EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Spoštovane poslanke in poslanci, ljubi ljudje! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov delimo zaskrbljenost predlagatelja zakona za možnosti kakovostnega življenja invalidov. Možnost čim bolj neoviranega dostopa do vseh javnih prostorov in storitev je zagotovo element, ki je posledica uporabe pripomočkov za invalidne osebe, v konkretnem primeru psov vodičev slepih. Lahko povzroči invalidom veliko nevšečnosti, ki se jih ostali pogosto niti ne zavedamo. V Združeni listi socialnih demokratov se zavzemamo za družbo, ki bo invalidom nudila možnosti za ustvarjalno izrabo tistih umskih in telesnih zmogljivosti, ki jim jih je življenje ohranilo, tako da bodo, kot zdravi, sami prispevali k lastnemu blagostanju. Čim bolj neovirano gibanje je le ena izmed teh možnosti, ki vključuje tudi prost vstop psov vodnikov slepih v javna prevozna sredstva in javne prostore. Čeprav ureditev možnosti vstopa psov vodičev slepih v javne prostore morda ni vsebina zakona o zaščiti živali, je za nas izboljšanje ureditve pravic invalidov pomembnejše od tega vprašanja. Problem je treba rešiti in tu se res ne smemo obnašati birokratsko. Predloga sklepa matičnega delovnega telesa, da zakon ni primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo, poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov zato ne bo podprla. Hkrati pa smo vladi že dali pismeno pobudo, da v ustreznem zakonu te pravice uredi. Hvala lepa.
Poslancu se opravičujem, da sem za trenutek skočila ven. Če sem prav razumela, sprašujete o priznavanje srednješolske izobrazbe oziroma gimnazije iz tujine pri nas oziroma o vpisu s tujimi spričevali na naše univerze. Je tako? Kar se tiče srednješolskega in osnovnošolskega priznavanja, je pri nas posebna komisija za nostrifikacijo, ki pa ima kar nekaj problemov, zato pripravljamo novo zakonodajo. Namreč, zgodi se predvsem pri maturi že kar pogosto, da ravni mature niso čisto ekvivalentne v tujini. Potem je primerjanje včasih zelo težko. Kar se pa tiče vpisa na visoko šolstvo, je seveda stvar tudi posameznih fakultet. Zato tudi posamezne fakultete potem oblikujejo mnenje, bodisi za vpis, bodisi tudi za priznavanje določenega dela študija oziroma določenih diplom. To je v njihovi domeni. Vsekakor je pa ta zakonodaja v pripravi, da se posodobi in se približa bolj evropskim dokumentom. Za posamezen primer bi pa prosila, če nam napišete, pa bi vam odgovorili prav o tem primer z našega urada. Da. Prav ta primer sem mislila, ker sem nekako slutila, da je to ta primer. Mi pa seveda prepuščamo to komisiji, ki je v sklopu maturitetnih komisij, da presodi. Zdaj če so prav presodili, ali ne, seveda nimamo pravih instrumentov. Jaz sem to pritožbo seveda prebrala. Če niste zadovoljni z odgovorom, bomo poskušali še raziskati, tako da bi natančneje lahko izvedeli, zakaj se je to zgodilo, da niso priznali intenzivnega nivoja kot visokega nivoja.
Hvala. Dober večer obema ministricama in ministroma ter ostalim tukaj prisotnim junakom! Bom počakal na pisni odgovor. Moje vprašanje gre okoli enostranske razglasitve Hrvaške izključne ekonomske cone. Jasno je, da gre tukaj za enostranske pravice izkoriščanja ribjega fonda in potencialnih naftnih virov, če ne še česa drugega. V zvezi s tem me zanima: Ali je naša vlada uradno že prejela to razglasitev? Kakšen je njen odziv oziroma kakšne ukrepe – vem, da je to tajna diplomacija, ampak ne glede na to – ste pripravili? Gre predvsem zaradi poročanja medijev, ki naj bi skladno z navodili hrvaškega ministrstva za zunanje zadeve poskušali prepričati članice Evropske unije o nujnosti omenjenega akta. Osebno menim, da je treba jasno predstaviti našo pozicijo do tega ter jo tudi ubraniti; hkrati pa si poiskati tudi svoje zaveznice med članicami Evropske unije. Prosim tudi za podajo mnenja na ocene, da se naša vlada ni v pravi meri odzvala na omenjeno razglasitev Hrvaške. Glede na navedbe dr. Pavlihe, našega strokovnjaka na tem področju, ki je v svojem mnenju napisal, da bi se morala Slovenija takoj odzvati s primerno diplomatsko reakcijo, ker v nasprotnem primeru naj bi z molkom sporočali odobravanje te situacije. Zanima me naš odnos oziroma odnos vlade in Republike Slovenije do tega. Hvala.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Danes obravnavamo Predlog priporočila v zvezi z aktivnostmi Banke Slovenije glede sanacije bančnega sistema, ki ga je v Državni zbor predložila skupina poslank in poslancev <PARTY>. Že na sami seji odbora smo in tudi danes bomo podprli obe točki priporočila. Prva točka priporočila se nanaša na poročilo Banke Slovenije, ki ga mora ta posredovati v Državni zbor. Poročilo mora vsebovati naslednje informacije: o vzrokih za nastali primanjkljaj pregledanih bank in vlogi Banke Slovenije pri tem, o učinkovitostih sistema korporativnega upravljanja bank v državni lasti ter načinu reševanja posledic kapitalske neustreznosti poslovnih bank. V Stranki <PARTY> smo se že v koalicijski pogodbi zavezali za preiskavo bančne luknje in opredelitev odgovornosti. Smatramo namreč, da je za povrnitev zaupanja v finančne in nadzorne institucije ter institut pravne države nujno potrebno opredeliti odgovornost za nastalo bančno luknjo, in tega nismo zapisali s figo v žepu, saj za to kot nova parlamentarna stranka prav gotovo nimamo razloga. Priporočilo Banke Slovenije torej lahko pričakujemo v roku 30 dni od potrditve predloga v Državnem zboru. Druga točka priporočila nalaga Vladi Republike Slovenije, da Državnemu zboru poroča o razmerah in ukrepih za zagotovitev ustrezne politike države v zvezi z rezultati stresnega testa Evropske centralne banke, kar pa je Vlada Republike Slovenije že naredila, saj je bilo njeno poročilo sestavni del mnenja Vlade. V novembru 2014 je začel delovati enotni mehanizem nadzora, v okviru katerega pristojnost nadzora nad sistemskimi bankami posameznih držav članic preide z matične centralne banke na Evropsko centralno banko. Le-ta je v novembru 2013 opravila celovito oceno vseh sistemskih bank v evroobmočju. Skupaj je bilo tako pregledanih 130 bank, med njimi tudi tri slovenske banke, in sicer Nova Ljubljanska banka, NKBM in SID banka. Namen stresnega testa je bilo ugotoviti odpornos
Hvala lepa. Spoštovani! V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo novelo zakona o nalezljivih boleznih podprli. Ustavno sodišče Republike Slovenije je z odločbo odločilo, da je zakon o nalezljivih boleznih v neskladju z ustavo, ker ne ureja postopka in pravic prizadetih v zvezi z ugotavljanjem upravičenih razlogov za opustitev obveznega cepljena in ker ne ureja odškodninske odgovornosti države za škodo, ki jo zaradi obveznega cepljena utrpi posameznik. Naveden je tudi namen predloga novele zakona o nalezljivih boleznih, to je upoštevati vsebino navedene odločbe ustavnega sodišča. 22. člen zakona o nalezljivih boleznih določa obvezno cepljenje, pri čemer opredeljuje, da mora zdravnik, ki opravlja cepljenje, predhodno ugotoviti morebitne utemeljene razloge za opustitev cepljenja. O obstoju trajnih, utemeljenih razlogov, za opustitev cepljena pa odloča komisija, ki jo imenuje minister, pristojen za zdravje. Ustava Republike Slovenije vsebuje načelo prostovoljnosti zdravljenja, pri čemer je potrebno poudariti, da pravica do zavrnitve zdravljenja ni absolutna. Zato zakonodaja določa primere, ko je zdravljenje možno tudi brez soglasja posameznika. Cepljenje je eden od zdravstvenih ukrepov, pri katerih je poseg v telesno integriteto posameznika neizogiben. Pri tem je nujno tehtanje med pravicami posameznika na eni strani in javnim interesom varovanja zdravja prebivalstva na drugi strani. Ustavno sodišče je v svoji odločbi navedlo, da je imel zakonodajalec za poseg v človekove pravice legitimen, stvarno opravičljiv cilj. S strogim testom sorazmernosti je ustavno sodišče obenem presodilo o vprašanju, ali je bilo tako ravnanje v skladu z načeli pravne države, ali je poseg države nujen, ali z njim dosega zasledovani cilj in ali je teža posega v človekove pravice proporcionalna vrednosti zasledovanja cilja. V odločbi ustavno sodišče pojasnjuje, da koristi, ki jih prinaša obvezno cepljenje za zdravljenje posameznika in širše skupnosti, presegajo težo posledic. Poseg
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Navkljub nekaterim utemeljenim in upravičenim pripombam in kritikam Nacionalnega sveta invalidske organizacije Slovenije v Slovenski nacionalni stranki načeloma podpiramo predlog zakona o izenačevanju možnosti invalidov, pa četudi nekateri niso v celoti zadovoljni s predlaganim zakonom kot celoto in imajo pri določenih podrobnostih oziroma tistih nekaj členih tudi utemeljene pripombe in pomisleke. Na koncu smo se po temeljiti razpravi v poslanski skupini vseeno odločili, da bomo glasovali vsak po svoji vesti, kajti nekatere pripombe, kot sem omenil, so dokaj utemeljene. Navajajo se nekatere nedorečenosti, ohlapnosti, postavljenih časovnic, premajhne dostopnosti storitev invalidom kot tudi celostne pomanjkljivosti glede boja proti diskriminaciji invalidov. O tem je možno razpravljati in tudi polemizirati, utemeljevati razloge, kajti dejstvo je, da je praktično res nemogoče spisati takšen zakon, kateremu ne bi kdo mogel najti kakšno pomanjkljivost ali nedorečenost. Vsekakor pa sta namen in cilj zakona dobra, posebej če pri tem izpostavim samo 6. člen, ki izrecno opredeljuje prepoved diskriminacije invalidov pred državnimi organi, organi državne lokalne samouprave ter izvajalci javnih pooblastil in služb. Sam zakon vključuje različne ukrepe za izenačevanje možnosti invalidov predvsem glede zagotavljanja tehničnih pripomočkov za premagovanje ovir v okolju. Med ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov gre v prvi vrsti izpostaviti pravico do sofinanciranja pripomočkov za premagovanje komunikacijskih ovir, plačila stroškov prilagoditve vozila in vzpostavitve klicnega centra za gluhe in naglušne osebe. Invalidi so namreč skupina, ki je v določenem okolju še vedno izpostavljena v določeni meri diskriminacije, zato menim, da imajo med drugim tudi kazenske določbe velik pomen za spoštovanje zakonskih določb in s tem povezano učinkovito preprečevanje odprave diskriminacije, vse v namen zagotoviti i
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovani! Pri predstavitvi svojega stališča do predlaganega zakona se bom osredotočil predvsem na vprašanje enakopravne obravnave verskih skupnosti in drugih svetovnonazorskih združenj, ki so našle svoj prostor na slovenskih tleh, ne samo pred 2000 leti, kot nekatere, ampak tudi v polpretekli ali novejši zgodovini. Predlagateljem gre predvsem za odpravo ugotovljenih protiustavnosti, ki jih je ugotovilo Ustavno sodišče, kot tudi izhaja iz ustavne odločbe z dne 15. 4. 2010, ki pravi, da "vsebina človekove pravice verske svobode velja tudi za druge ateistične, agnostične, humanistične in druge oblike verskega združevanja, ki delujejo na področju svobode vesti". Med osnovne cilje novele predlaganega zakona spada tudi urejanje verske duhovne oskrbe v javnih institucijam, kjer je pripadnikom oteženo uresničevanje pravice do verske svobode. Tega vprašanje se sicer dotikajo tudi nekateri področni zakoni. Enega od njih zelo dobro poznam. Z njim sem se soočal v vlogi zastopnika pacientovih pravic. Gre za Zakon o pacientovih pravicah, ki v 13. členu govori, da mora izvajalec zdravstvenih storitev pri stacionarni oskrbi zagotoviti pogoje za uresničevanje pravice pacienta do ustrezne verske duhovne oskrbe v skladu z zakonom, ki ureja versko svobodo. Ob zaključku pa dovolite, da izrazim še nekaj svojim misli in na koncu tudi citat našega Mariborčana, posvojenega Mariborčana, sicer rojenega v Pesnici pri Mariboru, Toneta Partljiča, ki v današnjem Večeru navaja, "da ko pomisli na mariborsko škofijo, presenečen ugotavlja, da je v boju s kapitalom in bankami celo vsemogočni bog povsem nemogočen". Ob zaključku pa še to, da resnično upam, da nihče med nami ni prisiljen v obravnavo kakršnekoli vsebine, kot je bilo danes slišati v uvodu enega od predgovornikov koalicije, in prav tako, da srčno verjamem, da opozicija seveda ne poseduje težkega orožja in še manj pripadajoče municije, saj si upam trditi, da so v naših vrstah sami pacifisti. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Spoštovana ministrica z ekipo, kolegice in kolegi poslanci! Rdeča nit današnje interpelacije je prav gotovo odločba Ustavnega sodišča. Jaz se v to ne bom spuščal, ker nisem pravnik, je pa pred menoj kolega Mitja kar na široko nekako opisal stvari. Kolikor pa tudi sam poznam ministrico, se na tem dela. Zadeva pa ni tako enostavna, če kdo misli, da bo rešljiva v enem letu. Marsikatera stvar morajo še dozoreti, tudi ideološke zadeve so vmes, ampak to ne bom navezoval na te stvari. Hvala bogu, da zdaj v Državnem zboru vsaj manj govorimo o teh povojnih pobojih, kot smo včasih, pravzaprav je bilo pri vsaki interpelaciji govora o tem. Tukaj se je začelo nekaj spreminjati in moram reči, da s tem, kar se je letos tukaj začelo, ko je zakon lansko leto predlagala Nova Slovenija in ji je ta vlada pravzaprav prisluhnila, so se na tem področju zadeve začele spreminjati. Jaz mislim, da je to zelo dobro. Tako se o tem že manj govori. Jaz bi mogoče za začetek poskušal malo osvetliti stvari v drugi smeri, da stvari niso tako slabe, kot se v zadnjem času govori. V zadnjem času smo namreč imeli kar tri interpelacije, od ministra za infrastrukturo, zdravstvo, zdaj šolstvo, kasneje seveda sledi še kar cela vlada. Velikokrat takole poslušam strokovnjake, ko razpravljajo nepolitično, bodisi domače bodisi tuje. Prejšnji teden sem slišal od priznanega strokovnjaka, da Slovenija pravzaprav nima slabe infrastrukture, nima slabega zdravstva, tudi šolstvo je zelo dobro. Se bom mogoče posebej ustavil pri infrastrukturi. Marsikdo, ki me posluša zdaj na Koroškem, se bo vprašal, če sem malo zmešan, saj na Koroškem sploh nimamo prave ceste. Res je, da ta križ še ni dokončan, ampak ko bo tretja razvojna os nekako zaključila to cestno povezavo v Sloveniji, mislim, da bodo te ceste zelo dobre in da bodo stvari nekako dosegle tisti namen in osnovo za nadaljnje delo v naši državi. Enako mislim tudi za gospodarstvo. Minister je to obljubil, tudi pri sami interpelaciji je to omenil, in tudi
Hvala. Zakon PKP6 prinaša mnogo dobrih rešitev: za delno subvencioniranje skrajšanega delovnega časa je v polovici leta 2021 namenjenih 90 milijonov; za podaljšanje čakanja na delo 44 milijonov v letu 2021, omogoča sobivanje staršev ob bolnem otroku in za to namenja 4 oziroma več milijonov; omogoča pomoč v obliki delnega povračila podjetjem nekritih fiksnih stroškov – 200 milijonov; omogoča pokrivanje izpada dohodka v kmetijstvu – 10 milijonov; omogoča vrtcem vračilo denarja, ki bi ga sicer plačali starši za vrtec, in to je 17 milijonov; 17 milijonov za javne vrtce, 600 tisoč pa za otroke, ki so vključeni v zasebne vrtce. In tukaj seveda je treba popraviti gospoda Aljaža Kovačiča. To ni nadomestilo staršem, to je plačilo vrtcem, da lahko funkcionirajo, da lahko delajo, da lahko ohranijo zaposlitve. Zaščitna oprema za študente zdravstvene in socialne stroke, ki se danes požrtvovalno vključujejo v bolnice in domove – 675 tisoč; topel obrok za učence in dijake – 15 milijonov. Pri tem naj poudarim, da je hvalevredna tudi ideja <PARTY> za to, da bi vsi dobili brezplačno prehrano, ne glede na to, v katerem dohodkovnem razredu so. Trenutni PKP6 daje tistim, ki so socialno deprivilegirani, ta hip so ti najbolj potrebni pomoči. Nedvomno pa upam in verjamem, da bomo prišli iz tega udobja in bomo lahko prehrano dali v program izobraževanja, tako kot imamo vsi zaposleni plačan prehrambni obrok dnevno. Otroci pa nimajo. Vsi zaposleni pa imamo, ne glede na naše plače. Ampak ta hip je potrebno poskrbeti za najbolj ranljive skupine. Za zagotovitev informacijsko-komunikacijske tehnologije je namenjeno 20 milijonov, zato da bodo lahko vsi učenci in dijaki delali na daljavo. Tam, kjer pa še ni signala, ker pač operater tega ne omogoča, pa vem iz informacij tako šol kot učencev in dijakov, da dobivajo iz šol tudi pisna gradiva, da so z njimi v navezi učitelji po telefonu; skratka, nihče ni pozabljen. To je treba vedeti. Brezplačna prehrana je torej en izmed ukrepov za socialno ogrožene
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj! Načeloma prav gotovo tudi sam osebno podpiram ta nacionalni program. Vendar se nekako ob vseh teh dokumentih, ki sem jih zdaj prebral, in tudi ob tem, kar so povedali spoštovani kolegi in kolegice, nekako sprašujem, ali je v tem nacionalnem programu zajeto vse tisto, kar bi v nekem programu moralo biti in ali so stvari pravilno postavljene. S tem pomislekom pač nisem več tako na strani vseh tistih, ki ta program tako hvalijo. Namreč, mislim da tukaj ni v tem dokumentu nič povedano o tem, kolikor sem ga pač prebral, da se je v Sloveniji v teh zadnjih 15 letih morda zgodila revolucija v prometu in da Slovenija na določenih področjih na to ni bila pripravljena oziroma oblast, ki je kreirala politiko na vseh teh področjih, tudi prometno politiko, ni bila na to pripravljena. Namreč, mi smo po številu avtomobilov in vseh drugih prevoznih sredstev menda v samem vrhu Evrope, če se ne motim. Oziroma že mogoče celo razvite Evrope. Naša infrastruktura za to ni pripravljena, spoštovani gospodje in gospe. Naša infrastruktura zato ni pripravljena. Najbolj me je zbodlo v oči tole, ko sem pogledal, da recimo Švedska in Velika Britanija sta najbolj varni državi s 65, 64 mrtvih na milijon prebivalcev. Ja, spoštovani prijatelji. Upam, da ste bili kdaj v kateri od teh držav. Jaz sem bil slučajno na Švedskem, Norveškem, sem se tudi vozil po teh cestah in sem videl. Tam je infrastruktura nekaj drugega kot pri nas. Tam imaš zelo redko naseljenost, seveda to veste, da je dežela redko naseljena na določenih področjih. Vendar so ceste izredno široke. V vsakem naselju pa obstajajo široki pločniki in široke kolesarske steze na obeh straneh ceste. Ali imamo mi to zagotovljeno v naši državi? Ne, nimamo. In to so glavni vzroki nesreč pri nas. To so glavni vzroki, ker nismo pravočasno pristopili k izvrševanju drugih projektov, se pravi, izvrševanju infrastrukture, ki bi omogočala dokaj varen promet. Tako gnečo, tako stisko, kot jo imamo v naseljih, tega
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni, dober dan! V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo rešitve sprememb zakonov o gospodarskih družbah, ki ustanovitev onemogočajo gospodarskim družbam, fizičnim in pravnim osebam, ki so neposredno ali posredno z več kot 25 % udeležena v kapitalu kapitalske družbe, ki je javno objavljena na seznamu nepredlagatelja obračunov ali seznamov neplačnikov na podlagi zakona, ki ureja davčni postopek. Omejitve veljajo tudi za ustanavljanje gospodarskih družb. Tako lahko gospodarsko družbo ustanovi fizična ali pravna oseba, ki ima več kot 25 odstotni delež v gospodarski družbi, tudi poravnane vse davke in druge obvezne dajatve, ki jim je potekel zakonski rok plačila, razen tistim, katerim je bil dovoljen odlok ali obročno plačilo skladno z zakonom, ki ureja davčni postopek, ter drugi podatki in navedbe, ki jih določa zakon. Omejitve pri ustanavljanju gospodarskih družb je že omogočil zakon, ki je bil sprejet v mandatu vlade Boruta Pahorja, vendar pa je Ustavno sodišče Republike Slovenije, 25. 4. 2013, delno razveljavilo novelo Zakona o gospodarskih družbah, ki je omejila pravico do ustanavljanja ter nadziranja družb direktorjem in nadzornikom podjetij, ki so se znašla v insolventnih postopkih. Novelo je parlament sprejel novembra 2011, s pričetkom presoje ustavnosti, decembra 2011, pa je Ustavno sodišče zadržalo izvajanje novele. Po poldrugem letu je Ustavno sodišče Republike Slovenije novelo deloma razveljavilo. Če Vlada ne bi zakona spremenila, bi v praksi nastale težave. Če se zakon ne bi spremenil, bi sodišča zahtevala od strank, da same pridobivajo kazenske evidence in potrdila DURS. To pa bi zelo zavrlo ustanavljanje podjetij. To preprečujejo spremembe Zakona o gospodarskih družbah s strani Vlade. Zaradi tega ne bo dodatnih zamud pri ustanavljanju podjetij. <PARTY> menimo, da je treba pospešiti hitrost ustanavljanja podjetij, vendar pa je kljub temu treba preprečiti ustanavljanje podjetij tistim, ki nam
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Mene veseli, da je danes ta razprava gladko intenzivno in tako vsebinska, redka in v veselje marsikomu. Nekako bi človek rekel, "še pomnite, tovariši minula obdobja?" Ne samo obdobja zadnjih 20. let naše države, ampak tudi obdobja uspešnosti nekaterih naših gigantov, kot so ne samo Lek, ker so nekateri moji predhodniki povedali, ampak tudi Litostroj, tudi Krke, tudi ne nazadnje IMV-ja tudi ne nazadnje še drugih, zlasti Iskre, kako so žalostno padle v agonijo propadanja, tako kot po dominah. Nekateri so rekli, kako pomembno je iskati titularja, ker brez titularja se ne da ustvarjati, kreirati. Videli smo, da nekoč paradni konji, ne samo paradni konji, ki so bili močni v Sloveniji, močni v nekdanji Jugoslaviji, močni v Evropi in v svetu znani, po katerih je Slovenija slovela in katerih ime je pomenilo dejansko spoznanje o izobraževanju, o raziskovanju, o dobrih kadrih, o kakovostnih kadrih, ki jih je bilo treba, če so le znale, dobre velike multinacionalke tudi na en način pridobiti. To je interesantno. Ugotovili smo, da dejansko tisti vsi pametni možje, ki so tako analitično govorili, kako je pomembno imeti nekega titularja, ker seveda družbena in državna lastnina ne more biti konkurent ne vem čemu in komu, vendarle so bili presenečeni in so potem kar naenkrat, čez noč, tam katerega leta, ko je vse propadlo, ugotovili, kako niso vedeli, da kapital tako silovito zna udariti. Pa to so že s konca 18. in 19. stoletja - tisti, ki smo jim rekli, da so ustanovitelji teorije kapitala od Engelsa in Marksa -, povedali. In nekatere zakonitosti še danes veljajo, mislim, ne glede na to, da imamo globalizacijo in da smo v 21. stoletju. Pa vendarle, tisti, ki je delal trdo in je na en način ustvarjal nove vrednosti, nova podjetja, izobraževal delavcev in z njimi na en način delil vsak dan, ve, kako pomembno je vlagati v človeške vire in ve, kako pomembno je, da vsak tisti, ki dela, mora na en način tudi biti dobro nagrajen in tudi motivira
Spoštovani kolegice in kolegi, star slovenski pregovor pravi: cesarju, kar je cesarjevega. Ampak tako je tudi prav sicer, žal pa ta ukrep, ukrep uvedbe davčnih blagajn, tega ne predvideva in s tem vašim ukrepom bo naš cesar še naprej preveč nag. Žal in škoda. Začeli ste namreč na napačni strani. Mahate s palico, namesto da bi poskušali s korenčkom. Torej greste namesto pozitivne stimulacije – ste rekli, da ne, ne, gremo mi kar s palico naprej – z negativno stimulacijo – mi želimo kaznovati, mi želimo uvesti davčne blagajne in tako naprej. Spoštovani kolegice in kolegi, davčne blagajne v sami osnovi, tako kot je bilo na Hrvaškem, predstavljeno dodatno breme za slovenskega podjetnika. Ne za ta velika podjetja, za tiste najmanjše, lokalne, mikro podjetja. Zadnjič sem šel v en gostinski lokal na sladoled v naši Vipavski dolini. Prosili so me: "Ali lahko nekaj naredite, da tega ne bi bilo? Ali pa nam plačajte te davčne blagajne." Tako pravi lastnica tega gostinskega lokala. Ali mislite, da je to nek bogat človek, nek velik utajevalec davkov? Saj sami veste, da ne, kajti nekako privarčevali oziroma pridobili bomo med 80 in 100 milijonov evrov,tako ste zapisali kot cilj tega zakona. Spoštovani kolegice in kolegi, slovenska podjetja so že danes preveč obremenjena. In kje se to občuti? To se občuti najbolj v vsakodnevnem življenju slehernega državljana in državljanke. Preveč je davščin. Vi narekujete še eno. Torej, nižji davki – več jih bomo pobrali in manjše obremenitve podjetij – boljše bo poslovno okolje. Prav tako, spoštovane kolegice in kolegi, kot so že moji predhodniki dejali, davčne blagajne ne rešujejo problema sive ekonomije. Namreč, če bi davčne blagajne bile pravi ukrep v boju proti sivi ekonomiji, potem finančni učinki tega novega vašega zakona ne bi bili med 80 in 100 milijoni evrov, ampak največ oziroma predvidevam pol milijarde; pol milijarde bi pobrali več davka na dodano vrednost, ampak ga ne. Sami ste to zapisali. Spoštovani kolegice in kolegi! Sive ekonom