EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo, gospod predsednik, predstavniki vlade, poslanke in poslanci. V poslanski skupini Nove Slovenije bomo predlog spremembe zakona o reviziji postopkov javnega naročanja podprli, ker menimo, da je skrajni čas, da preprečimo zlorabe, ki imajo za posledico velike negativne učinke za življenje in zdravje državljanov. Podprli ga bomo tudi zato, ker se nekatera javna naročila izkoriščajo v politične namene in gre v večini primerov za nagajanje nekaterim naročnikom. V naši poslanski skupini smo prepričani, da se s tem dela velika škoda prizadetim pacientom, ker je s tem ogroženo njihovo življenje in zdravje, posredno pa tudi državi Sloveniji, ker je vsak kasnejši nakup običajno povezan z višjo ceno in višjimi stroški. Neposreden povod za spremembo zakona so vsekakor operacijske mize, ki jih kupujemo že dve leti in pol in jih, žal, do danes še nismo kupili, in obstaja tudi bojazen, da jih, v kolikor bi zakonodaje ne spremenili, tudi še nekaj časa ne kupili. V poslanski skupini Nove Slovenije se strinjamo tudi z vsemi tistimi, ki poudarjajo, da je potrebno zakonodajo na področju javnega naročanja čim prej predelati. Po eni strani potrebno uskladiti z evropsko zakonodajo, po drugi strani pa odpraviti vse tiste ovire, ki delajo naše javno naročanje neučinkovito v smislu izpeljave in tudi v smislu učinkovitosti javnega naročanja. Je pa to zakonodaja, ki je zahtevna in bo zahtevala od ministrstva za finance ogromno naporov in usklajevanja. V Novi Sloveniji tudi menimo,da je potrebno pri pripravi zakonodaje na področju javnega naročanja upoštevati vse izkušnje, ki so jih v preteklih letih pridobili delavci državne revizijske komisije in tudi računsko sodišče. Mnenja smo tudi, da je potrebno, izhajajoč iz pozitivnih praks v Evropski skupnosti, le-te prevesti v naše razmere. V poslanski skupini Nove Slovenije smo tudi mnenja, da samo zakonodaja ne more rešiti vseh problemov, ki so na področju javnega naročanja prisotni. Pogosto se pri obravnavi raznih poročil računskeg
Spoštovani predsednik, ministrstvo, kolegice, kolegi! Hvala za besedo. Strinjam se s kolegom Trčkom. Izobraževanje odraslih, torej zakon, ki ga obravnavamo danes, ima zagotovo dolgo brado, tudi razlaga, zakaj je izobraževanje odraslih pomembno, tudi širši koncepti, uvid v sam sistem izobraževanja odraslih, v marsičem bi se lahko s kolegom Trčkom strinjal. In res ima dolgo brado. Že zato, ker je Zakon o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja vse do leta 2016 v 10. členu določal, da se opravljanje javne službe na področju izobraževanja odraslih uredi z zakonom, kar se seveda ni zgodilo že vse od leta 1996. To je res neka dolga doba, zato sem tudi vesel, da imamo v resnici danes končno ta zakon, dolgo smo ga čakali in sem v resnici, kot rečeno, tudi vesel, da smo ga na nek način dočakali. Je pa res, da se bodo potem različne potrebe v prihodnosti izkazale na način različnih amandmiranj, ampak to je verjetno že stvar nekih novih mandatov. Debata na matičnem delovnem telesu je bila po mojem mnenju zelo konstruktivna, tudi zelo korektna, ne glede na politično provenienco poslancev. Iz te razprave imamo danes za plenarno sejo vložena dva amandmaja. Amandma Levice k 3. členu, ki določa pravice udeležencev izobraževanja odraslih, predlaga črtanje zadnjega stavka, ki določa pravice do zdravstvenega varstva iz obveznega zdravstvenega zavarovanja največ do konca šolskega leta, v katerem udeleženec oziroma upravičenec dopolni 26. let. Po veljavnem zakonu je te pravice mogoče uveljavljati do dopolnjenega 27. leta starosti. Dejansko se strinjam s kolegom Trčkom, ni vzroka, sploh glede na sprejetje zadnje novele ZVis, da amandmaja ne bi podprli, še posebej zato, ker bi na tak način zakonsko uredili tudi analogijo upravičenja in časovne omejenosti koriščenja posameznih pravic na področno zakonodajo, kjer so te pravice tudi izvorno urejene. V Poslanski skupini <PARTY> bomo amandma podprli in na ta način izenačili pravico udeležencev izobraževanja odraslih, ki se izobraž
Predsedujoči, hvala za besedo. Kolegice in kolegi! O kandidatu za pravosodnega ministra bi tole povedal. Na Odboru za pravosodje je praktično kot je že bilo danes večkrat poudarjeno, skoraj uro in pol prebiral dokumente o pristojnostih in tudi organizaciji pravosodja v Sloveniji in ko je to zadevo zaključil in smo mu poslanci povedali, člani odbora, da praktično se vsebinskih problemov iz realnosti sploh ni dotaknil, nas je debelo gledal. Postavljena so mu bila vprašanja glede imenovanja državnih tožilcev v Sloveniji, štirinajst jih že čaka, jih še čaka na imenovanje, že dolgo časa, pri tem, da so državno-tožilske vrste 77 % zasedene, in kot nam je na seji pred tem, ki je bila, redna, Odbora za pravosodje, so napovedali državni tožilci, starostna struktura tožilcev je taka, da se bo kar na enkrat dogodil velik odhod tega kadra in kaj bo to pomenilo za državo. Ko smo ga na to opozarjali, je kandidat ostal brez mnenja. Ko smo ga opozorili ne problem neimenovanja delegiranih evropskih tožilcev in kaj to pomeni za Slovenijo, zlasti stališča, da bi ti naj nadzorovali porabo evropskih sredstev, tistih za izhod iz krize v tej pandemiji in to je še posebej pomembno zato, ker je Slovenija poznana po tem, da so se v preteklosti nelegalno trošila evropska sredstva je povedal, da nima mnenja, da se v to, skratka ni hotel se izjasniti, ni povedal praktično ničesar. Ko smo mu govorili o tem, da iz obstoječe politike Vlade in koalicija to potrjuje, različne zakone, protikoronske pakete v katerih so podtaknjenci, ki jih potem Ustavno sodišče razveljavlja, pravna stroka v Sloveniji se do njih ograjuje, celo tisti del pravne stroke, ki je praktično idejno desni, gospoda Avbla ste večkrat že danes omenili, oziroma da javnost proti mnogim, skoraj proti večini zakonov in ukrepov, ki jih ta Vlada sprejema, koalicija pa potrjuje, protestira, je kandidat in ko so bile argumentirano povedane te stvari, da bi lahko odgovoril, lahko bi rekel, podpiram to zaradi tega, tega, tega in tega, je os
Se opravičujem. Moj predgovornik me je spomnil na neko drugo stvar. To je, kako primerljivi so naši standardi z drugimi državami Evrope. Drugič, v kakšnih skupnostih oziroma kakšnih mednarodnih organizacijah, če je kakšna, sodelujemo. In tretjič, ali smo imeli pri pripravljanju tega sistema pomoč od zunaj. Znano mi je, da nekatere države, ki so tudi v tranziciji, samo v nižji stopnji tranzicije, bi rekel, so dobile pomoč od raznih držav, ki imajo veliko izkušenj s to stvarjo. Upam, da je imela naša država te stike in pa primerjanje standardov. Hvala.
Hvala za besedo. Jaz bom zakon podprl, ravno tako kot sem podprl tudi tale amandma. Važen je cilj. Cilj je, da se izboljšajo pogoji dijakov in študentov na podeželju. Razprave okoli sredstev pa se mi zdijo smešne. Zakaj? Odločili smo se za članstvo v zvezi Nato. Po mojem mnenju bomo imeli več stroškov s tem, po drugih mnenjih bomo imeli manj stroškov s tem. In če prevladuje to mnenje v zvezi z manj stroškov, smo tako ali tako na nek način privarčevali dovolj denarja, da ga lahko namenimo za te zadeve še več, ne pa manj. Hvala.
Z vsem spoštovanjem, gospod Han, poznam Zakon o osnovni šoli in najprej bi rada replicirala na 30. člen Zakona o osnovni šoli. V 30. členu Zakona o osnovni šoli se govori res o zasebnih šolah, vendar ne govori o minimalnih standardih. Program zasebne osnovne šole mora pri predmetih iz drugega odstavka 26. člena tega zakona zagotavljati učencem doseganje vsaj enakovrednega izobraževalnega standarda, kot ga zagotavlja program javne šole. Ne govori o minimalnih standardih, ampak o enakovrednem programu, gospod Han. Torej to je vaše zavajanje. Torej 37. člen ne govori nikjer o zasebnih šolah in o koledarju ali o oblikovanju oddelkov. Nikjer. Nikjer ne navaja zasebne šole. Lahko vam preberem člen in ga tudi bom. »37. člen (razredi, oddelki in učne skupnosti). Osnovna šola izvaja vzgojno-izobraževalno delo po razredih, v oddelkih in učnih skupnostih. Razred je vzgojno-izobraževalna celota, ki v skladu s predmetnikom in učnim načrtom dosega učno snov enega šolskega leta. Učenci posameznega razreda so razporejeni v oddelkih, izjemoma so zaradi majhnega števila učenci dveh ali več razredov lahko razporejeni v en kombiniran oddelek.« Potem govori o tem, da se zaradi manjšega števila lahko tudi drugače oblikuje. Ne govori nikjer o zasebnih šolah. »Standarde in normative za oblikovanje oddelkov in učnih skupnosti določi minister.« Gospod Han, jaz ne vem, kateri zakon berete, nikjer ne določa minimalnih standardov za zasebne šole in nikjer ne govori, da se lahko v zasebnih šolah oddelki oblikujejo drugače in da to za zasebne šole ne velja. Za zasebne šole veljajo enaki standardi in normativi, za zasebne šole enako veljajo tudi za učitelje plačilni razredi, učitelji so plačani enako kot učitelji v javnih šolah, torej teh razlik ni. Zasebne šole zagotavljajo enakovredne standarde kot javne šole in ne zagotavljajo minimalnih standardov. Je pa res, ponovno poudarjam, kot sem že prej v razpravi povedala, da zasebne šole poleg enakovrednih standardov iz javnih šol zagotavljajo še doda
Hvala lepa, predsedujoča. Kolegice, kolegi, predstavniki Vlade, gospod Hojs! Diskusija, ki zdajle teče, je jasno izpostavila, da smo v času hude zdravstvene, socialne in tudi gospodarske krize, v kateri bi bilo treba osredotočiti vse napore zlasti v zagotavljanje zdravja in življenja ljudi v tej državi. Ni čas za druge stvari, zlasti ne za huda nesoglasja, in tako kot se danes govori, brutalne kadrovske menjave. Še posebej ne tistih ljudi, ki svoje delo opravljajo uspešno. Ampak preden grem na vsebino, bi rekel tole. Gospa Iva Dimic iz Nove Slovenije, spoštujem kolegico poslanko, je prej povedala določene stvari, kar se tiče šolske prehrane – moram to povedati – ki ne držijo. Namreč, ministrica za šolstvo gospa Kustečeva ni uredila ničesar, kar se tega problema tiče. Otroci so bili v prvem valu lačni, ona je pa prišparala 11,8 milijona evrov, otroci iz socialno šibkih družin. Jaz sem dal pobudo, da zadevo uredi, odziva nobenega. Prav predloge, kako. <PARTY> je skupaj s Socialnimi demokrati napisala predlog spremembe Zakona o šolski prehrani, naj se to takoj uredi, pobude, odgovora nobenega, zaenkrat. Je pa imelo ministrstvo z občinami razgovor, kjer jim je povedalo, naj si občine prehrano in prevoz prehrane do socialno šibkih učencev uredijo same. To je vse, kar je bilo narejenega. Skratka, za lačne, socialno ogrožene osnovnošolce v Sloveniji ni poskrbljeno. Drugič. Ko je gospod Hojs dobil pripombe, na kakšen način se kadruje v <PARTY>U, je bil njegov odgovor tak, da je blatil in diskreditiral gospoda Darka Muženiča, bivšega direktorja oziroma direktorja – še vedno zakonitega, verjetno, po tem, kar je upravno sodišče odločilo – <PARTY>U. Dalje, kar bi rekel naprej. Točka današnje razprave je pa tole. Kadrovske menjave, ki jih vlada Janeza Janše izvaja v vseh družbenih podsistemih in gospodarskih družbah z večinskim lastništvom države, dejansko rezultirajo v vse bolj totalitarni in avtoritarni Sloveniji, ki se obvladuje na takšen način, da se na vse odločujoče organe
Hvala lepa, podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, minister, predstavniki Vlade! Interpelacija o delu in odgovornosti ministra za notranje zadeve Aleša Hojsa je druga zapovrstjo v mandatu sedanje vlade. Po svoji naravi pa ni prav nič drugačna od vseh preteklih interpelacij v preteklih vladah, ki so jo ministri ali ministrice, ki vodijo resor notranjih zadev, deležni že skoraj tradicionalno. Glede na odnos opozicijskih strank do dela Vlade in enega njenih najbolj izpostavljenih ministrov pa je bila navsezadnje tudi pričakovana. V Poslanski skupini <PARTY> smo sicer pričakovali, da bo tej interpelaciji v minulih tednih sledila še tretja pa četrta in tako naprej, pa se nismo zmotili. Tako lahkotno je namreč za aktualno opozicijo posegati po najmočnejših institutih parlamentarnega nadzora. Pa da se ne bi razumeli narobe, s tem samo po sebi ni nič narobe, pušča pa tako ravnanje vtis, da je vse, kar zdajšnja opozicija zmore, to, da teče v prazno in da v zadnjih dneh mrzlično išče nova dejstva in nove dokaze, ki bi ministru očitali vse tisto, česar v vsebini interpelacije seveda ne najdemo. Interpelacija je – in to vemo vsi – smiselna, če ji lahko sledi grande finale, to pomeni, razrešitev interpeliranega ministra oziroma ministrice. Smiselna je tudi, če načne odnose med koalicijskimi partnerji, pa se tudi to ni zgodilo. Občutek je, kot da se vsi bumerangi, ki jih opozicija meče, dejansko vrnejo nazaj in tam udarijo. Ali bo? Če je tak razplet, torej da tega grande finala ne vidimo, je interpelacija dejansko samo predstava za javnost. Včasih je celo tako zelo predvidljiva, da je moč vnaprej predvideti čisto vse, vključno s tem, kdo bo objavil kakšen članek, kdo bo nastavil kakšno besedno zanko in kdo se bo vanjo ujel ali pa se morda ne bo ujel. Vsi ti scenariji so za danes dejansko že predvideni in namen takih predstav je jasen, tudi legitimen, če hočemo, vendar je pa njegov učinek samo en, poglabljanje razkoraka med politiko in realnostjo zunaj, včasih pa tudi znotr
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice, kolegi! No, jaz sem morda računal, da se bo ta zgodba nekoliko drugače peljala, kot se je. Morda tudi zaradi tega, ker je bila omenjena na začetku ta številka, znesek, ki naj bi bil visok, in računam, da bo bila dana pobuda na ustavno sodišče, ki bi lahko razrešilo na to alineo teh tako imenovanih "samskih žensk", dalo svoje mnenje in bi, pač, to lahko dokaj hitro se zadeva peljala naprej; skratka, zakon izvajal. No, jaz moram priznati, da dilem nisem videl ob tem toliko, kot jih je - recimo - bilo naštetih, jih tudi ne vidim. Moram priznati, še enkrat poudarjam, da ta državna komisija, ki smo jo nekje že sprejeli in je bila neka danost, realna danost, naj bi v bistvu imela prav - recimo, ukvarjala se prav s temi mejnimi primeri, kar so tako imenovane, če uporabim ta termin, "samske ženske". Ostale, vse ostalo smo nekje izluščili, da bi šlo v neke podizvajalne programe. Tako, da jaz mislim, da o motenih osebah in podobnih, ki bi jim bilo to omogočeno, da se sedaj skozi to komisijo sploh ne bi dalo predstavljati, da bi - recimo - šle skozi to komisijo. In je to v bistvu tudi edino delo, ki naj bi ga praktično še ta komisija imela. Tako, da jaz teh pomislekov nimam in je to presenečenje bilo, ta predlog tega odloka o razpisu tega referenduma zame kar, moram priznati, veliko presenečenje, pa gotovo, kar nam sedaj to novelo zakona izvajanje sploh odmika spet v neko prihodnost. In vemo, kako smo ravno zaradi tega poskušali te zadeve hitro peljati, kajti pari, ki so nas stalno prosili, naj nekaj naredimo čimprej, to smo pač poskušali, ni nam pa najbolj uspelo. Moram pa priznati, da pri vsej zgodbi me je pa morda zbodla ena zadeva, da se je moj kolega, poslanski kolega, gospod Cukjati, dotikal morda vseh zdravstvenih profilov in ne vem, vse koga, ne: od zbornice, mislim, da zdravniškega društva, ne vem, nisem bil dovolj pozoren, a je tudi še sindikat mogoče zdravniški, ki je tudi izjemno močen, vpliven lobi. Tako d
Spoštovani prisotni. Pred časom je bila izjava vašega zunanjega ministra o delitvi sveta na civiliziran svet in svet barbarstva, kar je v luči hlapčevskega prilagajanja vojaškim organizacijam, kar je v interesu in težnjam slovenske vlade razumljivo; toda, kar je v smislu biti Slovenec na Slovenskem nerazumljivo. V zvezi s tem dve podvprašanji, in sicer prva zadeva, ki se vam na prvi pogled mogoče ne bo zdela pomembna odgovora, upam, da se vam bo zdela, je sledeča. Po terorističnih napadih na Združene države Amerike je Slovenija oziroma vaše službe izpraznila parkirne prostore okoli ameriške ambasade, zaščitili in s tem pokazali, da je to ena izmed morebitnih točk teroristične agresije na Republiko Slovenijo. Zaščitili smo tujo ambasado, sosednja stavba je otroški vrtec, otroški vrtec Franceta Prešerna, kjer ste pustili parkirišče v normalnem stanju. Najmanj kar bi človek pričakoval od slovenske vlade, če že pristopi in kar sem tudi pravil - k spraznitvi parkirišč okoli ambasade, da stori to tudi za najmlajšime slovenske državljane, to so obiskovalci teh vzgojno-varstvenih institucij. Upam, da boste pobudo vzeli dobronamerno in če ne drugega, to storili čimprej. Drugi del: Rad bi vas vprašal in dobil z vaše strani samo pozitiven ali negativen odgovor. Ali je slovenska vlada zaključila svoj list v vprašanju, če se bodo slovenski vojaki udeležili, recimo temu pohoda zoper - pa bom uporabil žargon gospoda Rupla - "barbarski svet". In pa tretja zadeva v dovoljenem roku. Dne 20. julija 2001 leta, to je tega leta, smo na vas kot na predsednika vlade naslovili pobudo, vprašanje oziroma željo za vašo večjo aktivnost na področju sprememb kazenskega zakonika. Podali smo vam predloge v obliki predloga zakona na področju spolnega nasilja, spolnega nasilja zoper mladoletne, posilstev in bolnih oseb. Vašega odgovora na naše pismo, ki je bilo tudi javno predstavljeno, nismo dobili. Pa bi vas v zvezi s tem vprašal, ali ga nismo dobili zaradi tega, ker smo ga postavili v okviru Slove
Spoštovani predsedujoči, gospa državna sekretarka z Ministrstva za finance, kolegice in kolegi! Naj dopolnim stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra najprej z uvodnimi besedami, da vas nikakor nimamo namena utišati, spoštovani gospod Horvat, kar se tiče našega stališča. Predlog poslanskih kolegov iz vrst Nove Slovenije skuša nasloviti obračunavanje in plačevanje prispevka za socialno varnost na praktično enak način, kot je bil predstavljen že na januarski seji Državnega zbora. Stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra se v tem času ni spremenilo in ga zato ne bi v celoti ponavljal. Bi pa v naši poslanski skupini podali nekatere ključne poudarke, ki so nas vodili k ponovni ugotovitvi, predstavljeni že na seji Odbora za finance in monetarno politiko, da se nam predlog ne zdi primeren za nadaljnjo obravnavo. Kar se tiče programa Stranke modernega centra, tam je tudi bilo predvideno, se pravi kapica na pokojninske prispevke glede na to, da so pokojnine omejene navzgor. Predvideno je bilo tudi rahljanje davčnega primeža pri plačah. V okviru koalicijske pogodbe smo dogovorili določene zadeve z našimi koalicijskimi partnerji, na katerih delamo, in v okviru tega tudi prestrukturiranje davčnih bremen. Ravno pred kratkim je bilo nekako koalicijsko usklajeno, o čem se bomo pogovarjali jeseni, zato da bodo v naslednjem letu že določene davčne spremembe, tudi na nek način razbremenitve; saj od nekaj čez sto milijonov evrov približno 50 milijonov iščemo v notranjih rezervah. Nadalje, kar se tiče tega vašega predloga, tudi nekatere zadeve naslavljamo, vendar na drugačen način. Omenjali ste pomoč tistim najšibkejšim, omenjena je bila tudi božičnica. Predlog, ki je sedaj v javni obravnavi, predvideva določene rešitve na tem področju. Gleda pa tudi na nekaj drugega. In to je to, da ne gre za drastične spremembe sistema na način, ki bi bistveno vplival na kvaliteto življenja naših državljanov; s smislu tega, kot je bilo prej že rečeno s strani državne sekretarke,
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni, podpredsednicaDržavnega zbora, spoštovani minister, predstavniki Vlade, spoštovani kolegi in kolegice poslanci in poslanke! Rada bi povedala, da sem tudi jaz včeraj pogrešala Poslansko skupino Pozitivne Slovenije, ko smo imeli predstavitev davčnih zakonov, in sem vas prav pogrešala pri razpravi, ko sem imela tudi sama eno od predstavitev, ko sem govorila praznim stolom. Saj pravim, sem vas pogrešala tudi pri zelo pomembnem sprejemu zakonodaje, torej davčne zakonodaje. V zvezi s to predlagano novelo bi želela izpostaviti, da prihajam iz okolja, kjer je večina mikro, malih in srednjih podjetij, espejev in obrtnikov, ki se borijo za svoj obstoj in dve veliki gospodarski družbi. Ena od teh je zaradi nelikvidnosti in plačilne nesposobnosti v postopku insolventnosti, najprej v prisilni poravnavi in zdaj v stečajnem postopku. Vzrokov za stanje, v katero je to podjetje prišlo, je verjetno več. Eden od teh, ki se mi zdi zelo pomemben, je zaradi nepravilnih poslovnih odločitev lastnika in uprave, v tem primeru enotirne uprave. Solidarna, odškodninska in kazenska odgovornost zoper tistega, ki je zaradi nepravilnih poslovnih odločitev povzročil takšno stanje, se ne izvaja in ne spoštuje. To je problem in anomalija, ki povzroča škodo in stiske predvsem zaposlenim, ki na te odločitve enotirne uprave niso imeli prav nobenega vpliva, in seveda tudi odločitve lastnika. In zdaj, ko je podjetje v stečaju, na kolenih in ko lastnik v dogovarjanju z bankami ni pripravljen ponuditi niti evra svojega premoženja, kot je razbrati to iz medijev, v zastavo za kredit, za obratna sredstva, ki jih podjetje nujno potrebuje za zagon, za zagon zdravega jedra, za ohranitev tehnologije in predvsem za ohranitev delovnih mest, se zaposleni enostavno pojavijo na seznamu za odpoved iz delovnega razmerja. In po drugi strani tudi upniki, ki se jim povzroča škoda ali posledično tudi insolventni postopki, torej podizvajalci, dobavitelji, med njimi tudi mikro, mala, srednja
Hvala, gospod predsednik za besedo. Poslansko vprašanje postavljam ministru za finance, doktorju Dušanu Mramorju in pa ministru za delo, družino, socialne zadeve, doktorju Vladu Dimovskemu. V Uradnem listu Republike Slovenije je bil 29. julija 2003 objavljen aneks h kolektivni pogodbi za negospodarske dejavnosti v Republiki Sloveniji. Podpisali so ga vlada Republike Slovenije in predstavniki osmih sindikatov. S tem aneksom se ureja podlaga za uvedbo kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja za javne uslužbence, za katere velja kolektivna pogodba za negospodarske dejavnosti. Premije kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja pa se bodo pričele nakazovati s strani delodajalcev najkasneje do konca aprila 2004, in sicer v višini zneskov, odvisnih od delovne dobe. Te premije so neke vrste nadomestilo za predvideno 2,4 procentno povišanje plač v javnem sektorju meseca avgusta 2003. Sprašujem spoštovana ministra: Kako bo plačilo za premije kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja namesto povišanja plač v mesecu avgustu za predvidenih 2,4 odstotka vplivalo na gibanje povprečnih plač in posledično pokojnin ter ostalih socialnih transferjev, ki so po zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ter drugih zakonih vezani na gibanje povprečnih plač? Ker spoštovanega gospoda ministra za finance iz upravičenih razlogov danes ni tu, mislim pa, da je teža odgovora na njem, bi želel pisni odgovor v poslovniškem roku. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister s sodelavcem; spoštovani kolegice in kolegi, lep dober večer! Meni se zdi ta predlog zakona zelo pomemben za zagotovitev večje varnosti v prometu, predvsem za zagotovitev večje varnosti naših otrok, ki so najbolj ranljiva skupina udeležencev v prometu. Tako se mi zdijo pomembne vse štiri poglavitne rešitve, ki jih predlaga Nova Slovenija, to je povišanje starosti iz 12 na 14 let. Sama mislim, da je res ta starost pri dvanajstih letih zelo prenizka za otroke, da vozijo taka kolesa z motorjem, kajti tudi že 25 kilometrov na uro je velika hitrost. Da ne govorim o čeladah, jaz mislim, da bi čelade morali nositi vsi udeleženci, tudi starejši, ne samo do 18 let, kot predlaga Nova Slovenija v tem predlogu zakona. Potem identifikacijske tablice, ki naj bi bile na teh motornih vozilih, tudi tukaj se mi zdi zelo pomembno iz tega vidika, da je večja odškodninska odgovornost, da se pač plača tistih 30 evrov na leto, kot naj bi to stalo, in smo zavarovani, predvsem starši, da nimamo dodatnih obremenitev, stroškov in sodnih postopkov in ne vem kaj še vsega, kar je lahko posledica takšne nesreče, ki jo povzroči otrok oziroma mladoletna oseba s kolesom s pomožnim motorjem. Vse, kar predlagate, se mi zdi pomembno, da bi bilo sprejeto. Tudi to, da pohitimo s sprejetjem tega zakona, kajti res se bliža poletje, ko je več udeležencev, več otrok na kolesih, tukaj so počitnice, potujejo sem in tja. Da ne bom dolgovezila, jaz bom ta predlog zakona, ki ga predlaga Nova Slovenija, podprla. Hvala.