EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa, podpredsednik. Še enkrat lep pozdrav vsem! Jaz mislim, da v Sloveniji enostavno ne moremo biti ponosni na to, da zasedamo neslavni vrh pri kršenju človekovih pravic. Seveda dam tu dostikrat tudi sam prav opoziciji, ki na to vedno opozarja, da je treba to prakso spremeniti in da je vsaka kršitev človekovih pravic dejansko krivična in lahko tudi velika tragedija za posameznika ali za skupine posameznikov. Seveda se ne morem strinjati s tezo, ki je bila omenjena ravno pri mojem predhodniku, da enakopraven položaj glede na spolno usmerjenost ne sodi med človekove pravice. Jaz mislim, da še kako sodi in da še kako odraža pogled na prednost, razvitost družbe ravno v odnosu večine do manjšine. Iz tega stališča seveda smatram kot nedostojno in popolnoma neprimerno, da se predlaga in da bo ponovno večina odločala o pravicah manjšine. Osebno seveda tudi verjamem, da novela zakona, ki bo predmet referendumskega odločanja, v ničemer ne posega v obstoječe povezave in zveze. Mož in žena ostajata mož in žena, oče in mati seveda ostajata tudi starša svojih otrok in v tem pač ne vidim nobene razlike. Še manj vidim upravičenost v tem, da se na podlagi staršev, ali so isto ali različno spolno usmerjeni, odloča tudi o njihovih pravicah, ali jih imajo več ali manj. Dejstvo je, da obstaja že danes, pa če mi to hočemo priznati ali ne, veliko otrok, ki tudi živijo v istospolno usmerjenih družinah. Bojim se, da bo to kampanja, kjer bodo igrali ravno otroci glavno vlogo, kar je zgrešeno in kar je nedopustno, ker nikjer ni rečeno in dokazano, da so razvoj otroka, njegove možnosti bivanja ali karkoli drugače ogroženi in vezani na neke druge rizične faktorje, kot če živi v istospolno ali pa različnospolno usmerjeni družini. Seveda bi se dalo o tem veliko razpravljati. Mislim, da je bilo rečenih veliko besed o utemeljenosti sprejete novele zakona. Osebno jo seveda podpiram. Morda ob koncu samo to, kar je že v predstavitvi poslanske skupine kolega omenil, mislim, da je bila to lepa mi
Spoštovani predsedujoči, gospa ministrica! Razprava o tem zakonu je bila dolgotrajna. Ker sem bil sam večkrat omenjen tudi kot pripravljavec zakona, se moram vrniti tudi nazaj. Povedati moram, da smo zakon pripravljali ves čas nekako v sodelovanju z različnimi skupinami zdravilcev. Tisti, ki ste se sedaj pogovarjali z zdravilci veste, da so njihovi interesi znotraj posameznih skupin zelo različni in da je bilo ves čas treba usklajevati različna mnenja, ne samo med zdravilci samimi, ampak tudi med drugimi zainteresiranimi skupinami, tudi s strani zdravnikov. Danes v predstavitvi predlogov poslanskih skupin je bilo že večkrat rečeno marsikaj, kar je mogoče seveda z lahkoto zanikati v tistih točkah, ki nasprotujejo sprejetju tega zakona. Še enkrat tu že uvodoma poudarjam, da je zakon pripravljen zelo natančno in da marsikatero podrobnost ureja, dopušča možnost urejanja s podzakonskimi akti vsega tistega, o čemer je bilo govora, o različnih registrih in podobno. Pri pripravi takega zakona je izrednega pomena, da se ozremo tudi na zgodovino zdravilstva v večjih državah. Samo na ta način je mogoče razumeti zelo različne pristope različnih držav v Evropi, recimo, glede zdravilstva. To je edini pravilni pristop. Šele takrat bomo razumeli, zakaj je prav v Sloveniji, ki te tradicije, prav velike, nima, bilo mogoče napraviti nekaj, kar se deloma ozira na zdravilstvo v drugih državah Evrope, po drugi strani pa je bilo nujno potrebno urediti nekatere stvari na svoj lasten način. Temeljno načelo tega zakona je bilo in je zagotoviti varnost zdravja uporabnika zdravilskih storitev, zaščititi uporabnika pred škodo zdravja. In drugo temeljno načelo in tudi namen tega zakona je urediti razmere na trgu, storitev zdravilstva, omogočiti preglednost in pa javnost izvajalcev zdravilskih storitev ter zagotoviti njihovo kakovost in preko nadzora varnost obravnavanja uporabnikov storitev. Mislim, da sta ti dve osnovni vodili zakona s predlogom zakona tudi zagotovljeni. Trenutno stanje v Slove
Hvala za besedo. Spoštovani zbor, spoštovana predstavnika vlade! Zanimivo je poslušati kolege in kolegice pravnike v tej hiši, ko razpravljajo o majhni spremembi, po mojem pojmu, majhni spremembi zakona in kako so neenotni. Verjamem, da bo pravna znanost o tej majhni spremembi imela še dolge razprave. Sam kot nepravnik gledam na to spremembo zakona iz svojega vidika s ciljem, da se tudi s to spremembo poveča učinkovitost sodstva, ker vemo, v kakšnem stanju in s kakšnim zaostankom se nahaja to sodstvo. Vsako spremembo, ki bo šla v tej smeri, bom jaz zmeraj z veseljem tudi podprl. Ne bom ponavljal vsega tistega, kar je bilo že predhodno povedano. Bi pa rad poudaril naslednje. Ne glede na to, da je predlagana le manjša sprememba te obstoječe ureditve, nekateri kolegi in kolegice iz <PARTY> in <PARTY> tako kot vedno v tem mandatu temu ostro nasprotujejo z že znanimi utemeljitvami, ki so postale vsakodnevna stalnica: da je to politizacija v tem primeru, citiram, "nesprejemljiv način povečevanja politizacije sodstva". Ali drugi citat, " da so to spremembe napad na neodvisno sodstvo ter vmešavanje ene veje oblasti v drugo". Jaz se s tem nikakor ne morem strinjati. Gre torej za to, da se izmed vseh, skozi sito sodnega sveta izbranih kandidatov, za predsednike sodišč imenujejo ljudje, ki bodo sposobni s svojo visoko strokovnostjo, vodstvenimi in inovacijskimi sposobnostmi voditi sodišča, ki bodo znali zmanjšati zaostanke in probleme sodstva. Tukaj je nekaj, na kar sem postal pozoren že na matičnem delovnem telesu, ko so predstavniki sodnega sveta povedali, da pri svojih predlogih kandidatov za predsednike sodišč upoštevajo samo strokovni kriterij, kvaliteto dela in obseg dela, ne pa tudi vodstvenih sposobnosti. Vendar pa ima predsednik vsa pooblastila in odgovornosti za vodenje sodišča. Imeti mora torej menedžerska znanja, vodstvene in organizacijske sposobnosti, skrbeti mora, da sodišče dela v skladu z zakoni in sodnim redom, da procesi na sodišču potekajo hitro in učinkovi
Spoštovani prisotni! Najpomembnejši cilj novele je prilagoditev plač funkcionarjev Državnega pravobranilstva Republike Slovenije tako, da bodo te v izhodišču primerljive s sodniškimi plačami. Glede na predlog novele Zakona o sistemu plač v javnem sektorju so državni pravobranilci ob izvolitvi oziroma imenovanju že v izhodišču uvrščeni bistveno višje. Tako je, na primer, državni pravobranilec po veljavnih določbah Zakona o sistemu plač v javnem sektorju uvrščen v izhodiščni 48. plačni razred. V skladu z novo uvrstitvijo pa je predvidena njegova končna uvrstitev v 55. plačni razred, kar predstavlja kar 7 plačnih razredov več. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke se ob tej razpravi sprašujemo: Kje bo Vlada Republike Slovenije pridobila sredstva za vsa povišanja plač zaposlenih v sodstvu? Ali ne poteka že dlje časa javna razprava o raznih varčevalnih ukrepih, o zamrznitvi rasti plač, celo pokojnin, pri tem pa danes obravnavamo kar štiri predloge sprememb zakonov, ki vsi povišujejo dohodke in to ne ravno prebivalstvu, ki živi na robu preživetja. Glede na to, da so spremembe Zakona o državnem pravobranilstvu povezane s Predlogom za spremembo Zakona o sodniški službi in s predlogom Novele Zakona o sistemu plač v javnem sektorju in glede na to, da v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke ne podpiramo navedenih novel, tudi Novela Zakona o državnem pravobranilstvu ne bo deležna naše podpore. Hvala.
Spoštovani predsedujoči, predstavniki Vlade, spoštovane poslanke in poslanci! Predlog novele Zakona o pacientovih pravicah je le eden od niza ukrepov, ki jih Vlada izvaja, zato da uredi področje čakalnih dob v zdravstvu in da čakalne dobe spravi v sprejemljive okvire, ki jih bo mogoče obvladati, in s tem omogočiti, da bodo v bodoče vsi pacienti glede na njihovo zdravstveno stanje obravnavani v razumnem roku. Vlada je že sprejela vrsto kratkoročnih ukrepov, s katerimi se čakalne dobe v zdravstvu pomembno skrajšujejo. Tako je zagotovljenih v okviru splošnega dogovora 54 milijonov evrov za skrajševanje čakalnih dob, dodatno pa se izvaja enotni enoletni projekt za skrajševanje čakalnih dob ter povečanje kakovosti zdravstvene obravnave, ker je Vlada zagotovila dodatnih 36 milijonov iz proračunske rezerve, od tega 18 milijonov za letošnje leto in 18 za naslednje. Vendar pa iz preteklih izkušenj vemo, da dolgoročno reševanje teh težav izključno z zagotavljanjem dodatnih finančnih sredstev ni dovolj in da je potrebno zadeve reševati tudi na ravni optimizacije sistema. To lahko dosežemo z večjo transparentnostjo vodenja čakalnih seznamov, s primernim nadzorom in navsezadnje z bolj odgovornim vedenjem vseh vključenih v zdravstveno storitev, od izvajalca do pacienta. In prav to dosegamo s spremembami Zakona o pacientovih pravicah, ki jih obravnavamo danes. Kot enega ključnih elementov pri optimizaciji procesa naročanja v zdravstvu je pomembno izpostaviti tudi zlasti eNapotnico, ki predstavlja enega od pomembnih stebrov eZdravja. Gre za proces informatizacije v zdravstvu, ki je enotna na območju celotne države in bo prvič podala realne podatke o številu čakajočih in čakalnih dobah. Marsikdo se sprašuje, zakaj se premiki na področju zdravstvene zakonodaje sprejemajo tako počasi in zakaj lahko šele danes spreminjamo tako pomembne zakonske vsebine, vendar je za rešitev nekega problema v zdravstvu potrebno poznati vse njegove sestavine in razsežnosti. Čakalne dobe v zdravstvu so re
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo! 17. novembra 2016. smo v Ustavo Republike Slovenije vpisali člen pravice do pitne vode. Se pravi, to pomeni oziroma bi moralo pomeniti, da ima vsakdo pravico do pitne vode, in tudi to, da so vodni viri javna dobrina, ki so prednostno namenjene oskrbi prebivalstva s pitno vodo. Cirka 30 % prebivalstva v Sloveniji se individualno oskrbuje s pitno vodo, nekje 9 % pa iz manjših zajetij. Problem teh zajetij pa je v tem, da se voda tretira zelo slabo proti onesnaževalcem vode. Problem pitne vode in onesnaženja na splošno so pesticidi, herbicidi, tudi nitrati in ostala težke kovine. Tu bi pač rad predvsem izpostavil herbicid atrazin, ki je trenutno kar številka 1 onesnaževalec pitne vode; sploh v okolju, iz katerega prihajam; se pravi, s Ptuja in Haloz, Dravskega polja in Prekmurja. Ne vem sicer, kako drugi gledate na to, ampak glede na to, da je voda onesnažena s herbicidi in pesticidi in nitrati, jo težko imenujemo, da je pitna, kaj šele, da bi jo lahko imenovali čista pitna voda. Zato me pa sedaj zanima: Kakšni so rezultati meritev onesnaženosti podtalnice in pitne vode z atrazinom ter nitrati za celotno Slovenijo, predvsem pa za področje Dravskega polja, Haloz in Ptuja? Kakšni so predvideni ukrepi za sanacijo obstoječega stanja? Verjetno ne moremo samo čakati, da se bo atrazin izgubil in da iz podtalnice, če vemo, da ga lahko učinkovito izločamo z ogljičnimi filtri. Kakšni so ukrepi na področju onesnaženosti pitne vode z nitrati? Kakšen je nadzor nad uporabo atrazina, ki je v Republiki Sloveniji prepovedan že od leta 2002? Še vedno pa se ga da kupiti v sosednjih državah, na primer na madžarskem oziroma na hrvaškem. Visoke vrednosti v podtalnici namreč ne kažejo zgolj na izredno dolg proces čiščenja, pač pa tudi zbujajo utemeljen sum, da se produkt še zmeraj uporablja. Problem atrazina je tudi v tem, da je zelo škodljiv, se pravi, vpliva na srčne funkcije, na hormonske funkcije, pa tudi njegov razpolovilni čas, se pravi, da raz
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci! Spoštovani gospod Tanko, na vaše vprašanje odgovarjam na naslednji način. Če odmislim nekatere insinuacije, ki seveda ne držijo, recimo o spin doktorjih in podobno, bi rekel, da je kadrovanje Vlade doslej potekalo povsem normalno in v skladu z načeli, ki smo jih kot stranka in ki jih koalicija v Vladi še vedno zagovarjamo. Trudimo se in dejansko to tudi delamo, da na mesta, kamor je treba imenovati prave kadre, imenujemo kompetentne kadre, torej strokovno usposobljene kadre z integriteto, in tiste, ki so vredni zaupanja. Če dovolite samo nekaj podatkov. V glavnem je šlo pri tem kadrovanju v začetnem obdobju vlade v veliko primerih za kadre, ki so vezani na tako imenovani mandat funkcionarja, se pravi gre za delovna mesta na zaupanje. Se pravi, gre za kadrovanje v kabinetih. Tu smo najprej zmanjšali obseg možnih zaposlitev v kabinetih ministrstev in kabinetu Vlade. Prej je bilo to 6, sedaj smo šli na največ 5 zaposlenih takšnih kadrov. Tukaj smo kadrovali normalno kot vsaka vlada ljudi, ki jim namenjamo zaupanje, ki so dovolj kompetentni in tako naprej. Potem smo zelo pazili, da pri ostalih kadrovanjih enostavno ne gremo v neko nerazumno kadrovanje, kot ste rekli, da ne bi menjali kompetentnih, zanesljivih strokovnih ljudi, in smo opravili nujne menjave samo tam, kjer smo ocenili, da je to nujno potrebno za normalno delovanje te vlade in koalicije. Doslej smo od 71 možnih zaposlitev v okviru vlade, ministrstev in kabineta predsednika zasedli 31 mest, pri čemer smo sledili tem kriterijem, ki sem jih omenil. Ko ste recimo omenili nekatera kadrovanja, kot je recimo zamenjava gospoda Venigerja, gospoda Božiča in tako naprej, bi samo na teh primerih pojasnil, da se je gospod Veniger povsem profesionalno tudi sam izrazil o tej zamenjavi, da jo doživlja kot korektno. Odločil se je za upokojitev, dobil je precej visoko odpravnino, ki jo omogoča naš sistem, mislim, da je to čez 70 tisoč evrov, kajt
Lep pozdrav vsem navzočim, posebno še kolegicam, gospe ministrici ob dnevu žena, 8. marcu! Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira sprejem Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o detektivski dejavnosti. Spremembe in dopolnila, ki so namenjena usklajevanju s pravnim redom Evropske unije, in to z direktivo Evropskega parlamenta in Sveta ES, usklajevanju s politiko evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije ter z direktivo o priznanju poklicnih kvalifikacij. Novele uvajajo več pomembnih novosti. Detektivski zbornici se podeli javno pooblastilo, da odloča o priznanju poklicnih kvalifikacij pridobljenih v tujini. Črta se nesorazmeren pogoj aktivnega znanja slovenskega jezika. Tuji državljani lahko enako kot slovenski pridobijo licenco v Republiki Sloveniji ali pa opravljajo detektivsko dejavnost na podlagi licence izdane v matični državi. Določa se način in pogoj za primerjanje poklicnih kvalifikacij pridobljenih v tujini. Določajo se pogoji za prepoved opravljanja detektivske dejavnosti, pogoji za opravljanje detektivske dejavnosti oseb, ki niso državljani EU oziroma evropskega gospodarskega prostora ali švicarske konfederacije in odpravljajo se različne diskriminatorne ovire o katerih je že govorila gospa ministrica. Na odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje, pa je bilo izraženih več različnih dilem. 16.C člen zakona ureja prepoved opravljanja detektivske dejavnosti v Republiki Sloveniji osebam, ki na določen način resno ogrožajo javni interes. Ali naj se prepoved izenačitev teh oseb za državljani in pravnimi osebami v Republiki Sloveniji glede prepovedi izvajanja dejavnosti naveže tudi na odvzem licence in njeno prenehanje? S strani koalicijskih poslanskih skupin je bil predložen amandma, ki je bil tudi amandma odbora, ki po mnenju predlagatelja predloga zakona celoviteje ureja to situacijo. Predlog za amandma odbora namreč zajema različne situacije, ki so možne v zvezi s prepovedjo opravljanja dejavnosti tujim de
Hvala lepa za besedo. Glede na to, da je kolegica Eva Irgl v imenu predlagatelja povedala, da Vlada in poslanci koalicije, če sem prav razumela, trdimo, da so podatki Evropskega sodišča za človekove pravice napačni, moram povedati, da tega nismo trdili. Tega nismo trdili ne mi ne Vlada. Smo pa trdili, da je interpretacija, ki jo daje predlagatelj, napačna. To smo trdili. Ne bi si drznili govoriti, da so podatki, ki jih navaja v letnem poročilu Evropsko sodišče za človekove pravice, napačni. Je pa vprašanje, kako se jih razlaga, kako jih interpretiramo in temu smo vsi skupaj nasprotovali. Ne moremo namreč drugega kot nasprotovati razlagi, ki je zastavljena z enim drugim namenom, niti ne s tem namenom, da bi se razlagale kršitve v našem notranjem pravnem sistemu, in tudi ne želimo polemizirati – tukaj se strinjam s predstavnico Vlade – z neko nevladno organizacijo. Ne moremo torej pristati na razlago, da poročilo Evropskega sodišča za človekove pravice pomeni to, da je Slovenija izpostavljena v tem poročilu kot kršiteljica človekovih pravic, ker tega iz tega poročila ni mogoče razbrati. Še nekaj, odbor ministrov Sveta Evrope nadzoruje izvrševanje človekovih pravic v vseh članicah Evropskega sodišča za človekove pravice, zato bi nas tudi že opozoril, če bi mi bili takšna strašna kršiteljica. Da ugotovitev, da smo kršitelji človekovih pravic, ne izhaja iz poročila Evropskega sodišča za človekove pravice do leta 2014 sta, kot smo že povedali, ugotovila tudi Varuhinja človekovih pravic in tudi sodnik, ki na tem sodišču še dela. Gre torej za interpretacijo, ki ni sprejemljiva in nikakor ne za to, da bi nasprotovali podatkom, ki jih je navedlo Evropsko sodišče za človekove pravice v svojem poročilu do leta 2014. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi, predsedujoča. Odbor državnega zbora za infrastruktura in okolje je na 31. seji dne 10.9.2002 in na 33. seji dne 1.10. in 9.10.2002 obravnaval predlog zakona o urejanju prostora, ki ga je vlada Republike Slovenije poslala v državni zbor v drugo obravnavo. Na seji odbora so poleg predstavnikov predlagatelja zakona sodelovali predstavniki Sveta za varstvo okolja Republike Slovenije, Gospodarske zbornice Slovenije, Inženirske zbornice Slovenije in Obrtne zbornice Slovenije. Odbor je prejel mnenje zakonodajno-pravne službe državnega zbora Republike Slovenije z dne 27.8.2002 ter dopolnilno mnenje dne 3.9.2002, v katerem opozarja na jasnejšo opredelitev in razlikovanje narave prostorskih aktov, ki naj se odrazi tudi v postopku njihove priprave. V tej povezavi še vedno ugotavlja nejasnosti in nedorečenosti predlaganih rešitev v zvezi z naravo posameznih aktov in v posledici tega tudi nejasnosti glede njihovega namena ter medsebojne skladnosti oziroma soodvisnosti. Zato predlaga vsebinsko gradacijo obdelave posameznih aktov, predstavitev uporabljenih pojmov zahteva ponovno oceno, kar pa bi se v utegnilo odraziti tudi v predlogu zakona o graditvi objektov. Zato bo treba do končnih rešitev zagotoviti vsebinsko povsem usklajene pojme v okviru dveh zakonov. Odbor je v razpravi o posameznih členih predloga zakona ter o vloženih amandmajih k členom dne 1.10.2002 sprejel vse amandmaje poslanskih skupin <PARTY>, Združene liste socialnih demokratov, Slovenske ljudske stranke in <PARTY>-a, amandmaje poslanca Jožeta Tanka k 52., 90., 116., 120. in 126. členu, amandmaje poslanca Dušana Vučka k 2., 5., 11., 29., 46., 136. in 172. členu in amandma na amandma k 80 členu s strani vlade Republike Slovenije. Odbor državnega zbora za infrastrukturo in okolje je na seji dne 1.10. sklenil, da zaradi velikega števila sprejetih amandmajev k predlogu zakona o urejanju prostora ter možnosti preveritve medsebojne usklajenosti posameznih členov predloga zakona strokovna
Spoštovana predsedujoča, najlepša hvala za besedo. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb je eden izmed delov tega vladnega davčnega paketa, ki zajema zraven potem še Zakon o dohodnini pa novelo Zakona o davku na dodano vrednost in zakon o debirokratizaciji. Problem vseh teh zakonov oziroma tega paketa je v tem, da dejansko res kar očitno kopljejo oziroma vrtajo eno veliko finančno luknjo v državni proračun oziroma javne finance. Ko gre za te zadeve, je treba biti zelo pozoren pa zelo previden, sploh v teh časih, ker ne vemo, kaj se bo v resnici zgodilo na mednarodnih trgih glede na to, kar se napoveduje z določenimi četrtimi in celo petimi vali epidemije tega koronavirusa. Davčna reforma bo sigurno povečala dohodkovno in premoženjsko neenakost. Zdaj se bom spet navezal na predlog zakona o debirokratizaciji, ki dejansko uvaja antisocialno kapico pri bruto plačah nad 6 tisoč evrov. Saj s tem bo dejansko samo res tisti odstotek oziroma v tem primeru okrog 13 tisoč ljudi profitiralo oziroma bo imelo pozitivne učinke na svoje dohodke, bi se lahko temu reklo, vsi ostali pa ne. Ko gre za sprejemanja oziroma tudi za spremembe škodljivih zakonov, smo v Levici tisti prvi na barikadah, ki zmeraj opozarjamo, ki zmeraj tudi predlagamo kakšne nove zadeve, ki so res socialno usmerjene oziroma ki so za ljudi in ne proti ljudem. Tudi v noveli Zakona o dohodnini, ki jo predlaga Vlada, se spet pojavljajo dodatni davčni odpustki. Pa spet se bo zgodilo, mislim, da je prej ravno gospod poslanec Ferjan govoril o tem, da se bodo dejansko stopnje najvišjega dohodninskega razreda s 50 % znižale na 45 %. Spet bo tistih srečnežev oziroma tistih, ki bodo profitirali od tega zakona, samo okrog 4 tisoč 300 ljudi v tej državi. <PARTY>, neko nesorazmerje se povečuje oziroma se tudi nekako namerno, ali pa kakorkoli želite, povzroča, da pride do še večjih trenj oziroma do še večjih finančnih nesorazmerij. In ko pride do teh velikih diskrepanc, se tudi poja
Hvala lepa za besedo in za zagotovitev pogojev, da lahko - jaz se spet v celici telefonski počutim. Ne morem govoriti in ne bom govoril, dokler bodo poslanci vmes telefonirali. In se javljam za repliko, ko bo ta pogovor končan. Hvala lepa. Glejte, kar nekaj poslancev se je moralo oglasiti, da smo prvič slišali neke številke. Na odboru minister s številkami ni nastopil. Jaz sem prepričan, da so bile simulacije opravljene. Tudi razumem, zakaj o rezultatih teh simulacij tukaj ni govora. Zakaj tudi niso bile predstavljene tistim, ki jih to najbolj zadeva. Sem pa vesel, da smo vsaj nekatere številke slišali, čeprav mislim, da bi bilo najbolj pošteno, da ti, ki so to reformo pripravili oziroma te spremembe zakona, da bi se postavili v kožo upokojencev - to bi bilo najbolj pošteno in pravično - in pogledali, kaj to pomeni. Tudi doslej, minister je najprej povedal, da bodo pokojnine usklajene z rastjo plač; saj tudi doslej so bile z nečim usklajene, samo ni bilo pa pojasnjeno natančno, v čem je razlika. In mislim, da bi se dalo na zadeve zelo preprosto odgovoriti vsakemu, v vsakemu umljivem jeziku. In jaz ministra vprašam: Ali bi dobili letos upokojenci več pokojnine po starem zakonu ali po novem zakonu? In če bi bil minister oziroma kateri od predlagateljev upokojenec: Po katerem sistemu bi želel dobiti pokojnino? To je moje jasno vprašanje. Po starem zakonu ali po novem?
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Ministrica, kolegice, kolegi! Osnovni razlog za sprejem predlaganega zakona je v uskladitvi z evropsko zakonodajo. Poleg harmonizacije z evropsko zakonodajo, se poenostavlja dosedanji zakon, tako da je ta bolj razumljiv in transparenten, obenem pa skrajšuje in poenostavlja postopke za uvrstitev proizvoda na trg. S sprejemom zakona se zagotavlja visoko zaščito javnega interesa na področju varnosti proizvodov, ob upoštevanju načela prostega pretoka blaga znotraj Evropske unije se zagotavlja varnost potrošniku, predvsem pa upoštevajo poplavo takšnih ali drugačnih izdelkov iz Kitajske. Zakon opredeljuje postopek in zahteve za pridobitev dovoljenja za umestitev izdelka na trg, imenuje postopke in organe za ugotavljanje skladnosti in nenazadnje opredeljuje nadzor nad skladnostjo izdelkov. Razprava na Odboru za gospodarstvo je pokazala, da zakon primerno razrešuje področje, ki ga obravnava, in v Poslanski skupini <PARTY> bomo zakon podprli. Hvala.