 2007 polagali gotovino v tolarjih na račun, ki ga ima stranka pri tej isti banki ali hranilnici. Zamenjava tolarskih bankovcev po tečaju za menjavo v evre bo mogoča v Banki Slovenije brez stroškov tudi po 1. marcu 2007. V Banki Slovenije bo možno menjati tudi kovance, vendar le do 31. decembra 2016. Zakon oziroma prehod na evro bo imel nedvomno tu
Hvala za besedo. Samo glede tega, kar ste rekli, da sem rekel: "Počakajte, da sestopimo z oblakov …" Mislim, da nisem tega rekel; kar sem rekel in kar sem mislil, je tako, da ker sem začel malo namigovati na zgodovino, da se je v preteklosti dejansko tudi trošilo preko zmožnosti in tako naprej, da šele s tem, ko smo prišli v Državni zbor, smo nekako videli, koliko je resna situacija – vsaj naša poslanska skupina. Mislim, da nas je glede tega gospod finančni minister kar dobro obvestil oziroma nam razložil že takrat, ko smo se pogovarjali o rebalansu za proračun leta 2014. In moje besede so šle v tej smeri, da dejansko tisto prej so bil oblaki, zdaj smo videli, kje so tla in na teh tleh je treba pristati. Vseeno se vsaj jaz osebno zavzemam za malo mehkejši pristanek, tako kot sem rekel, zaradi tega ker ta mehki pristanek se nanaša ne samo na nas tukaj v Državnem zboru, ampak da se dejansko nanaša na državljane in državljanke Republike Slovenije. Toliko, hvala.
Hvala, predsednik. Ravno kot priročno današnji razpravi ena sveža novica, in sicer: Slovenija ostaja država z najvišjim deležem slabih posojil, kjer je posojilodajalec država, med vsemi državami članicami Evropske unije. Kot kažejo podatki Eurostata so v letu 2017 slaba posojila v Sloveniji predstavljala 4 % BDP. Še se bomo morali s tem ukvarjati. V preteklih razpravah je bila rečena samo ena stvar, in sicer da je bil določen del že opravljen, tudi preiskave DUTB v Logarjevi preiskovalni komisiji. Drži. V določenem delu se je preiskovalna komisija dotaknila prenosa, ampak morate vedeti, da tista preiskovalna komisija je imela mandat, če se motim, od aprila, marca 2015, dogodki v DUTB pa se dogajajo, resnično vam povem, danes, včeraj, stvari so aktualne in akutne. Ne gre za zgodbe samo za nazaj, ampak za stvari, ki so se dogajale včeraj. Javni interes, nekje je bilo izraženo, ali je javni interes. Seveda da je javni interes za ustanovitev te preiskovalne komisije. Namreč več primerov kaže na možnost, da so obstajale izveninstitucionalne politične odločitve, ki so vplivale na delovanje DUTB. Torej, javni interes je ugotoviti politično odgovornost za vzpostavitev sistema DUTB in ta DUTB zagotovo vzbuja sum obstoja nepravilnosti in politično odgovornost za samoupravljanje DUTB. Vlada, ponavljam, je skupščina Družbe za opravljanje terjatev bank. Naprej. Javni interes. Ali je DUTB upoštevala preverjanje kupcev terjatev? To je javni interes. Ali je bilo to vse v zvezi z našo obstoječo zakonodajo? Naprej. Po kakšni metodologiji so bile izračunane cene prodanih terjatev? V kolikšni meri so originalni dolžniki preko povezanih oseb prišli do odkupa svojega premoženja? Seveda, zato je javni interes. In zagotovo je v javnem interesu ugotoviti, ali so bile terjatve prodane na učinkovit način, torej z doseganjem najboljšega možnega izkupička. In tudi je v javnem interesu ugotoviti, ali so bili prenosi terjatev med DUTB in <PARTY>H transparentni in izvedeni na tak način, da vzposta
Hvala, gospod podpredsednik. Želim replicirati spoštovanemu kolegu Juriju. Mislim, da je dobro, da razpravljamo na tak način. Toda ta razprava in navajanje primera, ki ga je navedel gospod Juri, je izrazito nekredibilna, in povem, zakaj. Zato, ker o tem razpravlja človek, ki pač ni prišel na sejo delovnega telesa in ni poslal nadomestnega člana, da bi glasoval. Še enkrat povem to, kar sem povedal že nekajkrat: kandidatka ni padla zato, ker sem jaz glasoval proti njej, ampak zato, ker v odboru ni bilo človeka, ki bi glasoval zanjo. Tudi gospod Jelinčič je za javnost izjavil, da bi on glasoval zanjo, če bi tam bil; pa ga tam ni bilo, pa ni glasoval, pa tudi ni videl gradiv, ker jih ni prevzel, pa tudi ni slišal predstavitve. In gospod Peterle nam je že včeraj tudi to isto povedal, da je vse lepo in prav. Ampak tudi njega ni bilo, ni prišel na sejo, nadomestnih poslancev iz njihove poslanske skupine ni bilo. Zato prosim, da ne razpravljamo o tem, kaj bi bilo, če bi bilo, ko bi bilo, razpravljajmo o dejstvih! Hvala lepa.
Spoštovane kolegice, kolegi, predsedujoči, minister! Pristopi držav, ki so danes uspešne v zmanjševanju razvojnih razlik, so usmerjeni predvsem v ustvarjanje pogojev za izboljšanje gospodarske vitalnosti regij. Prav tak pristop spodbuja nastajanje in rast novih podjetij, spodbuja poslovno fleksibilnost, fleksibilnost zaposlovanja in pridobivanja potrebnih znanj ter partnerstvo med gospodarskimi subjekti in regionalni in nacionalnimi institucijami znanja. Med drugim je nova regionalna politika usmerjena tudi na razvoj institucionalne podpore posameznikom, lokalnim skupnostim in regijam za hitro in uspešno prilagajanje spremembam. Cilj predlaganega zakona, ki je danes pred nami, sledi ciljem lani sprejeta zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja, to je krepitev razvojne moči regij na podlagi lastnih razvojnih potencialov in globalnih priložnosti. Del sprememb, ki jih je predvidel lani sprejeti zakon, se je v določeni meri začel izvajati, a velik del je obstal zaradi neuresničljivosti in nadgradenj v praksi. Naj na kratko naštejem nekaj bistvenih ciljev nove zakonodaje o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja. Eden od ciljev je racionalizacija administrativnih postopkov in dodatno varčevanje pri uporabi javnih sredstev; nadalje izboljšanje sistemskih rešitev, ki so se po uveljavitvi lani v marcu sprejeta Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja izkazale za težko izvedljive, in ne nazadnje nadgradnja regionalne politike za njeno vključitev v kohezijsko politiko Evropske unije v novem programskem obdobju 2014–2020. Med drugim bo sprejem predloga zakona omogočil združitev Javnega sklada Republike Slovenije za regionalni razvoj in razvoj podeželja in Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo v notranji javni sklad. V Poslanski skupini <PARTY> smo prepričani, da bodo spremembe, ki jih prinaša novela, še kako dobrodošle, zato bomo glasovali za predlo zakona. Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Minister s sodelavci, spoštovane poslanke in poslanci. Jaz se bom poskušal malo bolj natančno držati vsebine. Predlog zakona o davku na dodano vrednost je preglednejši, jasnejši, sledi smernicam uveljavljanja šesti direktivi. V Novi Sloveniji podpiramo predlagane spremembe, ki prinašajo rešitve oziroma poenostavitve za zavezance. Omeniti velja vrsto ugodnosti in poenostavitev, ki jih zakon predlaga. Tukaj gre za uvedbo davčnih skladišč, ki pomenijo odlok plačila davka na dodano vrednost do iznosa določenega blaga iz davčnega skladišča. Prav tako je potrebno omeniti, da se bodo po novem transakcije, pri katerih gre za prenos stvarnih pravic in deležev na nepremičninah, ki dajejo imetniku lastninsko pravico oziroma pravico posesti na nepremičnini ali delu nepremičnine, obravnavale kot dobava storitev in ne več kot dobava blaga. S tem v precejšnji meri razbremenjuje davčne zavezance, saj se bo davek na dodano vrednost plačeval od vsakega obroka in ne več ob ustanovitvi stavbe pravice v celoti, kot je bilo po veljavnem zakonu. V novem zakonu se uvaja tudi posebna ureditev za male davčne zavezance, kjer je predpisana oprostitev obračunavanja davka na dodatno vrednost za male davčne zavezance do predlaganega praga obdavčljivega prometa v višini 25 tisoč evrov. Povišanje praga z 20.800 evrov v obstoječem zakonu na 25 tisoč evrov potem poenostavitev za 5580 davčnih zavezancev, ki jim ne bo potrebno več izpolnjevati obveznosti iz naslova davka na dodano vrednost. V poslanski skupini Nove Slovenije pozdravljamo rešitve, ki male davčne zavezance razbremenjujejo nepotrebnega administriranja, ki jim prinašajo le velike stroške, davčni učinki pa so minimalni. V novem zakonu se spreminja definicija prometa, ki bo vplivala na zmanjšanje števila davčnih zavezancev, predvsem pa predlagana sprememba pomeni poenostavitev poslovanja tistim davčnim zavezancem, ki opravljajo pretežno oproščeno dejavnost, v zvezi s katero davčni zavezanec nima pravice
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci. Glede na to, da sem prvopodpisani iz skupine poslancev, ki smo vsebinsko podpirali to rešitev, ki jo je zdaj odbor podprl tudi s podporo amandmaju kolegic Potrata in pa Simšič, bi dal svoje razmišljanje o tem in na nek način poskušal tudi že nekako lahko odgovoriti gospodu Rokavcu. Prizadevanja, intenca predlagatelja je bila seveda od vsega začetka jasna. Vendar bi rekel, da vedno cilj ne opravičuje sredstva in načina, kako do tega priti. Kakorkoli bi si v tem državnem zboru želeli uzakoniti dvostopenjsko odločanje v azilnem postopku, pa nas seveda določen pravni red, ki že velja v tej državi, zavezuje, da moramo biti pozorni na to. In nemalo je tistih, ki dvomijo da bi bila ta rešitev ustavno nesporna, ker gre za to, da ustava v 25. členu daje pravico do pritožbe, tudi zoper vsako sodbo, odločitev sodišča. Če smo v zakon o azilu zapisali, da o pritožbi odloča upravno sodišče, upravno sodišče pa v skladu z zakonom odloča po zakonu o upravnem sporu, razen seveda kot določa zakon, če ni z zakonom o azilu drugače določeno, pomeni, da zoper odločbo oziroma sodbo sodišča prve stopnje, se pravi upravnega sodišča, ne moremo govoriti o dokončnosti te sodbe,ampak govorimo o pravnomočnosti. Ne glede na to, da se je v tem primeru skušalo najti rešitev v smeri dvostopenjskega odločanja, da se je zapisalo, da pritožba zoper odločbo oziroma sodbo upravnega sodišča ne zadrži izvršitve, menim, da bi eventualna presoja na ustavnem sodišču ponovno pokazala, da temu ne more biti tako. Zato seveda v celoti podpiram amandmaje, ki so povezani z amandmajem na 2. člen, in menim, da imamo tu opravka s specifičnimi strankami; ne izhajamo iz dejstva, da so vsi ti prosilci za azil tudi potencialni, ne vem, kriminalci, gre za osebne stiske ljudi. In ne nazadnje argument ekonomičnosti in racionalnosti postopka seveda pri podatku, da je v letošnjem letu do junija meseca prišlo do instance na vrhovno sodišče šest oseb, govorimo o nezn
Spoštovani predsedujoči, spoštovana ministrica, kolegi poslanke in poslanci! Poslanski skupini <PARTY> in Desus sta na odboru 29. 9. posredovali predlog amandmajev odbora k predlogu zakona. V dopolnilni obrazložitvi je v imenu predlagatelja ministrica za okolje in prostor Irena Majcen povedala, da predlog zakona sledi načelom preglednosti, jasnosti in določnosti pogojev za opravljanje poklicne dejavnosti odgovornih pooblaščenih arhitektov, inženirjev, njihovi samostojnosti, neodvisnosti in reprezentativnosti. Ureja pogoje za opravljanje poklicne dejavnosti na tem področju, vključno z ureditvijo in delovanjem obeh pristojnih poklicnih zbornic, in sicer Zbornice za arhitekturo in prostor Slovenije, Inženirske zbornice Slovenije. Regulacija tega področja se izvzema iz veljavnega Zakona o graditvi objektov in ureja v samostojnem zakonu. S predlogom zakona se nadaljuje vladni strateški projekt prenosa reguliranih poklicev in dejavnosti, uresničujejo se njena priporočila glede zbornične ureditve, upoštevajo strokovne pobude za ureditev tega področja in upoštevajo zahteve evropske zakonodaje v zvezi s priznavanjem poklicnih kvalifikacij ter v zvezi s storitvami na notranjem trgu. Ministrica Irena Majcen je tudi izpostavila, da predlog zakona ob ohranitvi pridobljenih pravic kot novost predpisuje zlasti obvezno stalno strokovno usposabljanje po programu in pravilih, ki jih sprejemata pristojni zbornici, možnost disciplinskega ukrepanja zbornic in tudi izredni obnovitveni strokovni nadzor zbornic, ki bo omogočil učinkovitejše disciplinske pregone kršitev pravil stroke in etičnega kodeksa. Druga bolonjska stopnja bo vstopni pogoj za pridobitev pooblastila. Pri organizaciji obeh poklicnih zbornic pa predlog zakona večinoma ohranja veljavno ureditev in ne predvideva večjih sprememb. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je povedala, da predlogi poslanskih skupin <PARTY> in Desus za amandmaje odbora zadovoljivo naslavljajo večino pripomb iz njihovega pismenega mnenja. Predstavn