EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Gospod predsednik! Članice in člani odbora za zunanjo politiko so upoštevajoč razprave in priprave na razpis referendumov pozvali vse poslanke in poslance oziroma vlagatelje predloga, da pripravijo tudi akt, tako smo ga poimenovali, s katerim bi se zavezali spoštovati voljo. V skladu s tistim, kar sem povedal v razpravi in neskončne zgodbe o tem, ali je ta referendum zavezujoč ali ne, bi tovrstna izjava olajšala razumevanja, da ne gre za posvetovanje, pač pa za odločitev. Razumem pa vas, da je vaša dilema v tem, kdaj je treba tak akt pripraviti. Naš namen je bil, da do dne razpisa - in v odloku piše do 7. februarja, če pa bo ta datum dopolnjen ali pa spremenjen, pa do spremenjenega datuma – predlagatelj, skupaj z drugimi poslanci in poslankami, če se tako dogovorijo, pripravijo dokument, ki bo jasno sporočil voljo celotnega parlamenta, da ne gre le za posvetovanje, ampak za odločitve, ki jo bodo poslanci vzeli na znanje in temu primerno tudi ravnali v prihodnje, ko bo šlo za mandat, ki ga ima izvršna veja oblasti za naslednje faze pristopanja k severnoatlantski pogodbi. Hvala lepa, gospod predsednik. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zunanjo politiko je na svoji 47. nujni seji in na nadaljevanju te iste nujne seje, ki sta bili 29. januarja 2003, obravnaval predlog za razpis posvetovalnega referenduma o vstopu Republike Slovenije v organizacijo Severnoatlantske pogodbe Nato, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Antonom Anderličem. Anton Anderlič je v imenu predlagateljev uvodoma obrazložil predlog za razpis posvetovalnega referenduma o vstopu Republike Slovenije v organizacijo Severnoatlantske pogodbe, ki ga je v proceduro vložila skupina poslancev. Poudaril je, da je skupina poslancev omenjeno pobudo vložila zato, ker je vlada Republike Slovenije sporočila, da mora Republika Slovenija do 26. marca 2003 imeti stališče državljank in državljanov, izraženo na referendumu, do slovenskega članstv
Spoštovani vsi prisotni, gospod predsedujoči, gospod Metod Dragonja z osebjem, lep pozdrav! Vlada Republike Slovenije predlaga Državnemu zboru v dopisu iz 8. 11. 2018 predlaga Državnemu zboru, da predlog zakona obravnava po nujnem postopku, da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države, ki bi lahko nastale, če zakon ne bi bil pravočasno sprejet. Rok za prenos direktive je namreč potekel že 17. 6. 2016. Zaradi nadaljnjega odlaganja prenosa določb direktive v slovenski pravni red, bi nastale težko popravljive finančne posledice za državo, hkrati pa bi bila z izrekom sodbe državi naložena dnevna denarna kazen v višini 7 tisoč 986,60 evrov, ki se bo povečevala z vsakim dnem nadaljnjega neprenosa določbe direktive. Pozor, to ni napisala opozicija, to je napisala Vlada. Vlada Marjana Šarca, ki rešuje vlado Mira Cerarja, ki naj bi po besedah aktualne vlade s svojim delovanjem oziroma nedelovanje ogrozila Slovenijo s težko popravljivimi finančnimi posledicami za delovanje države. Poslanska skupina <PARTY> predlaga, naj Vlada pripravi tak predlog zakona, ki bi pomenil zgolj prenos direktive v naš pravni red. S tem bi se izognili finančni kazni. Vse ostale spremembe in dopolnitve zakona, ki so tudi pomembne, pa naj se predlagajo drugič. Smernice Službe za zakonodajo Vlade Republike Slovenije v 128. točki navajajo, da je ustrezneje poseči po novem zakonu namesto novele, če bi se obseg novele bližal noveliranju tretjine ali velo več obsega zakona. Predlog zakona spreminja 79 členov, 20 členov črta, dodaja 19 novih členov. To je več kot polovica, ne samo tretjina. Zakaj Vlada ne upošteva lastnih smernic, zakaj sili z novelo, čeprav bi morala pripraviti nov zakon? Zakonodajno-pravna služba je zapisala, da bi bilo v skladu s pravili nomotehnike treba pripraviti predlog novega zakona, ki ureja revidiranje. Zakaj imamo Zakonodajno-pravno službo? Ali jo bo Državni zbor upošteval ali bo zopet prezrl njene utemeljene pripombe? Zakonodajno-pravna služba je opozorila t
Hvala lepa. Postavil bom vprašanje. Spoštovane ministrice, spoštovani ministri, kolegice in kolegi! Lep pozdrav! Kljub temu da ministra ni, mu bom postavil vprašanje. Združenje rejcev hladnokrvnih konj, haflingerjev Slovenije je imelo 1. februarja občni zbor, ki se je udeležilo preko 300 članov. Bili so iz cele Slovenije. To vem, ker sem bil tam prisoten in sem se odzval njihovemu povabilu. Vzrok tako veliki udeležbi je bilo prav gotovo pričakovanje informacij, kaj bo s konjerejo po vstopu v Evropsko unijo oziroma nasploh. Žal teh informacij niso dobili, kajti iz ministrstva se nihče na povabilo ni odzval. Še več. Eden od visokih predstavnikov ministrstva, ki so ga predhodno povprašali, ali bo kdo prišel iz ministrstva na omenjeni občni zbor, je celo izjavil, da na vsako veselico pač ne hodijo. Ignoranca s strani ministrstva je povzročila veliko negodovanja in slabe volje med udeleženci ter kar nekaj krepkih besed na račun ministrstva je bilo izrečenih. Sprašujem ministra: Zakaj tak odnos do združenja? Kaj boste storili, da se ta odnos spremeni? Ali boste sprejeli odbor rejcev v svoji pisarni? Hvala lepa.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Naj uvodoma povem, da v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov predlaganega zakona ne bomo podprli. Zavedamo se sicer dobronamernosti predloga, ki skuša tistim državljankam in državljanom, ki se nahajajo v najtežjem materialnem položaju, razbremeniti bremen plačevanja dohodnine. Zavedamo se tudi dejstva, da se v zadnjih šestih, sedmih letih število tistih, ki se nahajajo v prvem najnižjem davčnem razredu bistveno povečalo, in sedaj znaša že preko 63 in pol odstotka. Vse to nedvomno kaže na socialno razslojevanje in na dejstvo, da se veliko ljudi nahaja v položaju, ki potrebujejo tudi posebne ukrepe, ki izboljšuje njihov socialni položaj. Zakon o izjemnem znižanju davčne obveznosti, ki je bil sprejet v dogovoru o politiki plač za obdobje 99/2001 je imel to funkcijo, saj je bil njegov namen nadomestiti poseben tako imenovani draginjski dodatek, ki je bil uveden z zakonom o minimalni plači, kot posledica uvedbe davka na dodano vrednost sredi leta 1999. Ta izjemna davčna razbremenitev zavezancev v najnižjem dohodkovnem razredu se je iztekla v letu 2001. V tem času pa so se razmere tudi spremenile, saj smo vendarle v sodelovanju med vlado in drugimi socialnimi partnerji dosegli nekatere spremembe, ki so izboljšale socialni položaj najnižjih dohodkovnih skupin. Tudi z našim velikim prizadevanjem so bili doseženi dogovori, ki so mogoče višje povečevanje minimalne plače od ostalih plač, spremenjen je bil zakon o socialnem varstvu, ki je omogočal bistveno povečanje socialnih prejemkov najbolj ogroženih socialnih skupin v zadnjih dveh letih. Družinska zakonodaja je prinesla dodatne sredstvav tiste družine, katerih položaj je materialno šibkejši in tako naprej. Skratka, kot vladna stranka smo si prizadevali in si bomo prizadevali tudi v bodoče, da se izboljša materialni položaj najšibkejših, saj s sedanjim stanjem še zdaleč nismo zadovoljni.Zadostno socialno povezanost bo naša družba dosegla, po našem trdnem prepri
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi. Reforma pokojninskega sistema je še vedno eden od bistvenih problemov, pri katerem žal tudi Slovenija ni nobena izjema. Razprave o novem medgeneracijskem sporazumu za bodoči sistem zagotavljanja materialne in socialne varnosti za starost še niso končane in tudi še ne bodo tako kmalu. Pokojninski sistem, takšen kot je, ne bo vzdržal in nismo čisto prepričani, da se tega vsi v Sloveniji zavedajo. Zakon, ki je danes pred nami, je bolj kot nek tehnični zakon za odpravo pomanjkljivosti do sedaj reformiranega pokojninskega sistema in vsebuje tudi nujne uskladitve z ostalimi zakoni s tega področja. Do tu je vse lepo in prav in za te zadeve je tudi upravičen skrajšani postopek. Te spremembe predloga v Stranki mladih Slovenije podpiramo. V oči pa bode določba 150.b člena, k ureja tematiko, kjer je reforma izgubila zalet in obstala na polovici. Govorimo o načinu usklajevanja višine pokojnin in ohranjanju realne vrednosti pokojnin. Predlagana določila sicer ne pomenijo veliko, dajejo pa napačen signal, da upokojenci ne bodo delili usode zaposlenih in da je stvar zaključena. V stranki mladih menimo, da je potrebno nadaljevati tam, kjer je reforma obstala. Cilj je isti, takrat in sedaj, in v bodoče mora ostati isti. Cilj je pokojninski in invalidski sistem, ki bo zagotovil socialno sprejemljivo in učinkovito ekonomsko varnost za starost vsem generacijam. Poudarek je vsem generacijam, tudi mladim in srednjim generacijam, ki jih je in jih bo reforma še najbolj prizadela. Zvišuje se starostna meja, pričakovane pokojnine bodo manjše, kot današnji dan, za isto delovno dobo. Vendar nekje je potrebno postaviti meje, nikakor pa ne premikati iz slabšega na slabše. Rast življenjskih stroškovin rast povprečnih plač bi morala biti bistvena sestavina člena, ki ureja usklajevanje pokojnin, vendar ne v tej kombinaciji, ki je v današnjem predlogu. Po mnenju stranke mladih bi bil pravi način vsaj komb
Hvala za besedo. Načeloma se nisem nameraval oglasiti, toda izvajanje mojega predhodnika me je privedlo do tega, da obrazložim svoj glas. Spoštovane kolegice in kolegi iz prejšnje vlade, ne nazadnje ste vi tisti, ki ste naredili sodnike za svete krave, za nedotakljive ljudi, za ljudi s trajnim sodniškim mandatom, ki povzroča v tej državi številne sodne zaostanke. In v kolikor bi dejansko mislili resno, bi podprli pobude Slovenske nacionalne stranke v ustavodajnem postopku, ki je v teku, ne pa da ta postopek zavirate. Hvala.
Hvala lepa. Nisem želela govoriti, ampak vendarle se moram oglasiti. Varnost je temeljna potreba človeka. Doživeli smo fizične napade, grožnje, anonimke na ulici in pa tudi tukaj. Označeni smo bili s fašisti, golaznijo in hojsanje – novim glagolom, ki zasmehuje karkoli. Doživeli smo napad na parlament prejšnjo sredo. To je bil napad na demokracijo. Vse se začne verbalno, z grožnjami, konča se pa z nasiljem. Z žalostjo ugotavljam, da so bili ranjeni policisti pred stavbo parlamenta, in to je zelo žalostno. Tisti, ki podpirate nasilje, boste glasovali proti takemu zakonu. Tisti, ki menimo, da lahko živimo v soglasju in sodelovanju, bomo ta zakon podprli. Hvala.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! V Slovenski nacionalni stranki podpiramo zakon v celoti, imamo pa nekaj pripomb, kar se tiče skrajšanega postopka obravnave Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin, ki je predlagan zaradi vsebinsko manj zahtevnih sprememb in dopolnitev zakona s katerimi se prenašajo v naš pravni red določene direktive Evropske unije. Spremembe in dopolnitve zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin so potrebne zaradi uskladitve z novo direktivo komisije o določitvi nekaterih odstopanj za sprejetje kmetijskih domačih sort in sort poljščin, ki so naravno prilagojene na lokalne in regionalne pogoje in so ogrožene zaradi genske erozije ter za trženje semena in semenskega krompirja navedenih domačih sort in sort poljščin. Direktiva določa tudi vpis ohranjevalnih sort poljščin v sortno listo in trženje semenskega materiala teh sort. Novela zakona še ureja prenos določb prenovljene različice direktive Sveta o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja. S spremembami in dopolnitvami zakona se bodo izboljšali in poenostavili nekateri postopki, dopolnjene pristojnosti državnih organov ter odpravile nepotrebne administrativne ovire. Predlagani zakon tudi sicer ne spreminja temeljnih načel veljavnega zakona in tega v ničemer ne spreminja v pravnosistemskem smislu. Na osnovi navedenega predlog zakona v Slovenski nacionalni stranki podpiramo, vendar pa v zakonu pogrešamo še bolj učinkovito varovanje starih slovenskih avtohtonih rastlinskih vrst ter ohranjanje le-teh. Gre namreč za mnoge, značilne slovenske sadne vrste, ki so naravno odpornejše, žal pa niso atraktivne v smislu profitabilnosti. Če takih vrst ne bomo zaščitili, bodo popolnoma izginile, kar bo predstavljalo nepopravljivo nacionalno škodo v okvirih slovenskega kmetijstva. Zato v Slovenski nacionalni stranki pričakujemo, da bodo pripravljeni tudi določeni amandmaji k temu zakonu, ki bo
Hvala, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, gostje! Vsi vemo, da je letošnje leto zaznamovano z epidemijo covida-19 in tudi način dela in zadeve, ki jih obravnavamo v Državnem zboru, so na nek način podrejene predvsem temu. Rezultat tega je tudi predmetna parlamentarna preiskava, ustanovitvi katere v Poslanski skupini Stranke modernega centra ne nasprotujemo. Številni vladni ukrepi, odloki in zakoni, ki so bili sprejeti v zadnjih šestih mesecih, so zaznamovali naša življenja, družbene dogodke in gospodarsko aktivnost. Vrstile so se pobude za oceno ustavnosti nekaterih določb, predpisov, in še vedno se vrstijo. Smo sredi drugega vala epidemije in čaka nas, logično sosledje, stopnjevanje ukrepov. V določene pravice in svoboščine se je do sedaj poseglo z nekaterimi zakoni in podzakonskimi akti, vendar z namenom varovanja neke druge pravice ali svoboščine. Da, govorimo o splošnem ustavnem načelu sorazmernosti, kot enem najpomembnejših načel, ki v teh časih še posebej izstopa. Pravica do zdravstvenega varstva je bila v številnih razpravah v tem parlamentu in v medijih nemalokrat omenjena. Država je namreč tista, ki mora sprejeti takšne ukrepe, katerih cilj je preprečevanje in zdravljenje epidemičnih bolezni in nadzor nad njimi. Država mora tudi zagotoviti dostopen in zmogljiv zdravstveni sistem. Zdravstvena služba mora biti vzdržna in državljanom sposobna nuditi zdravstvene storitve. Vse to nam, državljankam in državljanom, mora biti zagotovljeno v času spopadanja z nalezljivo boleznijo covid-19. Največ polemike med prebivalci pa tudi parlamentarci je sprožil Odlok o začasni splošni prepovedi gibanja in zbiranja ljudi na javnih krajih, površinah in mestih v Republiki Sloveniji ter prepovedi gibanja izven občin. Pri tem je bilo osrednje vprašanje, ali je bila prepoved gibanja oseb izven območja občine stalnega ali začasnega prebivališča skladna z ustavo in v njej zagotovljeno pravico do svobode gibanja. Ustavno sodišče je prisodilo, da je z uvedbo omejitve gibanja na
Hvala za besedo, predsedujoča! Spoštovana ministrica z ekipo, spoštovani kolegi in kolegice! Predlog zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode, katerih ustanovitelj je Republika Slovenija, ureja zbiranje namenskih sredstev za investicije, ki se zbirajo na posebnem računu Ministrstva za zdravje. S sprejetjem tega predloga se izognemo pravni praznini, ki bi nastala s prenehanjem veljavnosti trenutnega zakona, kateremu se je veljavnost podaljševala od leta 1994 in do konca leta 2015. Nov predlog na področju investicij v javne zdravstvene zavode ureja trajno. Težava, s katero se srečuje Ministrstvo za zdravje, je namreč ta, da po veljavni zakonodaji ne more prenesti neporabljenih sredstev integralnega proračuna za investicije v javne zdravstvene zavode v naslednje koledarsko leto. 100% koriščenje teh sredstev je bilo v preteklih letih pogosto nerealizirano, saj je v trenutni praksi izvajanje investicij velikokrat upočasnjeno zaradi nepredvidljivih dejavnikov v postopku javnega naročanja. Do zastoja pri izvedbi postopkov javnaročanja prihaja zaradi revizij, neutemeljenih pritožb neizbranih ponudnikov, končnih izračunov investicij, zaradi nemožnosti izvedbe obstoječih pogodb in podobno. Vse našteto kaže na nujnost ureditve tega področja na sistemski ravni. Ministrstvo za zdravje je v dani situaciji poiskalo kompromisno rešitev in z Ministrstvom za finance doseglo dogovor, da se 50 % neporabljenih sredstev iz integralnega proračuna prenaša na proračunski sklad Ministrstva za zdravje neposredno. O prenosu ostalih 50 % neporabljenih sredstev iz integralnega proračuna pa odloča Vlada Republike Slovenije s sklepom na predlog Ministrstva za zdravje, kar v Poslanski skupini Stranke modernega centa štejemo za velik dosežek ministrice, ki se bo z gotovostjo odražal v bolj zanesljivem in bolj predvidljivem investiranju v javno zdravstvo. Poleg naštetega predlog uvaja tudi spremembe na področju odvajanja amortizacije, ki je javnim zdravstvenim zavodom priznana v ceni njihovih
Po tej dodatni razlagi mi bolj čvrsto, kot sem prej izrazil, podpiramo amandma odbora. Tu gre za zelo pomembno konceptualno vprašanje zakona, razmerja zakona tudi do socialnega partnerstva, do kolektivnih pogodb, in razmerje med tako imenovano splošno kolektivno pogodbo za javni sektor in panožnimi ali kolektivnimi pogodbami za posamezne dejavnosti javnega sektorja. Izrecno bi nasprotoval enemu in drugemu amandmaju obeh strank in bi podprl amandma odbora za notranjo politiko, in to iz zelo pomembnih konceptualnih razlogov. Prvi amandma socialdemokratske stranke si prizadeva za to, da bi se orientacijska delovna mesta oziroma da bi se tako imenovana spremljajoča dela v tabeli iz 7. člena določala s kolektivno pogodbo ne za javni sektor, ampak po dejavnostih. To bi pomenilo, da bi se naslednje poklicne skupine, administrativni delavci, finančno-računovodski poklici, informatiki in ostali strokovno-tehnični poklici, plačno lahko urejali različno po posameznih dejavnostih. Ideja zakona pa je ravno poenotenje poklicnih skupin za celoten javni sektor in bi sprejem amandmaja socialdemokratske stranke pomenil pravzaprav fragmentacijo plačne politike za istovrstne poklicne skupine po različnih delih javnega sektorja, kar je pa ravno eden od koncepcijskih ciljev tega zakona, da se to poenotenje doseže. Zato predlagam, da tega amandmaja s teh pomembnih razlogov ne podprete. Drugo vprašanje pa odpira Nova Slovenija. Tu pa gre za vprašanje, ali tako imenovana orientacijska delovna mesta določiti z zakonom ali s kolektivno pogodbo za javni sektor, kar predlaga vlada in podpira tudi odbor za notranjo politiko. Če bi orientacijska delovna mesta določal že sam zakon, bis tem močno zmanjšali obseg socialnega partnerstva, za kar si je razprava v tem državnem zboru tudi danes zelo prizadevala. Kolektivne pogodbe za javni sektor in določitev orientacijskih delovnih mest je pomemben vzvod prav tega socialnega partnerstva. Zakonska določitev teh tako imenovanih tipičnih delovnih mest po p
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Predlagana sprememba ustave je potrebna zaradi nas samih. Tujina bo precej bolj upoštevala naša dejanja kot naše besede, čeravno tudi te, izrečene v napačnem trenutku, dvigajo ceno našega zadolževanja. Da bi naša dejanja sledila našim besedam, besedam, ki jih bomo danes zapisali v ustavo, moramo zapisano ponotranjiti ter postaviti ob bok ostalim vrednotam, zapisanim v ustavo – svoboda, suverenost, demokracija, enakost, socialnost, solidarnost. Vendar je ena naših ključnih vrednot, suverenost, ogrožena. Ogrožena je s tem, da porabimo več kot ustvarimo. S tem se zadolžujemo, v zadnjem času predvsem v tujini, ter se predajamo na milost in nemilost finančnim trgom. Ravnamo kot lahkomiseln bahač, ki se naokoli baha z ravnokar pridobljenim premoženjem na štirih kolesih, v resnici pa je lastnik predvsem kredita oziroma je kredit lastnik njega, ki živi v večnem strahu, kdaj bo prišel trenutek resnice, izterjevalec oziroma trojka. Liberalci se zavedamo odgovornosti do svojih otrok in jim ne želimo zapustiti svojih dolgov. Liberalci bomo tako vpis fiskalnega pravila v ustavo podprli. Glasovati proti pomeni glasovati za to, da postanemo še bolj odvisni od finančnih trgov, da jim prepustimo še več suverenosti, ko nam bo trojka krojila ne le proračuna, ampak tudi nivo socialne varnosti. Zlato fiskalno pravilo bo ustavno sidro, ki edino daje dovolj močno zagotovilo, da ne bomo na izrečeno pozabili ob prvi priliki, ob prvem morebitnem padcu obresti, ki bo povečal apetite po novem zadolževanju, čeprav morda z najboljšimi nameni, morda za nov vrtec, šolo ali bolnišnico. Z enakimi najboljšimi nameni, s katerimi smo prišli v današnjo težko situacijo. Pot v pekel je po navadi tlakovana z najboljšimi nameni. Formalnopravno vpis v ustavo res ni potreben. Potreben je zato, ker naša ravnanja ogrožajo našo suverenost in ob ogroženosti te vrednote je treba uporabiti najmočnejše, kar nam pravni sistem omogoča. V Državljanski listi vpis fisk
Gospod podpredsednik, gospod minister, kolegice in kolegi! Pred kratkim smo že sprejeli avtentično razlago dela zakona, o katerem danes govorimo, ki ureja področje finančnega poslovanja, postopke zaradi insolventnosti in prisilno prenehanje, ki odpravlja različna tolmačenja in dileme o 3. točki prvega odstavka 21. člena. Pred seboj pa imamo besedilo avtentične razlage za drugi del istega zakona. Predlog pravi, da je treba razumeti 1. točko prvega odstavka 21. člena omenjenega zakona tako, da se štejejo kot prednostne terjatve v postopku zaradi insolventnosti med plače in nadomestila plač za zadnje tri mesece pred začetkom postopka tudi denarna povračila, odškodnine namesto odpovednega roka za prenehanje delovnega razmerja, ki so dogovorjene med delodajalcem in delavci po zakonu, ki ureja delovna razmerja. Po sprejemu prve avtentične razlage je prišlo do pisnega navodila sodiščem, ki pravi, da terjatev iz naslova odškodnin zaradi skrajšanega odpovednega roka ni mogoče obravnavati kot prednostne terjatve, ker odškodnine zaradi skrajšanega odpovednega roka niso odpravnine in se jih avtentična razlaga niti ne dotika. Odpuščeni delavci Merkurja in Mersteela so nato od sodišča zahtevali ponovni preizkus izdanega navodila, a žal neuspešno. Sodišče je pojasnilo, da prvotna odločitev ostaja nespremenjena. V Poslanski skupin Socialnih demokratov navodilo sodišča razumemo in sprejemamo kot pravni akt, vendar menimo, da bi moralo le to upoštevati tudi drugo dimenzijo nastalega problema. Odškodnine ne predstavljajo nove pravice, temveč predstavljajo nadomestilo za izostale plače zaradi skrajšanja odpovednega roka. Vse terjatve iz naslova izplačilo odškodnin kot tudi druge oblike izplačila iz ostalih plač je nujno razumeti kot terjatve, ki temeljijo na sami pravici do plače. Prepričani smo, da je takšna razlaga tudi v skladu z določili slovenske ustave, ki govori o načelih socialne države in pravice do socialne varnosti. S predlaganim aktom želimo zaščititi šibkejšega v postopkih
Hvala lepa za besedo. Naša poslanska skupina, <PARTY>, smatra, da je razprava o takšnem vprašanju, kot je bilo sproženo na nedavni seji državnega zbora, izredno pomembno in menimo, da je razprava popolnoma upravičena in da je državni zbor dolžan, da v takšnih primerih, ko ocenjujemo, da prihaja do zlorabe naše obstoječe zakonodaje in kjer seveda tudi prihaja do nenormalnih, če tako rečem, izplačil po neki pogodbi, ki je vprašljiva - najprej bi bilo potrebno ugotoviti, ali ni takšna pogodba mogoče celo nična - da je izredno pomembno, da poskušamo te stvari razčistiti danes. Jaz upam, da jih bomo tudi v nadaljevanju razčistili in sprejeli neke sklepe, ki bodo pomagali obstoječim institucijam v tej državi, da bodo zadevo raziskale do te faze, da bo tudi našim državljanom in davkoplačevalcem jasno, kajse je v bistvu zgodilo ali je vse zakonito in pravično, tako kot mora biti. Če gremo čisto po vrsti, od začetka, moramo ugotoviti, da je Elan, paradni konj slovenskega gospodarstva v preteklosti, doživel veliko, veliko različnih scenarijev in tudi, če tako rečem, mogoče sprojektiranih dogodkov. Predvsem, če pogledamo, da je bil Elan najprej res eno uspešno slovensko podjetje, potem pa se je zaradi dogodkov, ki so se odvijali v fazi privatizacije, zgodilo to, da so tega paradnega konja in to kuro, ki je nesla zlata jajca, zgleda poskušali na nek način sprivatizirati oziroma prikriti vse tiste nepravilnosti, ki so se v času uspešnosti poslovanja tega podjetja zgodile. Da bi te zadeve prekrili, o tem smo imeli seveda ustanovljeno tudi preiskovalno komisijo, ki je marsikaj odkrila, vendar volja državnega zbora in oblasti ni bila takšna, da bi se javnosti korektno predstavili ti dosežki preiskovalne komisije in da bi potem tudi bili sprejeti ustrezni ukrepi. Žal je pač do tega prišlo. Ampak tako, kot sem povedal verjetno je bil namen oblasti in akterjev, ki so sodelovali v tem postopku, prikriti vse poti in vse finančne malverzacije, ki so se takrat zgodile v zvezi z Elanom in