EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci. Najpomembnejše spremembe, ki jih predlaga predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčnem postopku so med drugim naslednje. Dolžnost dajati resnične pravilne in popolne podatke se prenaša med splošne določbe in se na ta način uveljavlja kot načelo davčnega postopka. Ureditev v davčnem postopku se usklajuje z načelom zaupanja v javne knjige in vrstnega reda vpisa zastavnih pravic v te knjige. Rok, za katerega je mogoče dovoliti odlok plačila oziroma obročno plačevanje davka se podaljšuje z 12 mesecev na 24 mesecev. Izenačuje se zastaralni rok za vse davčne obveznosti. Za davčno tajnost se ne bo več štela davčna številka poslovnih subjektov. Zavezanci za davek bodo predčasno obveščeni o inšpekcijskem pregledu, uvaja pa se tudi novi institut in sicer institut, ki omogoča zavezancu, da ni odgovoren oziroma se obravnava mileje, če prostovoljno v določenem roku naknadno razkrije podatke, ki so pomembni za pravilno ugotovitev njegove davčne obveznosti. Kar pa se tiče hitrosti davčnega postopka, predvsem v delu, ki se nanaša na izvršbo, pa se uvaja tudi institut tako imenovane možnosti, ampak samo možnosti telefonskega obveščanja davčnega zavezanca, ki pa na obstoj dolga in na začetek izvršbe ne vpliva, le davčnemu zavezancu daje možnost, še zadnjo možnost, da se izogne administrativnemu postopku izvršbe in da sam poravna obveznost, ne vpliva pa ne na višino dolga niti na začetek izvršbe. Ker se tako s predlaganim zakonom poskuša odpraviti nekatere nedoslednosti v izvajanju zakona o davčnem postopku in uvesti nekatere nove institute, ki naj bi spodbudili prostovoljno plačevanje davkov in ustrezno obravnavanje davčnih obvezancev v postopkih pred davčnimi organi ter s tem posledično poenostavitev administrativnih postopkov in s tem tudi razbremenitev zavezancev, bo poslanska skupina Slovenske demokratske stranke predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčnem postopku podprla. Hval
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Lep pozdrav, gospod državni sekretar, poslansko in poslanci! Smo v času, ko nimamo več časa; smo v času, ki od nas zahteva ne samo posodobitev, temveč tudi nadgradnjo in novogradnjo železniške proge. Tudi sama koronakriza bo imela določene globalne gospodarske posledice, zato je pomembna odločitev Vlade Republike Slovenije za intenzivna vlaganja v posodobitve in razvoj infrastrukture ter modernizacijo in izgradnjo železniškega omrežja, kar se bo pokazalo tudi v gospodarstvu: multiplikativni učinki, nova delovna mesta – upam, da bodo boljše tudi plačana. Ta infrastrukturni projekt je izjemnega pomena za Slovenijo, zato ga je potrebno čim hitreje zgraditi, saj nas bodo drugače z izgradnjo svojih železniških prog prehitele sosednje države ‒ Hrvaška ‒, Italija in bo naša Luka Koper imela resne hude težave, kakor tudi naše celotno gospodarstvo. Zato so dobrodošli tudi drugi vlagatelji iz držav članic Evropske unije. Projekt drugi tir sledi sodobnim evropskim financiranju velikih infrastrukturnih projektov. Tak model financiranja je stalna praksa v Evropski uniji, v Sloveniji pa je to prvič uporabljen tudi v projektu drugi tir. V prvi vrsti bo v najmanjši meri bremenil davkoplačevalce in hkrati omogočil istočasno financiranje drugih pomembnih projektov iz državnega proračuna. Ker pa se bojim, da bi proge gradili na roke, tako kot je omenila poslanka Violeta, tega predloga zakona ne bom podprl. Hvala. Hvala za besedo. Bil sem narobe razumljen, gospod Koražija. Nisem se norčeval iz delavcev, tudi sam prihajam iz gospodarstva. Govoril sem o času izgradnje železniške proge, ki jo je treba čim hitreje narediti. Hvala.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani ministrici in spoštovana ministra! V imenu Kluba zastavskih poslancev, to je Matjaža Hana, Ivana Hrška, Marjana Dolinška, Irene Košnik Grošelj, Janje Sluga in svojem imenu sprašujem v luči dogodkov preteklega tedna v Termoelektrarni Trbovlje, ko je bil obravnavana energetska problematika tega prostora in je bil sestanek z Odborom za razvoj energetike v Zasavju s predstavniki sindikata Termoelektrarne ter zasavskimi župani: Ali zagotovo ostane zasavska energetska lokacija? Katere ukrepe boste najprej izvedli glede na to, da ste s strani Vlade koordinator vsebine ukrepov odgovornih subjektov <PARTY>H in HSE pri razreševanju aktualne problematike zasavske energetike s poudarkom na Termoelektrarni Trbovlje in izgradnji hidroelektrarn na srednji Savi? Hvala za odgovor.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Gospod minister, gospodje iz vlade. Ni kaj prida povedati o tej spremembi, vendar bi opozoril na eno stvar. V obrazložitvi piše, da bo dogovor med Jugoslavijo in pa Sovjetsko zvezo, mislim, da iz leta 1965 ostal v veljavi za mirnodobske namene. Vendar bi bilo dobro povedati, če je kdo pregledal tisti sporazum in če bi bilo dobro popraviti oziroma storiti nekatere stvari v tem sporazumu. To ni nikjer omenjeno, vendar bi bilo dobro vedeti, če ima kdo pregled nad tem sporazumom in če je vlada s tem zadovoljna. Hvala.
Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovani prisotni. V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke pozdravljamo nov predlog zakona o nepremičninskem posredovanju. To področje je trosa, kljub temu da je nepremičninsko posredovanje deloma že urejeno z obligacijskim zakonom, dokončno urediti in s tem zagotoviti dodatno zakonsko varstvo potrošnikov in zaščito širšega javnega interesa. V praksi se namreč pojavlja kar nekaj kršitev iz odškodovanj na področju prometa z nepremičninami, ki jih najpogosteje utrpijo naivni kupci. Dejstvo je, da se je z možnostjo zasebnega podjetništva odslej ustanovilo večje število gospodarskih družb z najrazličnejšimi dejavnostmi, od katerih imajo mnoge registrirano tovrstno dejavnost, torej. Posredovanje v prometu z nepremičninami ob pomanjkanju potrebnega znanja in izkušenj prenekaterega posrednika pa seveda obstaja vprašanje kakovosti njihovih storitev, ki so tudi zaradi tega vprašljive z vidika pravne varnosti udeleženih oseb. In ravno zaščita pogodbeno šibkejše osebe, to je seveda kupec nepremičnine, je po mnenju poslanske skupine <PARTY> ena najpomembnejših in pozitivnih plati tega predloga zakona. Menimo, da mora biti določitev pogojev za opravljanje storitev v pristojnosti zakona. Kljub temu da je v samem predlogu zakonu še nekaj pomanjkljivosti oziroma nejasnosti, smo v poslanski skupini <PARTY> pozitivno opredeljeni do zakona in ga bomo podprli. Hvala.
Spoštovani gospod predsednik! Spoštovani predsedniki republike, vlade in državnega sveta, najvišji predstavniki sodnih oblasti in slovenske vojske, spoštovani eminentni predstavniki slovenskih cerkva, predstavniki vseh treh Slovenij, ekscelence, spoštovani visoki gostje iz Kanade! Spoštovane poslanke in poslanci, gospe in gospodje! Pred dvanajstimi leti smo dosegli mednarodno priznanje osamosvojene in demokratične Slovenije. Od takrat lahko kot subjekt mednarodnega prava sklepamo tudi mednarodne pogodbe in se vključujemo v mednarodne organizacije in zveze. Spomnimo se, da so bila glede priznanja Slovenije na začetku deljena mnenja tudi znotraj takratne Evropske skupnosti. Ni bilo dovolj, da smo izpeljali osamosvojitev na dosledno demokratičen in ustavnopraven način ter da smo dobili vojno proti nasprotniku s preživetimi koncepti in nameni. Dokazati smo morali, da hočemo res živeti iz vrednot in načel svobodnega in demokratičnega sveta. S tem nismo imeli težav, ker se je nova demokratično-slovenska oblast po liniji zakonodajne, izvršilne in drugih oblasti pred vsem svetom legitimirala z voljo in dejanji v smislu preloma s totalitarnimredom, ki je v Jugoslaviji, in z njo v Sloveniji, veljal do leta 1990. Pripadnost vrednotam in načelom, ki so bila izhodišče za miroljuben, demokratičen in uspešen razvoj Evropske zveze po drugi svetovni vojni, izkazujemo vse od takrat. V vseh sestavah vlad, državnega zbora in državnega sveta. V vrednotah in načelih je korenina naše odločitve za pristop k Evropski zvezi, ne v pragmatični špekulaciji ali pomanjkanju drugih alternativ. Življenje je tudi zunaj Evropske zveze. Vendar smo se odločili, da se vključimo v najuspešnejši politični in mirovni projekt, kar jih svet doslej pozna, ker smo prepričani, da bomo v tem okviru lahko najboljše dosegali cilje slovenske države, slovenskega naroda in slovenske družbe. Če kdo, potem ravno Slovenci dobro vemo, kaj pomeni skušati zgodovinske črte ločnice, z železno zaveso vred, imperialne, velikod
Hvala. Z velikim veseljem oziroma podprl bom proračun za leto 2004 zaradi tega, ker smatram, da ta proračun ni gnusen, pač pa je evropski. Zavedati se moramo, da smo tudi ta proračun spreminjali predvsem zaradi tega, ker takrat, ko smo ga prvič sprejeli, še niso bila zaključena vsa pogajanja zEvropsko unijo in zaradi tega tudi niso bila podana vsa izhodišča. Moramo poudariti, da Slovenijo v letu 2004 čakajo novi izzivi, in sicer izzivi v Evropski uniji in Natu. In to se bo zgodilo prvič v slovenski samostojnosti, zaradi tega pač še toliko bolj podpiram ta proračun. Seveda bo na drugi strani vključevanje v Evropsko unijo prinašalo tudi neka tveganja, vendar menim, da smo nekje z določenimi ukrepi za povečanje prilagodljivosti gospodarstva ter z drugimi ukrepi za spodbujanje gospodarske rasti in zmanjšanje nezaposlenosti ta določena tveganja v proračunu poskušali odpraviti. Novembra leta 2003 je tudi vlada sprejela skupaj z banko program vstopa v ERM 2 do konca leta 2004, ki predvideva tudi prevzem evra že v letu 2007. To so tudi cilji, ki so jih naši državljani močno podprli na letošnjem marčnem referendumu. Vemo, da smo takrat v Sloveniji dobili izredno veliko podporo Evropske unije. Če pa sledimo sam proračun in njegove karakteristike, potem pa v času bivanja v tem ERM 2 lahko rečemo, da bomo izpolnili vse te maastrichtske kriterije. Te fiskalne kriterije oziroma fiskalna merila tako ali tako že izpolnjujemo, dočim kriteriji, kot sta nizka inflacija in dolgoročne nizke obrestne mere, pa so dobro zajeti v tem proračunu, zato bom proračun podprl.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Moram reči, da ko spremljam ta glasovanja, so prav zanimiva. Med 20 in 27 za. Vse ostalo proti, ampak ker tako dobro sledite navodilom ali pa sugestijam, kako glasovati, pri kateri želji po razpravi - kajti vseeno sedimo v parlamentu, kjer se mora razpravljati in govoriti - me prav veseli, da če boste tudi tokrat sledili tistemu, kar je včeraj minister dejal - pred sabo imam njegov magnetogram. Očitno je to tema, ki bo zahtevala daljši čas, kot nam ga Poslovnik nudi v tej seansi vprašanj in odgovorov. Torej se ne skrivam. Razprava o tej temi bi bila dobrodošla, zato se že vnaprej veselim, da boste spet sledili navodilom Vlade Republike Slovenije, kako glasovati in boste pri taki zadevi, kot je Nova kreditna banka Maribor, vsaj tisti, ki prihajate iz Štajerske, znali zbrati toliko poguma in glasovali za to, da se o privatizaciji Nove KBM pa vseeno opravi razširjena razprava in s tem omogočili tudi gospodu Bajuku malo daljšo seanso od tiste, ki mu jo daje Poslovnik v prvi točki dnevnega reda, ko gre za vprašanja in odgovore. Z zanimanjem bom pogledal izpis glasovanja, predvsem štajerskih poslancev, ki prihajate iz vladnih vrst. Hvala lepa.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Zakon o Slovenskem državnem holdingu je eden načrtovanih ukrepov celovite reforme v Sloveniji, vendar smo o vsebini tega zakona že veliko govorili in tudi v preteklih treh mesecih smo se veliko pogovarjali. Veliko je bilo že rečenega, torej vsebinsko, in vsebinski razlogi za ta zakon so bili že dani. Tri mesece je bil odprt dialog, sodelovali smo tako koalicija kot opozicija. V okviru delovnih skupin so sodelovali tudi strokovnjaki, ki ste jih, spoštovana opozicija, sami predlagali. Na koncu smo se tudi uskladili z reprezentativnimi sindikati. S ciljem, torej z resnim namenom Hvala, predsedujoči. Usklajevanje in sprejetje tega zakona je bilo s ciljem in resnim namenom ohraniti slovensko suverenost za vsako ceno. Sprašujem vas, spoštovana opozicija, s kom bi se še želeli pogovarjati, koga bi radi še postavili na odgovornost? O vsebini, kot sem že dejala, torej dovolj. V končni fazi lahko z dialogom tudi noveliramo ta zakon po uveljavitvi. Gre pa v tem konkretnem primeru za drugo stvar. Danes govorimo o odgovornosti, in sicer o odgovornosti, ki jo želi skupina, to je <PARTY>, skupaj s še tremi poslanci, preložiti na ljudstvo, s tem ko je vložila zahtevo za referendum. Danes govorimo o odgovornosti teh 30 poslancev, torej o Pozitivni Sloveniji in treh poslancih, ko postavljajo svoje politične interese pred ustavno zagotovljeno suverenostjo. Osebno menim, da je skrajno neodgovorno, da se prelaga odgovornost na ljudstvo. Ali menite, vas sprašujem, <PARTY> in trije poslanci, ali je ljudstvo kompetentno za odločanje o fiskalnih zadevah? Naj vas spomnim, spoštovani poslanci iz Pozitivne Slovenije, v vašem ustanovnem programu dne 22. oktobra 2011 ste zapisali, citiram: "Referendumska mrzlica preprečuje delovanje ustavno zapisane parlamentarne demokracije in na plečih državljanov uvaja referendumsko demokracijo, ki odločevalcem preprečuje, da bi prevzemali odgovornost za vedno težje odločitve." Toliko o načelnosti Pozitivne Slovenije. Legitimno
Hvala za besedo. Spoštovani ministrici, spoštovani minister! Podatki Zavoda za zaposlovanje zadnjih nekaj let kažejo na porast števila brezposelnih zdravnikov. Medtem ko v zdravstvenem sistemu zdravnikov primanjkuje, tudi v mojem lokalnem okolju Zasavje, torej na eni strani se soočamo s pomanjkanjem zdravnikov v sistemu, na drugi strani pa imamo kader, ki po končani medicinski fakulteti pristane na Zavodu za zaposlovanje ali pa išče boljše karierne možnosti v tujini. Na ministrico za zdravje zato naslavljamo vprašanje: Ali je moč temu problemu pripisati nezadostno število razpisanih specializantskih mest za zdravnike, ki jih na predlog Zdravniške zbornice Slovenije odobri Ministrstva za zdravje? Posebej se mi postavlja tako, da potem ne pride v zasavsko splošno bolnišnico. Kakšni so predvideni ukrepi Ministrstva za enakomernejšo razporeditev zdravstvenega osebja po bolnišnicah in zdravstvenih domovih v Sloveniji, spet v povezavi s tem, da pride potem ta kader tudi v manjše bolnišnice, kot so Trbovlje ali pa mogoče Brežice in še katera? Na ministrico za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti pa naslavljam vprašanje: Kolikšno je realno število ter povprečna doba brezposelnosti zdravnikov, ki so prijavljeni na Zavodu za zaposlovanje? Kako se lahko tovrstne anomalije na trgu visoko specializirane delovne sile odpravi? Kdo nosi to pristojnost? V interesu države in ljudi namreč je, da kader, ki ga je šolala država in ki je v bistvu vlagala denar in sredstva v njihovo šolanje, načrtno umesti na trg delovne sile. Obema se najlepša zahvaljujem za odgovor. Želela bi še odgovor gospe ministrice Anje Kopač.
Hvala za besedo. Prav lepo pozdravljeni, minister in državna sekretarka in vsi ostali kolegice in kolegi! Danes sedimo res že kar nekaj časa in imam občutek, kot da bi spremljala neko nanizanko, ki ima tri dele. Danes poslušamo drugi del, tretji sledi naslednji teden. Najboljše, kar mi je bilo na začetku te nanizanke, mi je bilo v uvodnem nagovoru ministra Ciglerja Kralja, ko je podal, da je ta interpelacija ogledalo odnosa do starejših v preteklih letih. In sicer zakaj? Zaradi tega, ker ste ga ves čas skozi razpravo krivili, da je kriv in da je ta vlada kriva za smrti v domovih starejših. S tem vam je pokazal dejansko stanje, kdo je kriv za smrti v domovih starejših – vse pretekle vlade. Zaradi tega, ker niso poskrbele – in tiste vlade, v katerih ste bili vi – za višje standarde bivanja v domovih starejših občanov. To ministrstvo je dalo pred kratkim poleg ostalih razpisov tudi poziv, ki bo šel ravno v tej smeri, in sicer v izboljšanje, dvigovanje kvalitete bivanja v domovih starejših občanov. Zato je jasno vidno, da bo ta vlada, ko bo zaključila mandat – kljub temu da jo obtožujete, da bo ne vem koliko sredstev ali zapravila ali ne vem, po vašem mnenju očitno ne dala v pravilno namensko rabo – pustila za sabo boljše stanje, boljše stanje za bivanje starejših in tudi boljše stanje na celotnem področju sociale. Veste, saj je fajn reči, »smo pustili dobro finančno stanje«, s tem da se nič ne naredi oziroma da ste ostala sredstva, ostali denar, ki ste ga namenili, namenili za nevladne organizacije, za neke študije, ki dejansko ljudem niso kaj dosti doprinesle. Zato pa imamo danes tako stanje in toliko smrti v domovih starejših. Ker pa že govorimo oziroma želite poudariti, koliko smrti je v Sloveniji napram ostalim državam, je malo zgrešeno. Ker kadar se dela primerjavo, se ne more iz konteksta pobrati samo določenih številk, ampak je potrebno vedeti, kako se je štelo te smrti. V Sloveniji se je drugače štelo kot po drugih državah v Evropi, zaradi tega se lahko potem p
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke, poslanci, predstavniki Vlade in drugi prisotni! Ker je gospodarska kriza mimo in ker danes beležimo celo eno najboljših gospodarskih rasti na območju Evropske unije, je čas za sprostitev ukrepov, ki smo se jih v preteklih sedmih ali osmih letih morali posluževati tudi v Republiki Sloveniji. Varčevanje je bilo nekaj let vsesplošno, pretirano in seveda je pustilo pečat najbolj na tistih, ki so bili na robu preživetja že pred krizo. Zato se strinjamo s predlagateljem novele zakona, da bi po treh letih konstantno ugodnih gospodarskih in javnofinančnih kazalnikov bil zdaj čas za vzpostavitev stanja, kakršno je bilo pred izvedbo varčevalnih ukrepov, in to na vseh področjih: pri otrocih in družinah, vseh preostalih socialnih transferjih, plačah, pokojninah in tako naprej. Varčevalni ukrepi pa niso bili uveljavljeni naenkrat, v socialno varnost ljudi so posegali z različno stopnjo intenzivnosti. Ne bom povedala nič napačnega, če bom rekla, da smo danes v ponovnem gospodarskem razcvetu in da je država v bistveno boljši gospodarski in finančni kondiciji. Treba pa je tudi potrditi, da se je posamezne varčevalne ukrepe res začelo sproščati takoj, ko so se pokazali pozitivni trendi. V poslanski skupini Desus razumemo, da je bolj varna postopna odprava ukrepov kot pa če bi se izpostavili tveganju ponovne blokade gospodarstva in s tem ponovni slabitvi javnih blagajn. Hkrati ugotavljamo, da ta predlog zakona naslavlja podobne vsebine kot predlog novele istega zakona, ki ga je že pripravila ta vlada oziroma koalicija. Rešitve v vladnem predlogu, ki ga bomo obravnavali v Državnem zboru še letos, so po naši oceni primerneje urejene in tudi širše zastavljene. Za razliko od današnjega predloga zakona je v vladnem predlogu predlagana postopna sprostitev varčevalnih ukrepov, sledeč formuli za sproščanje varčevalnih ukrepov na področju socialne ali družinske politike; v letu 2018 še niso izpolnjeni vsi pogoji za popolno oziroma enk
Hvala lepa. Saj v bistvu se po teh razpravah v resnici tudi vidi, zakaj še do danes zadeva ni urejena. Ko sem poslušala stališča poslanskih skupin pa ko sem poslušala razprave predgovorcev – vsak ima neko svoje stališče, vsak preferira določeno varianto, vsak bi nek drug vodni vir in vsak se sklicuje na to, da tam je pa že vse pripeljano praktično do rešitve, čeprav smo danes v predstavitvi ministra slišali, da je tudi on dejansko to mislil. Ko je pa dal stvari na mizo in jih predlagal, je pa ugotovil, da še zdaleč te stvari niso pripeljane tako blizu, kot nekateri danes izza svojih klopi kar bolj čez prst trdijo. Res je, da je bilo časa za ureditev tega problema v preteklosti več kot dovolj. S to trditvijo se moram strinjati. Če se o tem pogovarja že vse od leta 1965, namreč ta rižanski vodovod je bil zgrajen, ne boste verjeli, leta 1935, potem je res bilo časa več kot dovolj. Ampak pogovarjali smo se danes tudi o vpisu pitne vode v ustavo, o tem famoznem 70.a členu, ki ščiti pravico do pitne vode. Ugotavljam pa skozi razprave, da se nekateri poslanci dejansko ne zavedajo vsebine te zaščite. Ta zaščita pomeni zaščito vodnega vira, kar pomeni, da če se na primer zgodi primer, da se v okviru Evropske unije sprejme predpis, ki bi omogočal izkoriščanje teh vodnih virov kako drugače kot za nek javni interes, lahko Slovenija reče, da ta predpis za nas ni sprejemljiv in ga ne bomo upoštevali, ker ni skladen z našo ustavo. Ta vpis v ustavo pa seveda ne pomeni tudi pravice do vodovoda ali kako naj temu rečem. Vodooskrba je nekaj, za kar morajo poskrbeti lokalne skupnosti. In tisto, kar se mi zdi zanimivo, je, čeprav so bile razprave do zdaj zelo konstruktivne, moram kolege na tem mestu pohvaliti, da so pa bile tudi nekatere zelo kritične razprave ravno od tistih, ki so dejansko za moje pojme del problema. Torej od tistih, ki so ravno v teh letih, ko se je problem reševal in ne rešil, bili del lokalnih oblasti. Tisti so danes najglasnejši in tisti so danes tudi najbolj kriti
Hvala lepa za besedo. Spoštovane, spoštovani prisotni! Državna nacionalna RTV je javni zavod, ki za svoje delovanje koristi javna sredstva in naj bi v praksi tudi deloval v javnem interesu. Pa se vprašajmo, če naš RTV to dejansko v bistvu dela. Prepričan sem, da je vodstvo kot tako, velikokrat radi uporabimo besede preveč politično kontaminirano, pa bom tudi pri tej kvalifikaciji to izrekel. Posledica take politične strukture v samem vodstvu RTV pa so odnosi na samem RTV, za katere lahko rečemo, da milo rečeno niso dobri. Tukaj imamo tožbe, slišali smo, da jih je kar 400 samo s področja plač, tukaj imamo sredstva v proračunu RTV, za poravnavanje teh tožb, ki bodo prihajale, ki so kar v znesku 7 milijonov evrov, kar potrjuje, da se čuti neka odgovornost in tudi čuti se, da bodo te tožbe tudi s strani RTV treba pokriti. Naslednja stvar, ki je zelo zaskrbljujoča, so pa bolniški staleži, za katere smo ravno tako slišali, da so višji, kot je slovensko povprečje, kar zopet potrjuje to, kar sem prej govoril, da odnosi na RTV niso nikakor dobri. Zato bo treba na RTV narediti oceno stanja, pregledati samo organizacijo kot institucijo in po vsej verjetnosti začeti z neko reorganizacijo javnega zavoda RTV. Večkrat smo slišali, da je vsebina programa dobra in kvalitetna. Tukaj se moram strinjati s predhodnikom, ki je omenil arhiv in te stare filme. Mislim, da je to zaničevanje gledalcev in gledalk in tistih, ki plačujemo te stvari. Mislim, da bo treba tudi v tem delu narediti nekaj na sami vsebini. Prepričan sem, da si bo RTV kot zavod moral postaviti neke cilje, ki bodo podrejeni kvaliteti, samostojnosti, avtonomnosti. Vsebina kot takšna, še enkrat naj ponovim, naj bi bila resnično kvalitetna, v tem smislu smo že s strani nekaterih predgovornikov tudi poslušali. Mora imeti neko vizijo, mora imeti neke cilje, v teh ciljih so od opreme, programov in vsebine, in dejansko tudi neko sledljivost teh ciljev, ki so zastavljeni za neko obdobje. Tukaj bi rad izpostavil tudi problem SAZA
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Moje vprašanje je naslovljeno na predstavnike ministrstva za šolstvo, znanost in šport, in sicer, na Zoisove štipendije. Vlada je na začetku letošnjega šolskega leta sprejela nov pravilnik in Zoisove štipendije zmanjšala, in sicer, za dijake za 10%, za študente pa za 7%. Upravičencev iz tega naslova je bilo v lanskem letu 11.600, povprečna štipendija pa je znašala 22.000 tolarjev. Glede na to, da je ta sklad namenjen nadarjenim študentom, kar mislim, da je vitalnega pomena tako za gospodarstvo kot tudi za kulturno rast naše države, me zanima: Zakaj je vlada hkrati ustanovila tudi nov štipendijski sklad? Če imam pravilne informacije, se imenuje Ad futura, iz katerega bo pa črpala sredstva za štipendiranje dražjih oblik študija nadarjenih študentov v tujini in pa tujih študentov na slovenskih fakultetah. Zanima me: Ali je zmanjšanje Zoisovih štipendij povezano z ustanovitvijo tega novega sklada in gre tukaj za prelivanje te kvote? V Stranki mladih menimo, da bi se Zoisove štipendije morale le povečevati - glede na to, da imajo visok renome in so zanimive po tem pogledu - ne pa, da zmanjšujemo ta sredstva in tako zmanjšujemo pomen tega sklada. Po drugi strani me pa zanima: Kakšne spremembe je imela v mislih ministrica, ko je v nekem intervjuju omenila, da bo treba sklad Zoisovih štipendij preurediti in posodobiti? Zanima me: Kakšne so te spremembe ter kaj je bilo na tem področju že strojeno?. Hvala.