EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo. Spoštovana ministrica, ostali predstavniki Vlade, kolegice in kolegi poslanci! Danes že kar nekaj ur govorimo o tej okoljski katastrofi, ki se je zgodila na Vrhniki v tovarni Kemis. Hvala bogu da takšnih nesreč ni tako veliko, kajti lahko bi bilo pa veliko več, zaradi tega ker na tem področju, moram reči, da je še kar veliko pasti. Omenjeno je bilo danes v razpravi, da je vendarle ta Kemis nastal na bivši tovarni usnja. Sami pa vemo, da tudi ni bila prijazna do okolja. In takih tovarn je v Sloveniji še kar nekaj. In včasih se zgodi, da tako po naključju kje vendarle v zemlji, ko kaj odkopljejo, najdejo tudi marsikatere snovi, ki so škodljive. Na Krasu je bilo pred nedavnim nekaj let nazaj kar nekaj takšnega. Ampak jaz sem prepričan, da v nekih prostorih oziroma na tistih lokacijah, ki so opuščene z različno industrijo, ki smo jo imeli v preteklosti, bi morali odgovorni tam stvari raziskati in ugotoviti – prav gotovo je še v zemlji marsikaj. Vemo pa, da takšne stvari včasih povzročajo še veliko hujše stvari. In jaz upam, da jih ni, ampak vendarle pa bi bilo treba preveriti, da ne pride še do takšnih stvari, ki pa so možne. Danes je bilo veliko govora pri različnih, ki so poročali, da je bilo pri tem gašenju, pri tem pristopu veliko nejasnosti, da poslovodstvo tovarne ni sodelovalo oziroma ni imelo pripravljenih stvari, ki bi koristno pomagale pri gašenju in tako naprej. Niti se ni vedel točno, kaj vse je uskladiščeno. Tako da takšnih stvari seveda ne sme biti. In jaz mislim, da poslovodstvo je tisto, ki mora imeti jasno definirano; če ni glavnega odgovornega, je potem namestnik, ko ni tistega, je naslednji, tako kot je v vojski, če do česa pride. Ne smemo se izgovarjati drug na drugega. Ne more pa biti takoj v tej zadevi za vse kriva ministrica za okolje, ki je mogoče ni bilo takoj na mestu požara, ampak so se vključili v druge stvari. Jaz se strinjam, da mogoče neke stvari – komunikacija in tako naprej – niso tekle tako kot bi morale, ampak mislim,
Hvala lepa za vprašanje, gospod predsedujoči. Tudi vam lep pozdrav! Gre za zelo pomembno vprašanje, ki je postalo še bolj aktualno kot sicer v drugi polovici prejšnjega leta, ko je bila ta ugotovitev dana v svetovnem smislu, da gre dejansko za cepljenje, ki lahko prepreči pojav raka materničnega vratu. Svetovna zdravstvena organizacija glede tega cepljenja s humanim virusom papiloma stoji na stališču, da mora odločitev za uvedbo cepljenja sloneti na podatkih o bremenu raka materničnega vratu, stopnji tveganja za izpostavljenost okužbi z različnimi genotipi humanih virusov papiloma in stroškovne učinkovitosti programa in ne nazadnje tudi ovir pri implementaciji programa. To nič ne spreminja dejstva, da se je treba zavzemati za to možnost tudi v okviru obveznega cepljenja. Po naših informacijah tudi druge države članice Evropske unije še zbirajo nujno potrebne strokovne informacije pred vključitvijo cepljenja proti humanim virusom papiloma v cepljenje, katerih izvedba se v celoti pokriva iz sredstev javnega zdravstvenega zavarovanja. Gre namreč za cepivo, ki je dobilo tudi v svetovnem merilu dovoljenje za promet šele pred kratkim, zato je za uvedbo masovnega rutinskega cepljenja potrebno opraviti še več strokovno podprtih podatkov. Za strokovno podprto odločanje o uvedbi rutinskega cepljenja proti HPV v Sloveniji je zato potrebno najprej zbrati ključne podatke in informacije. To so predvsem podatki o bremenu okužb z različnimi genotipi humanih virosov papiloma v Sloveniji, podatki o bremenu raka materničnega vratu v Sloveniji, podatki o učinkovitosti razpoložljivih cepiv proti HPV pri preprečevanju tega raka oziroma dolgotrajnih okužb z genotipi HPV, ki predstavljajo visoko tveganje za raka materničnega vratu, pa tudi podatke o drugih rakih, povezanih s HPV, kot tudi pregled rezultatov raziskav pa sprejemljivosti cepljenja. Vključevanje vsakega novega cepljenja pa ima svoj določen potek, in sicer v ta redni letni program cepljenja, za katerega pa so sredstva zagotovlj
Samo gospodu državnemu sekretarju bi odgovoril, da verjetno je cilj tega predloga zakona ali pa zakona, ko bo sprejet, verjetno res samo ta, da boste lahko spet politično trgovali, če bo kaj s čim trgovati, ne pa, da bi šlo za neko resnično stimulacijo lastnikov kapitala, ali pa lastnikov podjetij, ali pa menedžmenta zato, da bi resnično rešili podjetja v težavah. Resnično! Zelo sem razočaran in žalosten in vse skupaj, kar hočete, ker dejansko vidim, da ni pripravljenosti s strani oblasti, da bi vsaj z malo podjetniškega posluha poskušali dati svoj prispevek k reševanju podjetij v težavah, ker to so specifične stvari. Ali vi mislite, da so podjetja v težavah neki rentabilni konji, na katere se splača staviti? Ne, lepo vas prosim! Poznam te stvari in ne me učiti abecede oziroma poštevanke, ker sem se je naučil že v drugem razredu osnovne šole. Hvala. Hvala lepa. Spoštovani poslanka in poslanci. Jaz si pač prizadevam tudi pri tem zakonu konstruktivno sodelovati, ne glede na to, da sem opozicija in da moj glas ne predstavlja popolnoma nič in da tudi moje sugestije ne predstavljajo popolnoma nič, ker stroj deluje. Ampak kakorkoli že, za vse ste odgovorni vi, tako kot gospod Pucko velikokrat pove, on vlada, on deli, on gradi, mi pa smo zato, da pač malo pobevskamo kdaj pa kdaj. 22. člen, amandma. Jaz sem vprašal predstavnike vlade takrat, ali mislijo oni glede 22. člena postaviti v vsakem ministrstvu, ki bo delilo neka sredstva, svojo komisijo, ki bo to odobravala in tako naprej. Pa so mi rekli, da ja. Vsa načela, ki smo jih že zdavnaj sprejemali na nivoju vlade in reorganizacije in poenostavljanja postopkov in kontrole in tako naprej, ne zaležejo nič. Ignoranca na celi fronti. Kar smo včeraj govorili, danes ni več nič vredno. Pa to ni res! Jaz tega več ne razumem. Pa kaj se vi norčujete iz te oblasti oziroma iz države, iz ljudi, iz nas vseh skupaj? Zakaj ne bi to bila medresorska komisija? Zakaj je treba v vsakem resorju novo komisijo ustanavljati v zvezi s tem? Kdo piš
Lep pozdrav. Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Posebej sem vesel, da je kolega Rudi Medved prisoten. Sam kot član Slovenske demokratske stranke ali kot stranka, tudi minister, smo navajeni na veliko obtoževanj, žalitev in podobno, pa vendar smatram, da je v današnji razpravi stranke Liste Marjana Šarca prišlo tudi do velike žalitve policistov. 5 tisoč 644 uniformiranih policistov imamo in še tisoč 500 neuniformiranih, pa ste izjavili, ne samo enkrat, trikrat ste izjavili po mojem žalitev do policistov. Tisto, ki se tiče <PARTY>, pa preslišim. Kaj ste izjavili? Prva izjava: zdaj bo šlo za politično policijo z doslednim nastavljanjem strankarskih in stranki <PARTY> zvestih kadrov. To je prvi tak stavek, ki mislim, da je žalitev do policistov, ker policisti so strokovnjaki, usposobljeni in tudi izšolani za svoje delo. Druga izjava je bila taka: iz <PARTY>U odstranili kriminaliste, ki so preiskovali sumljive nabave zaščitne in medicinske opreme in financiranje stranke <PARTY>. Tako da je minister kar prav slišal, gospod Rudi Medved. Se pravi, dvakrat je dosledno omenjeno <PARTY> in politična policija in ostalo. Poglejte, ko govorimo o zakonih, lahko rečemo, da je ustava osnova. Koliko zakonov bi lahko imeli, da bi zadostili naši slovenski ustavi. Verjetno samo sto. Okoli 100 zakonov pa bi pokrili vse ustavne norme, kjer piše, da je treba imeti zakon. Pri nas imamo skoraj 900 aktivnih zakonov. Eden od teh je tudi današnji zakon, ki je bil sprejet že leta 2013 bil in potem skoraj vsako leto noveliran. Ko gremo na zakonodajno materijo in ko bolj natančno urejamo, bolj se nam dogaja, da so potem določene izjeme oziroma določeni momenti, ki jih ne moremo umestiti v zakon. Če bolj plastično povem, ko rečemo ne kradi, se ve, da se ne sme krasti in ni izjem. Potem pa vemo, a ha, za manjše prekrške je tako, do 50 evrov na bencinski črpalki je pa tako. In potem imamo izjemo od izjeme izjemo. Zato se v praksi dogaja, da moramo zaradi učinkovitosti določene zakone p
Hvala lepa za besedo. Gospod predsedujoči, spoštovani gospod minister, kolegice, kolegi, vsem lep pozdrav! Kljub spremenjenemu zakonu o prostorskem načrtovanju, kljub razmišljanju o kadrovskih obremenitvah, okrepitvah določenih ministrstev in kljub nenehnemu opozarjanju, imamo na občinah še vedno težave pri pripravi občinskih prostorskih načrtov. Ministra za okolje in prostor sprašujem: Kaj bo ministrstvo storilo za pravočasno odzivnost v okviru priprave smernic nosilcev urejanja prostora, tako da bodo smernice nosilcev urejanja prostora izdane v predpisanem trideset dnevnem roku, kot ga opredeljujeta 47. in 58. člen Zakona o prostorskem načrtovanju? Kdaj se bo na tem področju končno začelo ukrepati in kako? Hvala. Hvala lepa, gospod minister, vendar bi rad malo osvetlil naš primer. Eden izmed glavnih problemov pri tem je neupoštevanje zakonsko predpisanih rokov s strani nosilcev urejanja prostora. <PARTY> smo na občini Šoštanj za pridobitev smernic namesto predpisanega enega meseca čakali deset mesecev, nakar smo po težavnih usklajevalnih sestankih morali gradivo dopolniti in na njegovi osnovi zaprositi še za dopolnitev smernic; nanje čakamo sedaj že dva meseca, vendar odgovora še vedno nismo prejeli. Zaradi nenehne prekoračitve vseh predpisanih terminov se na občini odpirajo novi in novi prostorski problemi, ki jih je prav tako treba reševati z občinskim prostorskim načrtom. Zaradi neodzivnosti s strani pristojnih organov postopek priprave občinskih prostorskih načrtov nikakor ne steče. Popolnoma jasno je, da velika večina občin prostorskega akta ne bo sprejelo v predpisanem roku. Hvala lepa.
še enkrat hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovani prisotni! Zakona, katerega vsebino smo poslušali prej, in zakon, ki je pred nami, sta tesno povezana, tako tesno povezana, da eden brez drugega nimata nekega velikega smisla. S temi predlaganimi spremembami, ki jih uvaja ta zakona, naj bi bilo omogočeno učinkovito odkrivanje in pregon storilcev kaznivih dejanj, ki so pripadniki policije, vojaške policije, obveščevalno-varnostne službe ali so napoteni na misijo v tujino. Treba je povedati, da zakon, kot je predlagan je imel kot predlog zakona samo štiri člene. To poudarjam zato, ker mogoče danes, kasneje popoldne se bomo srečali s podobnim zakonom in sam smatram, da ni pomembno kvantiteta, ampak kvaliteta zakona. Jaz verjamem, da je bilo pri tem zakonu potrebno spremeniti štiri člene. Je pa zelo zanimivo, da sta dva od štirih členov v prehodnih določbah, na vsebinska dva člena pa je Zakonodajno-pravna služba imela pripombe. Se pravi, zakon, ki je bil zelo zelo na hitro narejen. Ne predlog zakona, ki je pred nami, ne Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državnem tožilstvu ne en ne drug ne predvidevata možnosti neodvisnega preiskovanja državnega nasilja v primerih, ko posameznikom ni bilo mogoče očitati kaznivega dejanja ali bi obstajale ovire za uvedbo kazenskega postopka, temveč zgolj zagotavljata neodvisno preiskavo v okviru kazenskega postopka; torej, če so podani razlogi za sum, da gre za kaznivo dejanje, ki se preganja po uradni dolžnosti. Še enkrat bi rad poudaril, kot sem poudaril že pri prejšnjem zakonu, pa mi oprostite, če se ponavljam, ampak zakona sta res povezana - v katerem delu predloga zakona, bodisi en bodisi drugi, zagotavljata učinkovit dostop oškodovanca ali njegovih svojcev do postopka preiskave? Mislim, da tega ne v enem in ne v drugem predlogu ni. In pa sklicevanje na določbe Evropskega sodišča in Ustavnega sodišča Republike Slovenije. Moram se jih dotakniti. Slišal sem v predstavitvah, da smo dobili denarno opozorilo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani! Jaz bom podprl kandidaturo gospoda dr. Fakina, pa ne zaradi programa, ki verjetno ne bi bil dosti drugačen, če bi bil kakšen drug kandidat. Predvsem sem bil zelo zadovoljen z odgovori, ki jih je v pogovoru v naši Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, gospod Fakin dal. Iz odgovorov se vidi, da se zaveda, da v zdravstvenem sistemu oziroma v sistemu zdravstvenega zavarovanja ni vse tako kot bi moralo biti, predvsem v konkretnih zadevah, konkretnih problemih, ki so. Predvsem mislim, da kot zdravnik in kot človek z izkušnjami, v prav tem zdravstvenem sistemu, ve kje pravzaprav so nepotrebni stroški, ki se pojavljajo na strani izvajalcev in kje so priložnosti za povečanje kakovosti storitev. Slovensko zdravstvo potrebuje ogromno nove kakovostne opreme in tudi drugačno organizacijo dela za to, da bo lahko tako ustvarjene prihranke usmerjalo v razvoj, v boljše izvajanje storitev. Pa tudi v stimuliranje tako zdravnikov kot vsega osebja, ki sodeluje pri tem. Iz izkušenj tujih modernih bolnišnic vemo, da z ustrezno uporabo informatike lahko prihranijo 20 do 30% delovne sile, če lahko tako grdo rečem, tako zdravniškega osebja, medicinskih sester, ki jih primanjkuje, kot tudi zdravnikov. Ti ljudje so bolj učinkoviti. Bolniki pa vemo kako poteka zdravljenje in koliko je izgubljenih korakov in časa za to, da pride do konkretnih zdravstvenih ukrepov. Sam tudi pričakujem, da bo posodobil sistem povezave med zavarovanci, zdravstvenimi domovi oziroma koncesionarji in lekarnami in da se bo tudi spustil v preverjanje upravičenosti nekaterih stroškov in marž pri zdravilih. Glede na vse to, glede na konkretno izvajanje vsega tega, bom tudi ocenjeval pravilnost svoje odločitve in njegovo podporo. Želim mu pa, da bo, pod vplivom vseh tistih, ki že danes obvladujejo zdravstveni sistem, lahko objektivno in transparentno odločal, da bo uvedel izboljšave, za katere sem prepričan, da se jih tudi zaveda in mu želim, da bo pri tem tudi uspeš
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Iz statističnih podatkov policije je razvidno, da je prometna varnost na slovenskih cestah v letošnjem letu v primerjavi z enakim lanskim obdobjem slabša. Število prometnih nesreč s smrtnim izidom, vključno s posledicami, ki jih manjkrat omenjamo in globoko posegajo tudi v družinske travme in finančne strese tako države kot posameznikov, je večje, kot je v primerljivem triletnem obdobju. Skupno število prometnih nesreč se je glede na lansko leto povečalo, povečalo se je tudi število mrtvih in hudo telesno poškodovanih. Človeku ni vseeno, ko vsak danodpremo časopise, kot na primer danes, in vidimo, umrl komaj 14 letni mopedist, v soboto ni preživel hudih poškodb in podobno. Ker se je glavna motociklistična sezona že začela, me zanima: Kakšna je v letošnjem letu prometna varnost med vozniki motornih koles v Sloveniji? Koliko kršitev, za katere je predpisana denarna kazen oziroma je predpisan postopek pri sodniku za prekrške, je policija v tem obdobju ugotovila med vozniki motornih koles? Kolikšen del teh kršitev se nanaša ne prekoračitev največje dovoljene hitrosti? Namreč, znano nam je iz ust policistov, da dostikrat je najtežje kakšnega hitrega motociklista dobiti pri tem dejanju s temi vrtoglavimi brzinami, ko v naseljenih krajih praktično ne moremo komaj speljati, ga imamo že, verjetno ko ima tistih 150 do 200 kilometrov notri, ga imamo že skoraj na samem vozilu. Predstavljajmo si starejše ljudi, kako lahko na to reagirajo. Ponovno sprašujem: Kakšna je prometna varnost na regionalni cesti med Logatcem - Postojno - Razdrtim, ki je izjemno priljubljena med vozniki motornih koles? Ostali udeleženci v prometu in lokalni prebivalci smo namreč mnenja, da na tem odseku kljub zagotovilom, ki ste jih podali v odgovoru na poslansko vprašanje na 29. seji državnega zbora 29. 9. 2003 še vedno prihaja do množičnega kršenja cestno-prometnih predpisov s strani voznikov motornih koles. Zato me zanima: Kakšne ukrepe je policija v tem obdobju izv
Podpredsednik, hvala za besedo. V dosedanji razpravi o Zakonu o urejanju prostora je bilo že veliko razprave. Osnovni predlagatelja Vlade, ministrstva, je, da se s predlaganim zakonom približamo ljudem. Načelo zakona je, da s trajnostnim prostorskim razvojem zagotavljamo kakovost življenja, pravično, racionalno in učinkovito rabo prostorov, prostorskih potencialov, zemljišč in objektov, dostopnost storitev družbenega in gospodarskega pomena, ter usklajevanja in dopolnjujoča razmestitev v dejavnosti v prostoru. Predvsem ima ta zakon namen zadovoljevanja potreb sedanje generacije, hkrati pa ne ogroža zadovoljevanje potreb prihodnjih generacij in kjer se upoštevajo tudi pričakovani vplivi podnebnih sprememb in zagotavljanja prilagajanja nanje. Predlagani Zakon o urejanju prostora omogoča izvajanje uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ter v slovenski pravni red prinaša več direktiv in je predlog zakona skladen z njimi. V samem Zakonu o urejanju prostora je namen povezati lokalno, regionalno in državno raven na področju prostorskega načrtovanja, opremljanja stavbnih zemljišč in upravljanja z nepremičninami. Sedaj imamo v številčnih veljavnih oblikah prostorskih načrtov na državni in občinski ravni zmedo. S predlaganim zakonom se najbolj korenito spreminjajo združeni postopek državnega prostorskega načrtovanja in izdaje celovitega dovoljenja, ki vključuje gradbeno dovoljenje objektov s posebnimi vplivi na okolje. Sam zakon upošteva tudi podnebne spremembe, saj je načelo trajnostnega urejanja prostora s tem dopolnjeno in je prostorske ureditve treba načrtovati na način, da so podnebno varne in nevtralne. Sam zakon prinaša krovno urejanje , jasen in pregleden sistem prostorskih aktov, nadgradnja prostorskega strateškega načrtovanja, vzpostavitev korektnega vodenja, nadgradnja procesov priprave OPN-ja, posodobitev ukrepov zemljiške politike, možnost spremembe namenske rabe s spremljanjem OPPN-ja, ter mnogimi drugimi cilji, z namenom debirokratizacije postopkov, ter digital
Hvala lepa za to, da lahko dodatno postavim vprašanje. Hvala lepa tudi ministru za odgovor. Res je, da bi bilo bolje, če bi dali na Ministrstvo za zunanje zadeve, vendar gre za gospodarsko vprašanje med dvema republikama. Gre za neurejeno asociacijsko stvar, ki tudi naše gospodarstvenike in del našega gospodarstva bega. Zato bi prosil, če je mogoče ta odgovor dobiti tudi v pisni obliki, zato da bomo lahko tistim, ki so mi postavljali to vprašanje, odgovor tudi posredovali. Predvsem bi pa želel več aktivnosti Vlade, da ne omenjam ostalih, ker ste vi prej omenjali tudi več ministrstev na tem področju. Gre za nemajhno premoženje. In ko poslušamo zadeve, je srbska stran zdaj podaljšala uredbo, po kateri je mogoče to sukcesijsko stvar rešiti. Res je, da je bilo ob vašem obisku nazadnje tudi dogovorjeno, da se bodo stvari hitreje reševale; v tistem času se pravzaprav ni nič zgodilo. Pa tudi v pogovoru z veleposlanikom Republike Srbije v Sloveniji je le-ta opozoril na ta problem in na željo, da se to reši v obojestransko zadovoljstvo, tako gospodarstva v Republiki Sloveniji kot tudi gospodarstva v Republiki Srbiji. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, državna sekretarka, kolegice in kolegi. Lep pozdrav. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo podali predlog za umik točke obravnave novele zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja na 9. seji Odbora za kulturo, šolstvo, šport in mladino dne 24. 6. 2009, ker za obravnavo niso bili izpolnjena poslovniška določila oziroma 145. člen Poslovnika Državnega zbora, ki določa, da predsednik Državnega zbora v primerih, ko je v zakonodajni postopek vložen zakon, ki vsebuje določila, s katerimi se neposredno posega v položaj in pravice lokalnih skupnosti, na začetku zakonodajnega postopka pozove pristojne organe lokalnih skupnosti, naj o teh določbah predloga zakona v določenem roku dajo svoje mnenje. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da je bilo razlogov za omenjeni predlog več, in sicer; nesprejemljivo je, da so občine kot ustanoviteljice šol in plačnih materialnih stroškov, prevozi, investicije, standard, nadstandard, plače, ki jih ministrstvo ne prizna, izključene iz spreminjanja zakonodaje s področja vzgoje in izobraževanja oziroma niso bile pozvane, da podajo svoje mnenje o noveli zakona. S predlogom novele ZOFVI gre za neposreden poseg v položaj lokalnih skupnosti, ki se jih v danem primeru znižuje in tako poslabšuje njihov položaj v celotnem procesu. To je skrajno nenavadna okoliščina, kajti treba je opozoriti, da so po drugi strani občine po zakonu ustanovitelj, torej tudi plačniki, obenem pa se jim, brez da bi jih kakorkoli formalno vprašali, jemlje njihove pravice in poslabšuje njihov položaj. Veljavna zakonodaja določa, da se mora o vseh zakonih, ki zadevajo lokalne skupnosti, pridobiti mnenje lokalnih skupnosti, in sicer to nalagajo Ustava Republike Slovenije, Zakon o lokalni samoupravi in Poslovnik Državnega zbora. Zakon je bil vložen v zakonodajni postopek v Državnem zboru dva dni po sprejemu na Vladi Republike Slovenije, in sicer 11. maja
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav tudi vsem kolegicam in kolegom. Sama bom začela kar s tem, da kot podžupanja, ki sem pokrivala področje družbenih dejavnosti, sem imela kar večkrat stik, stik s tem, kar se je dogajalo pri imenovanjih ravnateljev, kajti velikokrat so se pojavile težave, predvsem zaradi tega, ker je prihajalo do raznih pritožb. In težave so nastajale prav zaradi take sestave sveta zavoda, kot je bila do sedaj. Ne predstavljam si, da bi v gospodarstvu kadarkoli imel največjo besedo zaposleni oziroma da bi zaposleni celo upravljal s podjetjem. In zato ne razumem, kako lahko zagovarjate to, da s premoženjem, pa bodisi v tistih zavodih, kjer je ustanovitelj država, oziroma v tistih, ki je ustanovitelj občina s premoženjem občine oziroma države, da dovolite, da se ravna tako mačehovsko. Kot predstavniki ljudstva bi morali zagovarjati, da se dejansko s tem, kar je naloga vseh, da poskrbimo, da so zavodi in poslovanje zavodov in delovanje zavodov bodisi tako na strokovni ravni, če želite, na tem pedagoškem delu kot tudi na samem vodenju zavoda zagotovljeni na tak način, da ne prihaja do zlorab. Zakaj sem pa rekla zlorab? Zaradi tega, ker žal smo priča večkrat, pa ne vem, če ste danes, če je kdorkoli izmed vas to sploh omenil, večkrat smo priča še posebno, ko kandidira nazaj na položaj ravnatelja nekdo, ki je že ravnatelj v tej isti šoli. Velikokrat se zgodi in veliko je primerov, ko kljub temu, da je ravnatelj slabo vodil in se mu je tudi dokazalo, da je slabo vodil, ponovno kandidira in je zaradi mobinga na zaposlene in postavitev svojih ljudi ponovno izvoljen in ustvarja spet tudi naprej mobing. To se dogaja v praksi, da dejansko se postavi v tistih pet članov sveta zavoda s strani zaposlenih ljudi, ki so lojalni ravnatelju, obstoječemu ravnatelju in teh pet jih potem podpira ravnatelja naprej, dobi in zbere dovolj glasov tudi za imenovanje še za en mandat. In ta ravnatelj ustvarja naprej mobing. Seveda nihče ne reče, da mora ravnatelj sodelovati
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovana ministrica. Predlagatelj hoče s svojim predlogom zakona opredeliti status prostovoljnega gasilstva in zagotoviti večjo finančno zagotovitev tudi v času odsotnosti z dela in do povračila škode, ki so jo utrpeli med izvajanjem zaščite, reševanja in pomoči. Zakon v celoti že podrobneje ureja pravice do prostovoljnih gasilcev tako, da se status prostovoljnega gasilca s predlagano vsebino ravno ne izboljšuje v tistem delu, ko govori v odnosu do delodajalca. Sigurno je to za podpreti, saj bi financiranje prešlo na državo, s čimer bi se znatno razbremenil občinski proračun. Vsekakor je za razmisliti tudi o tem, da se jim plača dodatno zavarovanje. Menim, da ni treba o gasilcih veliko razpravljati, saj namen njihovega delovanja vsi poznamo. Vsi vemo, da so to ljudje, ki se žrtvujejo v dobro ljudi, ko so ogroženi v poplavah, požarih in naravnih nesrečah, prometnih nesrečah, zapolnjujejo tudi prosti čas mladih z izobraževanji in podobno. Zato je prav, da se dopolnitev Zakona o gasilstvu tudi podpre in se zakon dopolni v tistih delih na katere gasilci opozarjajo že vrsto let. Hvala lepa.