EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala za besedo. Spoštovana ministrica, verjamem, da se obe zelo dobro zavedava cestne problematike na območju Mestne občine Kranj. V Kranju se že vrsto let soočamo s prometnim kolapsom, ki pa ni posledica obnove Savskega mostu, temveč predvsem je posledica povečanja prometa in nepretočnosti križišč. Kot za primer nepretočnosti imamo krožišče na Primskovem. Že kar nekaj časa je minilo od županskih volitev in ker so se kranjski kandidati v svojih programih zavzemali tudi za izgradnjo cestne infrastrukture oziroma so se v času soočanj pogosto soočali z vprašanji izgradnje štiripasovnice na relaciji Kranj–Šenčur in podobno, mene osebno in občanke, občane Kranja in večino Gorenjcev, ki uporabljajo cestno infrastrukturo v Kranju in njegovi okolici, zelo zanima, kdaj se bodo rešili problemi, kot so zastoji v konicah, slaba pretočnost križišč. Na primer križišče v zgornjih Bitnjah, kjer prehajamo na cesto Kranj–Škofja Loka in kjer je med tednom tako gost promet, je vključevanje brez izsiljevanja kot misija nemogoče. Ozka grla, ki so povezana s povečanjem cestnega prometa in dotrajano, neustrezno cestno infrastrukturo na območju Kranja, so v pristojnosti Ministrstva za infrastrukturo. Zato vas sprašujem: Kakšne so časovnice obnove oziroma izgradnje cestne infrastrukture v Mestni občini Kranj? Zanima me predvsem začetek gradnje, dinamika in zaključek, in sicer za krožišča v Zgornjih Bitnjah, ki je na Škofjeloški cesti in cesti na relaciji Kranj–Škofja Loka, krožišče na Primskovem, izgradnja štiripasovnic na relaciji Kranj–Šenčur in ceste Kranj–Škofja Loka. Hkrati me zanima: Kateri cestni objekti so zajeti v rekonstrukcijo ceste Kranj–Škofja Loka, kot na primer pločnik, kolesarske steze, semaforizacija in podobno? Ali bo prišlo pri izgradnji krožišča v Zgornjih Bitnjah na Škofjeloški cesti do kakršnekoli zapore? Kje bodo potekali obvozi in kako bo v času gradnje poskrbljeno za ustrezno pretočnost prometa? Hvala. Hvala lepa za dokaj jasne odgovore. Me pa samo zanima, ali sem v
Hvala za obrazložitev. Poglejte. V zakonu o jamstvu Republike Slovenije za obveznice, izdane zaradi sanacije Slovenskih železarn, katerega ste vi hoteli navesti, pa ga niste trenutno našli, razen tega 7.a člena oziroma ta 7.a člen, ki pravite, da je bil sprejet kasneje, ta zakon je seveda iz leta 1992, potem je bila neka sprememba 1997 in 2000, če se ne motim - tako tukaj piše. Jaz sicer ne vem, da je bil, vi pravite, da je 7.a člen bil sprejet kasneje. Jaz ne vem, jaz nisem kriv, da je bil sprejet kasneje. Zakaj niste teh stvari poštudirali prej, zakaj niste leta 1994 že ugotovili, da je treba na tem področju nekaj narediti in da bi že takrat začeli te stvari reševati? Zakaj ne? Zakaj se je pustilo, da je sedaj od leta 1992 pa do danes šlo 22, več kot 22 milijard, verjetno tolarjev, za obresti? To je dejansko že skoraj tista glavnica. V teh sedmih letih je dejansko šlo skoraj 100%, če je 27 milijard bilo izdanih oziroma tukaj imamo podatke, 27 milijard, to se pravi, že skoraj toliko, kot je bila glavnica v teh letih, je že šlo za obresti. In zdaj, do leta, koliko let je tukaj predvideno, za dobo 30 let so bile obveznice izdane. To se pravi, da bi mi, če bi to šlo naprej, to bi plačali enormne zneske. Obresti in potem Sicer je zdaj v nekem obdobju to rešeno. Ampak, zakaj se ni to rešilo prej? Jaz sicer ne vem, če mi lahko poveste, kdaj je bil 7.a člen sprejet, s katero novelo. Ali leta 1997 ali komaj leta 2000. Ne vem, to morate vi vedeti, ker ste pripravljali te dokumente. In zakaj seveda ni bilo to že sprejeto leta 1994. Seveda se spretno izogibate tudi odgovoru na vprašanja, kdo so tisti, ki so pač odobrili te kredite. Poglejte, banke so dajale kredite, na podlagi kakšnih dokumentov in kakšnih prepozicij so lahko odobravali tako visoke kredite pred davnimi leti, če niso te stvari bile že takrat zavarovane in že takrat se ni vedelo, kdo jih bo vrnil in na kakšen način jih bo vrnil. Kako je bilo mogoče tako neodgovorno ravnati? Seveda, to se je delalo politično. Ja
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani prisotni. Z zakonom, ki je pred nami, bo omogočeno nemoteno izvajanje dinamike gradnje avtoceste, kot je navedeno v predlogu zakona o cestnih odsekov in predvsem njihovo dokončanje v predvidenem roku, določenim z letnim planom razvoja in obnavljanja avtocest za leto 2005. Z vstopom Republike Slovenije v Evropsko unijo se je na glavni cesti G13 od madžarsko-slovensko meje do Maribora tovorni promet drastično povečal. O tem je bilo v tem mandatu, v tem državnem zboru povedanega že veliko. Ljudje, ki prihajajo iz teh krajev, ki so neposredno ob cesti, ob sedanji državni cesti med Lendavo in Mariborom, znajo povedati tudi takšne stvari, da jim zaradi količine tovornega prometa ob tej cesti pokajo celo fasade na njihovih hišah. Za izgradnjo in dokončanje cestnih odsekov bo potrebno zagotoviti lastna sredstva v višini 12,3 milijarde tolarjev in sredstva kredita v višini 72,2 milijardi slovenskih tolarjev. Finančne posledice po tem zakonu bi prizadele proračun Republike Slovenije samo v primeru, da bi prišlo do unovčenja poroštva po zakonu o poroštvu Republike Slovenije za omenjeni kredit. V Slovenski nacionalni stranki bomo seveda zakon podprli, podprli pa predvsem za to, ker smo prepričani, da je nujno potrebno čim prej zgraditi avtocestni odsek med Lendavo in Mariborom, predvsem zato, da zagotovimo normalno življenje ljudem, ki živijo ob sedanji državni cesti. Hvala.
Lep pozdrav vsem, ki ste še v dvorani! Glejte, gospod minister Ivan Svetlik mi je povedal, da ne bo mogel biti do konca naše seje. Moje vprašanje pa se nanaša nanj, zato bom prosil za pisni odgovor. Vprašanje se nanaša na usodo delavcev Vegrada, ki trenutno še bivajo v samskih domovih Vegrada d. o. o. v stečaju oziroma pri drugih najemnikih oziroma lastnikih samskih domov. Gospod Svetlik me je že delno seznanil in pojasnil, kaj je ministrstvo v tej zadevi ukrepalo, vendar tega ne morem imeti za odgovor, ker ne zadeva točno problematike, ki sem jo izpostavil. Ministrstvo ugotavlja, da ne more posegati v pogodbe, ki so sklenjene med delavci in samskim domom, da nima te ingerence, kar je razumljivo. Navaja tudi, da je že leta 2008, decembra, pozvalo inšpekcijski svet in proučevalo zadevo in status teh delavcev. Ugotovljeno je bilo, da marsikje ne živijo v primernih razmerah, da so pogodbe tudi neustrezne, vendar ni imelo tudi takrat ingerence, da bi v to posegalo. Zato je bila ustanovljena medresorska delovna skupina, februarja 2009, ki je ugotovila, da je treba pripraviti podzakonski akt. Žal pa so zakonodajne službe ugotovile, da v Zakonu o zaposlovanju in delu tujcev ni pravne podlage za izdajo takšnega podzakonskega akta. Torej vse ta problematika se bo reševala v okviru novele novega zakona o tujcih. V svojem vprašanju sem opozoril na konkreten problem, ki morda čez en mesec ne bo več aktualen, ko bodo ti delavci, ne vemo kje. So v samskem domu Vegrada, tu jih je nekaj več 10 in še nekaj približno čez 100 delavcev je, ki trenutno bivajo v drugih samskih domovih. Tu sem se predvsem hotel obrniti na resor ministrstva za socialne zadeve, ki bi moralo z nekimi interventnimi ukrepi reševati to problematiko. Čakanje na novelo novega zakona bo zadevo odložila v nedoločen čas in se bojim, da ti delavci ne bodo prejeli niti plače niti sredstev, da bi se vrnili domov in je treba aktualno zdaj rešiti problematiko teh ljudi, ki so tukaj in ne vedo, ali bodo drugi teden še lah
Hvala lepa. Popolnoma se strinjam s tem, kar je povedal gospod Logar, da umetnosti se seveda ne da ukalupiti, če seveda želimo govoriti o umetnosti, ki ima nek širši ali večji domet, kot je, recimo, na splošno pričakovano. V resnici je ta anekdota, ki jo je povedal – če lahko temu rečemo anekdota –, lahko tragična, lahko rečemo tudi tragikomična, vsekakor pa zelo zelo povedno. Ampak, eno drugo stvar bi, pravzaprav fokus, ki se je zdaj zgodil v razpravi, bi mogoče malo obrnil. Zakaj? Seveda lahko na eni strani govorimo, da trga v tem trenutku, kar se tiče umetniških del, nimamo. Zagotovo v določenem smislu ta zakon spodbuja tudi trg, če lahko tako rečem. Na drugi strani, česar pa ne smemo pozabiti, kaj je pa tudi osnovni namen zakona, je pa pravzaprav kulturalizacija, če želite, ali pa estetizacija javnega prostora. Namreč, ravno zaradi tega, ker se je vse spodbujalo k neki zasebni iniciativi in podobno in na drugi strani je pravzaprav umanjkal ta pomemben del, da je estetika prostora v vsakdanu izjemno pomembna in da ne smemo kot država ali kot skupnost, kot državljani vsega prepustiti samo neki zasebni pobudi. Ker treba je vedeti: seveda človek oziroma posameznik kupi sliko, ki mu je všeč, ampak jo kupi lahko šele takrat, ko to lahko, ko ima neke eksistenčne možnosti, da to naredi. Mislim, da ko govorimo na nek način o spodbujanju trga umetnosti, da ne smemo pri tem pozabiti tudi osnovnega namena, to pa je estetizacija vidnega, ker tudi na ta način dvigujemo nek civilizacijski nivo okolja, v katerem živimo. To je tudi izjemno pomembna poanta tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Jaz bi se oglasil na gospoda Rokavca. Jaz pravim, to je vse prav in prav gotovo je res, kar on trdi, da bi to moralo biti na nek način urejeno, z druge strani tudi, tudi posamezni kmetijci, tudi posamezni pridelovalci uničujejo toliko in toliko vrst mladih živali od kebčkov jerebic, od kebčkov fazanov do mladih zajcev, do mlade srnjadi in podobnega. Tega se premalo zavedamo. V končni fazi meni narava veliko pomeni, saj sem tudi po profesiji agronom. In mislim, če ni divjadi vsaj v tej naši naravi, potem bo narava praktično mrtva. Se pa strinjam, da se prav gotovo te škode morajo poravnavati in mislim, da se tudi poravnavajo, saj sem tudi večkrat bil cenilec po škodi, ki jo je napravila divjad. In po navadi so to lovske družine več ali manj poravnavale, tudi posamezno podjetje, recimo s Fazanom v Beltincih smo imeli tudi imeli določene težave na kmetijskih površinah in so vedno nekako našli dialog in škodo seveda poravnali, če je bila povzročena v preveliki vrednosti. Tako je bilo to vedno povrnjeno in tudi sedaj se še to uveljavlja, tako da se lovske družine prav gotovo zaveda tega problema, ki ga je omenil mojpredhodnik, da je to prav gotovo res. In mislim, da bo tudi v bodoče tako, saj drugače ne more biti, ker moramo živeti tukaj v tej naši Sloveniji iz roko v roke, ker drugače pa bo težko preživeti. Strinjam pa se tudi z mnenjem gospoda iz Demokratske stranke, ki je pač povedal, da bi morali malo več napraviti predvsem pri odstrelu tistih živali, ki jih je na določenih območjih prav gotovo preveč. In ko pride ta masa svinj oziroma jelenjadi, prav gotovo napravi tako škodo, ki je praktično nihče ne more zlahka pozabiti, še manj pa preživeti. Hvala lepa.
Hvala za besedo, predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Zakon o avdiovizualnih medijskih storitvah v slovenski pravni red prenaša vsebino direktive o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o upravljanju avdiovizualnih medijskih storitev. Vemo, da je hiter tehnološki razvoj v zadnjih letih omogočil nove vrste storitev in uporabniških izkušenj. Tudi spremenjene navade predvsem mlajših generacij niso zanemarljivega pomena, saj so omogočile hiter razmah prenosnih naprav za gledanje avdiovizualnih vsebin. Nove vzorce, ponudbe, navade in trende predstavljajo vsebine, ki jih ustvarjajo uporabniki sami. Uporabniki postajajo istočasno tudi ponudniki video vsebine z zahtevo in platform za izmenjavo teh istih vsebin oziroma izdelkov. Pri vsem tem pa ne smemo pozabiti na maksimalno zaščito otrok pred škodljivimi vsebinami, ki se ponujajo na spletišču. Na vse te izzive in trende odgovarja zakon, o katerem danes ponovno odločamo. Zakon ohranja obstoječo obveznost zagotavljanja svobode sprejemanja avdiovizualnih medijskih storitev iz drugih držav članic Evropske unije. Obstoječa prepoved spodbujanja k neenakopravnosti in nestrpnosti se ustrezno dopolnjuje tako, da poudarja prepoved spodbujanja k narodni, rasni, verski, spolni ali drugi neenakosti, k nasilju in vojni ter ščuvanja k terorističnim dejanjem in izzivanju narodnega, rasnega, verskega, spolnega ali drugega sovraštva in nestrpnosti z avdiovizualnimi medijskimi storitvami. V zakonu najdemo tudi ukrepe za varstvo otrok, ki se uporabljajo za storitve razširjenja televizijskih programov. Ti ukrepi se bodo morali uporabljati tudi za avdiovizualne medijske storitve na zahtevo. Za najbolj škodljive vsebine, ki bi lahko škodile telesnemu, duševnemu ali moralnemu razvoju otrok, vendar niso nujno kaznivo dejanje, morajo veljati najstrožji ukrepi, kot so šifriranje in učinkovita orodja za starševski nadzor brez poseganja v možnost držav članic, da sprejemajo strožje ukrepe. Gre za sklop vsebin, ki so za naš
Lepa hvala, gospod predsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Mene pri vsej razpravi moti samo to, ker se ves čas slika zadeva črno-bela. Če bi minister delal dobro, ne bi imel negativnega mnenja Računskega sodišča. Se pravi, da je kakšna stvar bila slaba in je upravičena v kritiki. Tako tudi program RTV, slab zakon, je bil v enem členu zadržan oziroma razveljavljen, Zakon o Lipici je zadržan in podobno. So bile določene stvari, ki so kritike vredne, in v tem smislu ocenjujem takšno razpravo kot potrebno in upam, da bo rodila rezultate za prihodnje. In prav zaradi tega, ker ne želim, da bi črno-belo videli to sliko, jaz ne bom podprl interpelacije, ampak tudi proti ne bom glasoval, ker mislim, da je stvar nekje v sredini. Hvala lepa.
Hvala, predsednik. Dober dan vsem! Cilj novele, zavrnjene na matičnem delovnem telesu, naj bi bilo doseganje bolj pravičnih plačnih razmerij v družbah v lasti Republike Slovenije in lokalnih skupnosti. Višina plačila poslovodnih oseb bi se tako določala v razmerju največ 1 proti 5 v razmerju z najnižjo bruto plačo v podjetju ali skupini za preteklo poslovno leto. Vprašanje plač je socialno izredno občutljivo. Preveliko število zaposlenih se s svojo plačo v državi, ki se danes lahko pohvali z visoko gospodarsko rastjo, resnično težko preživlja, na drugi strani pa imamo mnoge poslovodne osebe, direktorje, ki so še nedavno in visokim plačam navkljub pripeljali do velikih oškodovanj in propada mnogo podjetij. Zgrešeno bi bilo torej trditi, da je bilo takšno ravnanje le posledica njihovih neustreznih plač. Tudi višja plača sama po sebi žal ne pomeni, da bo vodilno mesto prevzel nekdo z visokimi moralno-etičnimi standardi. So pa tudi pri najbolj odgovornih delovnih mestih potrebna primerna plačila in tudi med temi so danes vsa razmerja porušena. Anomalije na tem področju so v večji meri posledica slabega nadzora in neodgovornosti nadzornikov, pogosto tudi same politike, ne pa same ustreznosti obstoječe ureditve. Vendar pa menimo, da je pred razpravo o plačah najbolj odgovornih v naši državi najprej treba poskrbeti za vse tiste, ki danes svojemu delu navkljub živijo pod pragom revščine Predlagana novela zakona še dodatno omejuje prejemke poslovodnih oseb v gospodarskih družbah v večinski lasti države in lokalnih skupnosti, kar je lahko za nekatere všečen predlog, ki pa bi lahko omejil že danes relativno slab nabor kandidatov za zasedbo delovnih mest, ki pomembno vplivajo na gospodarsko rast in tudi blaginjo vseh nas. V Poslanski skupini Desus verjamemo, da obstoječi zakon glede na naše razmere plače poslovodnih oseb ureja na primeren način, ki še vedno zagotavlja ustrezno možnost nadzora nad najvišjimi plačami, obenem pa tudi interes kvalitetnih kadrov za vodilna delovna m
Hvala lepa. Hvala gospa ministrica, da ste vztrajni. Sem zadnji na vrsti, tako da res hvala, da ste prisotni. Spoštovana gospa ministrica, pred časom smo bili v Sloveniji priča nenavadnemu dogodku, ko je bila iz države odnesena kulturna dobrina. Gre za prvo knjigo lutenjskih tamurantob ali tabulatru za lutnjo Giacoma Gorzanisa z originalnim naslovom "Il primo libro di napolitane che si cantano et sonano in leuto" iz leta 1570. Znanstvenoraziskovalni center Slovenske akademije znanosti in umetnosti je omenjeno knjigo kupil za glasbeno zgodovino geografskega prostora današnje Republike Slovenije, kot izjemno pomemben in zanimiv glasbeni tisk. Avtor Giacomo Gorzanis je leta 1561 knjigo posvetil gospodu Janezu Kmislu z gradu Fužine pri Ljubljani. Šlo naj bi za enega ključnih glasbenih dokumentov, ki fizično dokazujejo visoko glasbeno ozaveščenost med domačim plemstvom v drugi polovici 16. stoletja. Ker gre za rariteto te vrste, je bila pridobitev Gorzanisove knjige tabulatur velika obogatitev nacionalne kulturne dediščine. Naši strokovnjaki so pri natančnem pregledu vsebine ugotovili, da gre za izvod, ki že od leta 1985 velja za izgubljenega in je zabeležen v katalogu Univerzitetne knjižnice v Genovi. Na podlagi slik so v Genovi tudi potrdili, da gre za njihovo lastnino. Stekel je pravno preiskovalni postopek, ki sta ga vodila, pomislite, italijansko ministrstvo za kulturo in preiskovalna policija v Genovi. Naši strokovnjaki so knjigo restavrirali in jo obnovljeno vrnili Italijanom kar na slovensko-italijanskem mejnem prehodu Fernetiči. Nato so z zanosom pravih patriotov sklicali tiskovno konferenco in od tu dalje je zgodba že vsem iz medijev znana. Glede na to, da ni bila spoštovana recipročnost in Ministrstvo za kulturo o vračilu ni bilo obveščeno, vas sprašujem, gospa ministrica: Kaj boste storili, da se umetniško delo neprecenljive vrednosti vrne v Slovenijo in kakšne ukrepe boste sprejeli zoper storilce tega nemoralnega in kaznivega dejanja? In če želite, in to tud
Hvala za besedo, gospod predsednik. Tudi ta zakon spreminjamo predvsem zaradi slabe in nedorečene pogodbe med vlado Republike Slovenije in vlado Republike Hrvaške o ureditvi statusnih in drugih pravnih razmerij, povezanih z vlaganji v jedrsko elektrarno Krško, njenim izkoriščanjem in razgradnjo, v kateri je sicer predvideno, da bosta program razgradnje jedrske elektrarne, ki vključuje tudi ravnanje z vsemi radioaktivnimi odpadki, v enem letu po uveljavitvi pogodbe izdelali strokovni organizaciji, ki ju bosta v dveh mesecih po uveljavitvi pogodbe določili državi - pogodbenici, ki pa mora biti kasneje potrjen na meddržavni komisiji. Je pogodba slaba in roka za sprejetje tega programa ne predvideva, saj je bila po navedbah vlade pisana, računajoč na dobro voljo in resen pristop držav podpisnic. Reševati jedrsko varnost države na osnovi računanja na dobro voljo je nestrokovno, najmanj pa neodgovorno in nedopustno. V pogodbi so predvideli le, da bosta pogodbenici dolžni v dveh letih po koncu obratovanja jedrske elektrarne fizično prevzeti polovico jedrskih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva, če se vse do konca obratovanja ne bi uspeli dogovoriti o skupni rešitvi odlaganja odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva. To pa je v nasprotju z delovnim osnutkom direktive o ravnanju z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki, v kateri je predvideno, da bodo morale države članice Evropske unije v svojih programih predvideti lokacijo za postavitev skladišč za radioaktivne odpadke in za izrabljeno jedrsko gorivo najkasneje v letu 2008 ali izvozno pogodbo za odvoz odpadkov do konca tega leta, obratovanje odlagališča radioaktivnih odpadkov najkasneje v letu 2003 oziroma izvoz odpadkov leta 2013, pardon, in pa pogodba o izvozu odpadkov v tem letu in obratovanje odlagališč za izrabljeno jedrsko gorivo v letu 2018 oziroma zagotoviti izvoz v tem letu. Zaradi slabe pogodbe je zato popolnoma verjetno, da bi nesprejetje programa razgradnje postavilo Slovenijo v situacij
Hvala lepa, podpredsednik. Kolegice, kolegi! Bilo je kakšen teden po tem, ko smo oba zakona obravnavali v Državnem zboru, ko se je zgodilo sledeče. Verjetno je bila usoda, vsaj tako si sama pri sebi to razlagam. Moja otroka sta prišla iz šole pretresena, ker sta videla prometno nesrečo, ki se je zgodila pred njuno šolo, njunemu prijatelju iz šole, ki mu je oče za rojstni dal kupil čebelico, prijatelju iz 9. razreda, ki ga je spregledal voznik v avtomobilu. Seveda otrok ni nosil čelade, na koncu se je tudi izkazalo, da motor, ki ga je dobil, ni bil kupljen po uradni poti, ampak preko preprodajalca. Zato je bila usoda. Ker točno o teh zadevah govorimo in jih razrešujemo s temi zakonskimi določili. Na srečo se temu njunemu prijatelju ni zgodilo nič. Lahko pa bi bilo usodno. In veste, zaradi točno takšnega razloga si ne bi odpustila nikoli v življenju, da sem imela, da imam priložnost dati svoj glas za življenje in za varnost, pa tega ne bi storila. Zato moj glas za oba zakona. Hvala lepa.
Spoštovani predsednik! Spoštovani kolegice in kolegi! V Stranki modernega centra, socialnoliberalni stranki si prizadevamo za sodobno in varno Sloveniji, ki ob zagotavljanju varstva temeljnih človekovih pravic in vladavine prava vsakomur omogoča, da si ustvari človeka dostojno življenje. Takšna temeljna programska izhodišča so oblikovala politiko delovanja stranke v preteklosti in jo bodo tudi v prihodnosti ob vstopanju v novo koalicijo. Letošnje volitve mandatarja prihajajo po za naše razmere dolgotrajnih pogovorih in iskanju skupnega imenovalca v zavezah, ki oblikujejo podobo nove slovenske vlade, trinajste po vrsti. To seveda ne pomeni, da je to napoved morebitnega neuspeha, je pa lahko izziv, da vlada z dobrim delom demantira vražo, ki se pripisuje številki trinajst. Kandidat za mandatarja gospod Marjan Šarec, ki bo danes prevzel odgovornost za oblikovanje prihodnje vlade, stopa na zanj povsem novo sceno, čeprav jih je v njegovi politični karieri spoznal nič koliko, in v čevlje svojih predhodnikov, ki so politično težo črpali iz strokovnih znanj, posrednih ali neposrednih izkušenj na državnopolitičnem parketu. Ob upoštevanju navedenega in ob upoštevanju letošnjega volilnega rezultata in povolilne aritmetike, ki jo zaznamujejo nizka volilna udeležba, nezmožnost relativne zmagovalke, da si zagotovi večino v parlamentu, in večje število ostalih strank, ki sklepajo v koalicijski oziroma partnerski dogovor, se v Stranki modernega centra zavedamo pomena konstruktivnega načina sodelovanja pri oblikovanju bodoče vlade. Povezovanje šestih strank v tako imenovano kombinacijo pet plus ena bo od vsake od strank, predvsem od bodočega predsednika Vlade, zahtevalo ogromno potrpežljivosti, iskanja konsenza in občutka za koordiniranje med strankami, ki se bodo v skupno dobro, torej v dobro države in državljanov, morale odpovedati tudi nekaterim programskim zavezam. Navsezadnje pa sklepanje dogovorov v politiki, ki želi ustvariti boljšo prihodnost in delati za dobrobit vseh, ne š