EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-sl huggingface dataset:
Hvala lepa. Sedaj, ko govorimo o spodbujanju večje zastopanosti žensk, moramo povedati, da ne spodbujamo, da jih bo več izvoljeno, ampak uzakonjamo oziroma predpisujemo, da bodo kandidirale. To pa je lahko včasih tudi kontradiktorno. Bom na čisto konkretnem primeru navedel, ko sem se pogovarjal oziroma nagovarjal eno kandidatko, da bi kandidirala na lokalnih volitvah in smo se že tudi pogovarjali o kvotah. Takrat v prejšnjih volitvah še ni bila pripravljena zaradi svojih okoliščin, je pa bila pripravljena to storiti na naslednjih volitvah. Ampak navedla je eden pogoj. Če bodo kvote uvedene, je to zanjo ponižujoče. Namreč, lahko da bodo volivci smatrali, da je izvoljena in pridobila neko politično funkcijo samo zaradi teh kvot. Ni pripravljena. Žal ni pripravljena kandidirati. Pač ima svoje razmišljanje in svoje razloge. Tako da, bi bil osebno veliko bolj vesel kot tudi mnogi tu znotraj ugotavljate, če bi druge okoliščine doprinesle do tega, da bi se več žensk odločalo v prvi vrsti torej odločalo. Prav gotovo bi bile potem tudi v večji meri izvoljene. Veliko več bi to pomenilo tudi nam političnim strankam, ki vsaka po svoje se hvali, da dela na neki način, da bi bilo to tako. Dejstva na terenu so pa žal drugačna. Tudi predstavniki opozicije to ugotavljate. Eni upajo priznati, drugi pač ne upate priznati, da bodo predvsem na terenu težave. Poudariti pa velja, da so možnosti odprte. Sedaj, kakorkoli si to kdo razlaga, možnost kandidiranja imajo res vse ženske do 80% po tem predlogu. Malo bi se pa dotaknil še vseeno tistih 4%, ki toliko burijo duhove tudi na današnji razpravi, pa v bistvu niso več potrebne, saj je vlada sprejela tisto določilo amandmaja Liberalne demokracije, ki v tem trenutku sledi mnenju zakonodajno-pravne službe, da zadeva ni, kar se tiče postopkov, korektna in bo umaknjeno. Seveda je bilo omenjeno, da bo ob prvi priložnosti uvedeno. Razlogi so bili že večkrat navedeni, pa se eni vseeno sprenevedajo, zakaj smo proti tem 4% podpisov. To uvaja neko sor
Hvala lepa. Ne morem podpreti predložene destruktivne nezaupnice. Zaupanja ni moč podariti človeku, ki je prejel verjetno najmanj glasov med vsemi kandidati na volitvah 2018, 394 glasov, ki niti ne pozna nazivov ministrstev in omenja ministrstvo za šolstvo, ki ga že devet let ni, pač pa je Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport, državnega sekretarja pa zamenja za uradnika. Tisti, ki primerjate ta borni izkupiček nekdanjega šestkratnega ministra z mandatarjema Bajukom in Drnovškom – dr. Andrej Bajuk je bil vrhunski strokovnjak iz Svetovne banke, ki leta 2000 niti ni kandidiral kot poslanec, je pa bil nato izvoljen leta 2004 in bil uspešen finančni minister v Vladi, ki jo je vodil Janez Janša. Dr. Drnovšek pa je bil izvoljen kot član zadnjega jugoslovanskega predsedstva, močno je premagal konkurenta Bulca in se je udejstvoval pri osamosvojitvi. Torej človeka, ki sta vendarle konkurirala in bila na nek način izvoljena. Na žalost gospod Karl Erjavec s svojimi zelo posplošenimi izjavami, z zelo praznim programom ne prepriča in ne more prepričati nikogar, ki razmišlja o tem, da je treba pokazati kakšne rezultate. Ta vlada je naredila v enem letu ogromno. Rešila je na stotisoče delovnih mest, rešila je podjetja, da še funkcionirajo, je upanja za mlade, je upanja za starejše. Zato bom podprla to vlado. Hvala.
Hvala lepa. Sicer je že direktor Finančne uprave mag. Simič zelo lepo pojasnil, vendar bi želela morda na nekoliko poenostavljen način opisati ta postopek in tudi malce državljanke in državljane pomiriti, da jih ne bi bilo strah, kot je gospo kolegico Natašo Sukič. Ko je bil iznajden vlak in ko je prvič zapeljal po tirih in so ga ljudje Se opravičujem, sem pozabila utišati to zadevo. Ko je prvič zapeljal vlak skozi poljane po tirih, so se ljudje ustrašili in so rekli, da je to strašno nevarna zadeva, in temu pripisovali celo nadnaravne sile. To so seveda potem prestali, ampak strah pa očitno še vedno ostaja tukaj tudi pri drugih stvareh. Kadar dobim v nabiralnik neko pošto, obvestilo o priporočeni pošti, moram imeti čas, da grem na pošto, tam stojim v vrsti in čakam, potem moram še podpisati vse to, pokazati dokumente in na koncu dobim to pošto. Tukaj gre za nabiralnik na mojih vhodnih vratih in gre za velik nabiralnik, centralni nabiralnik, to se reče tiste pošte, kjer tudi sama stanujem. Predstavljajte si, da ta nabiralnik ni več na vaših vratih, temveč na vašem računalniku, na vaši pošti in da ga lahko direktno prevzamete kar tukaj. Če govorimo o kibernetski varnosti, seveda, zgodilo se je že marsikaj, vdrli so celo že v Pentagon, poslušamo o težavah tu in tam, ampak tudi meni so že vrgli listek, je pač bil nabiralnik malce luknjičast in je padel skozi in je padel na tla in dež ga je zmočil. To so redki primeri. Seveda sem potem naročila nov nabiralnik oziroma smo ga popravili in to se ne dogaja več. Prav gotovo je to poenostavljeno za vse ljudi, ki si želijo malce olajšati svoje življenje. Ali ni bolje, da porabimo čas za sprehod v naravi, kot pa da stojimo v vrsti? In zdaj, ko je recimo covid, smo morali stati v vrsti še celo zunaj na mrazu dolgo časa. Mislim, da je to lepa poenostavitev, da je nevarnosti ravno toliko, kot je je z navadnim nabiralnikom, da pa je čas prihranjen in da tukaj ni nobenih problemov. Je pa tudi varovanje, kot je povedal mag. Simič, z
Hvala, gospod predsednik. Človek se čudi, da pride vlada prositi za poroštvo za 8 milijard in pol, ne da bi resno utemeljila to zahtevo. Vsi vemo, da so državne železnice bankrotirane, da v takem stanju, kot so naše železnice, se mi zdi čisto nesmiselno govoriti o tem, da dajemo poroštvo, kajti to poroštvo ne bo nikdar vrnjeno. In če bi poslovne družbe tako poslovale, kot vidimo tukaj, bi že davno bile v konkurzu. In zakaj ne bi vlada, ko pride s takim predlogom, predložila celoten strateški načrt za naše železnice. In da bi to lahko tako zahtevo obravnavali v celotnem sklopu. To je pa, če smem tako reči, samo "flikanje" in zavajanje. Kajti, če glasujemo za 8 milijard in pol; kaj bomo potem čez eno leto ali pa dve morali še dodati oziroma še glasovati za dodatna posojila, ne da bi imeli kakršenkoli strateški načrt? In, mislim, sam osebno ne bom za to glasoval, ker če se vladi tako mudi, naj bi pa se potrudila, da nam predloži kaj bolj bistvenega, ne pa samo eno stran številk, ki ne povedo ničesar.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Že zaradi tega, ker nasprotniki amandmajev k 5. členu nikakor ne vedo, kako bi nasprotovali in navajali razloge, je potrebno takšen amandma podpreti. Ko zakon pogledaš, vidiš, da je zdravilstvo v njem urejeno kot gospodarska dejavnost. Vi pa uvajate in ga umeščate v neko Zdravilsko zbornico, ki bo drugačna po navedbah vladnih poslancev od tega. Od gospodarske pa v tem, da bo verjetno poslala čestitko za novo leto komu. Ampak tisti, ki ne bo dosegel, zdravilec, ki ne bo dosegel 4 tisoč evrov letnega prometa, ne da ne bo rabil plačati članarine, tudi samega sebe ne bo mogel preživeti. Lepo vas prosim. In kdo rabi takšno zbornico? Tukaj gre za gospodarsko dejavnost. Zbornica bo ustanovljena zaradi tega, da država ne bo mogla izvajati nadzora nad zdravilstvom. Breme se bo lahko vedno z Ministrstva za zdravje prenašalo na Zdravilsko zbornico in s tem nismo naredili popolnoma ničesar. Sam bom seveda z veseljem podprl amandma Slovenske nacionalne stranke. Hvala.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovani državni sekretar, poslanke in poslanci, prav lep pozdrav! Danes ponovno spreminjamo Zakon o trgu finančnih instrumentov, katerega osnovna vsebina so med drugim pogoji za ustanovitev, poslovanje, nadzor in prenehanje investicijskih podjetij upravljavcev organiziranih trgov in poravnalnih sistemov s sedežem v Republiki Sloveniji ob pogojih, pod katerimi lahko osebe s sedežem zunaj Republike Slovenije opravljajo investicijsko storitev v Republiki Sloveniji. Osnovni namen tega zakona je določanje pravil o trgovanju na organiziranih trgih, prepovedi ravnanja, zlorabi trga in pravila poravnave poslov, sklenjenih na teh organiziranih trgih. Osnovni namen predlaganega zakona, ki se dopolnjuje, je določanje delovanja Agencije za trg vrednostnih papirjev pri opravljanju pristojnosti in odgovornosti po tem in drugih zakonih. Razlog za predlagano novelo je v tem, da se odpravljajo nekatere ugotovljene pomanjkljivosti in nedoslednosti obstoječega Zakona o trgu finančnih instrumentov. Tako se črta priporočila in opozorila kot ukrepe nadzora, ki jih lahko izreče agencija, s čimer se izenačujejo ukrepi, ki so finančnim institucijam izrečeni na podlagi druge finančne zakonodaje. Odpravljajo se nepravilnosti nekaterih sklicevanj na preostalo finančno zakonodajo. Pomembna je tudi določba novele zakona v 28. členu. Ta določa, da lahko Agencija za trg vrednostnih papirjev v borznoposredniški družbi, pri kateri so podani pogoji za reševanje v skladu z zakonom, ki ureja reševanje in prisilno prenehanje bank, prevzema upravljanje z imenovanjem izredne uprave. S tako spremembo člena se predlaga, da se ji takšna možnost omogoči in v prihodnje lahko prepreči nastanek najhujših stanj na kapitalskem trgu. Zakon tudi določa možnost Agenciji za trg vrednostnih papirjev, da lahko izreče pravni osebi ali izdajatelju globo v višini do trikratnega zneska dobička, pridobljenega s kršitvijo, oziroma 15 odstotkov skupnega letnega prometa oziroma do 15 tisoč evrov.
Najlepša hvala. Nekaj odgovorov, ki jih je, no sicer mimo interpelacije, kolega Pukšič navedel. Za tiste, ki to spremljajo od jutranjih ur, je treba povedati, da se nam je kolega Pukšič priključil zdaj, tako da ni slišal vseh argumentacij in se opravičujem, ker bom ene stvari moral ponoviti, in sicer ne gre za 309 milijonov evrov, ki bi jih moralo ministrstvo črpati, ampak gre samo za 78 milijonov evrov, kolikor jih imamo mi na razpolago za športno infrastrukturo. 78 milijonov. Od tega je razpisanih že 14 milijonov v prvem razpisu, 7 milijonov tudi v prvem razpisu, 42 milijonov je rezerviranih za Planico in zdaj je bilo razpisanih okrog 9 milijonov 400. Za naslednje leto je ostalo še 5 milijonov, to bomo razpisali drugo leto. Torej, veseli me, in tu sva, vsaj v tej točki skupna, da imava isto skrb – kako počrpati ta sredstva tako, da bodo za ta namen, torej za športno infrastrukturo in da imajo občine čim več od tega. In to sem tudi naredil. Vsaj tu sva skupaj, torej to ne more biti razlog za interpelacijo, da to podpirate. Tisto, kar pravite, da je razlog za interpelacijo, torej da minister ni imel dovolj posluha, da bi v letu 2008 povzročeno škodo pokril v proračunu 2009 ali 2010. Vi dobro veste, kot poslanci vsi, da tu obstaja neka procedura razporejanja sredstev v proračun in tudi procedura, kako se najavlja škodo in kako se ta najavljena škoda potem uvrsti v proračun. In z gospodom Pukšičem sva imela vrsto razgovorov na to temo in nisva našla legalne variante, po kateri bi lahko pomagal, se pravi, da bi državni proračun prispeval nekaj 10 tisoč evrov, ki jih je zdaj prispevala občina. Torej, to tudi ne more biti razlog. Jaz sem naredil vse, kar je v moji moči, ampak zakonodaja je takšna, in vi dobro veste, da je tu bil narejen napor. Glede prevozov vam povem, gospod Pukšič, da je moja jeza še večja kot vaša. Je! Je res, da to ni v moji pristojnosti, ampak sem se že pogovarjal s kolegom ministrom in tremi ministri, ko smo začeli in ko smo zagrizli v ta problem p
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Jaz bom seveda ta amandma podprl - naše poslanske skupine, Združene liste in pa <PARTY>a, se pravi, prvi amandma k 1. členu. Rad bi povedal tako. Taka lastnina, ki je danes, ni stara niti 200 let, kot jo danes poznamo. Še je treba reči, da preden smo ljudje urbanizirali zemljo, je divjad živela drugače. Danes smo vso divjad stlačili v rezervate, približno tako, kot so Američani Indijance, če lahko malo parafraziram zadevo, in mislim, da je treba vzeti v zaščito tako gozd kot tudi divjad in pa tudi favno, floro. Gre za habitat, ki ni več normalen in zato je pač treba skrbeti za nekoravnotežje. Prepričan sem, da divjad v gozdu ne počenja kakšne velike škode, ne govorim pa o kmetijskih površinah. Tam je zadeva drugačna. Rad bi povedal, da se v zadnjih desetih letih Slovenija zarašča z gozdom, po drugi strani pa imamo skoraj 9 milijonov kubikov neposekanega etata. To je nekajletna sečnja v Sloveniji. To pomeni, da gozd raste. In še, če kaj vem dobro, so letni etati v resnici višji, kot jih imamo mi ta trenutek izračunane. Ampak to je samo dokaz, da v gozdu v povprečju ni škode. In mislim, da lastniki gozdov naj opravljajo z gozdom, ki tudi nima več samo komercialne vrednosti. Gozd pri nas dobiva, in bo čedalje na večji veljavi dobival tudi okoljsko vrednost. Se pravi, skrbel bo za ravnotežje v naravi. V nekaterih državah je ta procent veliko večji, verjetno je gospodarska vrednost gozda čedalje manjša. Pri nas to ni potrebe, nobene potrebe, saj je Slovenija, ne vem, skoraj 60% poraščena z gozdom, in to z dobrim gozdom, s kvalitetnim gozdom. Država pa naj skrbi seveda za divjad in za ravnotežje v tem gozdu. Mislim, da kdor gozd kupuje ali prodaja, v tej kalkulaciji ni divjadi in ni podrasti. Tudi ne more biti. Jaz sam imam pol hektarja gozda, pa ne vem, kakšen del zajca mi pripada: Ali cel ali samo en del - da malo popestrim to zadevo, inse seveda tudi odrekam vsej divjadi, pa tudi drugim živalim, ki so v tem mojem goz
Lep dober dan vsem prisotnim v dvorani, še posebej državni sekretarki! Predlagatelj zasleduje plemeniti cilj regulacije gojenja, predelave in uporabe konoplje v medicinske namene. Tovrstno področje smo v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke vedno zagovarjali, da ga je treba urediti. Podpiramo uporabo konoplje v medicinske namene. Menimo pa, da je predlagatelj izbral napačen zakon, v katerem želi urediti to področje. Podprli bomo vladni predlog, in sicer zakon o gojenju in prometu s konopljo za medicinske namene, za katerega menimo, da je veliko bolj strokovno pripravljen in bo v praksi uporabnikom povzročal manj težav oziroma zapletov. Pomembno je, da se področje pravno in ustrezno uredi, za ljudi pa ni pomembno, kdo je predlagatelj samega zakona. Problem pa ostajajo ljudje, ki so konopljo v vseh teh letih naše samostojne države uporabljali v medicinske namene in so bili zaradi tega preganjani in tudi obsojeni. Za te osebe bi morali sprejeli zakon o amnestiji, da se jim izbrišejo izrečene kazenske sankcije. Tukaj je bila v preteklosti zagotovo storjena krivica, ki bi jo bilo treba nujno odpraviti hkrati s sprejetjem zakona, ki bo urejal to področje. Družbene razmere so danes po zaslugi znanosti tako napredovale, da se konoplja danes obravnava drugače kot v preteklosti. Se pravi, v milejši obliki. Temu je treba prilagoditi celoten kazenski sistem, predvsem pa amnestijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podprli predlagane spremembe in dopolnitve zakona o zdravstvenem zavarovanju, ki zaradi svojega vpliva na uresničevanje zdravstvenega varstva ter na socialno varnost celotnega prebivalstva opredeljuje dopolnilno zavarovanje kot javni interes Republike Slovenije. Slednji se na področju dopolnilnega zavarovanja uresničuje tako, da zaradi varovanja interesa zavarovancev država z novelo zakona o zdravstvenem zavarovanju zagotavlja enako obravnavo zavarovancev, ne glede na starost in zdravstveno stanje. S predlagano novelo bo dosežena večja varnost zavarovanih oseb, pri čemer bodo preprečevane njihove negativne selekcije na podlagi starosti, spola ali bolezenskega stanja s strani zavarovalnic in v zagotavljanju enakih pogojev za sklenitev zavarovanja za vse zavarovance. Skladno z navedenim novela zakona opredeljuje obvezo zavarovalnic, da oblikujejo za vse svoje zavarovance enake premije, da so jih dolžne sprejeti v zavarovanje in jim ne smejo postavljati kakršnihkoli predhodnih pogojev, zavezance za doplačila pa spodbuja k zgodnji sklenitvi dopolnilnega zavarovanja. Javni interes se bo uveljavljal tudi skozi izravnalno shemo dopolnilnega zavarovanja ter posebne določbe, ki od zavarovalnic zahtevajo ločeno vodenje prihodkov in odhodkov dopolnilnega zavarovanja, ločen izkaz poslovnega izida ter uporabo sredstev dopolnilnega zavarovanja le za izvajanje tega zavarovanja. Novela zakona o zdravstvenem zavarovanju tudi uvaja izravnavo razlik v višini škod med zavarovalnicami, do katerih bi prišlo zaradi razlik v strukturi in njihovih zavarovalnih oseb po starosti in spolu. Brez te izravnave bi imele zavarovalnice v večjem deležu mlajše populacije zavarovancev in zavarovank nižje premije oziroma bi ustvarjale dodatne dobičke, med tem ko bi imele zavarovalnice z višjim odstotkom starejših zavarovalnih oseb slabše pogoje poslovanja in posledično višje premije. Navedeno bo opravila uvedba izravnalne sheme dopolniln
Hvala lepa. Spoštovani! 25 let sem delal na lokalni skupnosti na nivoju izobraževanja in v moji lokalni skupnosti funkcionirajo tudi Valdorfska šola, tako da te stvari dobro poznam. Jaz moram reči, da po tem, kako funkcionira osnovnošolsko izobraževanje v moji občini, tudi v državi, trdim, da je pravica do izobraževanja vsem otrokom v Republiki Sloveniji zagotovljena. Ne samo pravica do izobraževanja, ampak tudi kvalitetnega izobraževanja. Za to skrbi tako mreža javnih osnovnih šol kot tudi zasebne šole, ki funkcionirajo. In vsi, ki si želijo več, drugače, boljše, skozi zasebno šolsko izobraževanje, imajo za to zakonske možnosti, da se takšna šola pač ustanovi. Za tisto več in dodatno morajo pač zagotoviti tako ustanovitelji kot starši, ki se za to odločijo, pač sredstva. In ta razprava zdajle, ki danes teče, bi človeku, ki bi ne poznal situacije v Sloveniji, dalo občutek, kot da gre tukaj za nezaupnico ne ministrstvo ali ministru, kako pripravlja rešitev na odločbo Ustavnega sodišča, ampak nezaupnico javnemu šolstvu, mreži javnih osnovnih šol, kjer ogromno ljudi, učiteljev, učiteljic, ravnateljev, ravnateljic, svetovalnih delavcev, trdo dela z otroci, in to je zahtevno in eno najbolj odgovornejših del po mojem v tej državi. In jaz upam, da vse pogosteje čustvene in vedenjske motnje otrok v naši osnovnih šolah niso posledica tudi spremljanja takšnih razprav, kot je tale današnja. Oprostite, če moram to reči, ker argumentacij je tukaj zelo malo. In rad bi rekel, da bi se mi morali pogovarjati, kar večkrat opozorim, ko govorimo o primeru šolstva, o tem, kako temu zelo pomembnemu sistemu zagotoviti več denarja in boljše funkcioniranje, več prostorov, več strokovne avtonomije. To je ta problem. In poglejte, javna mreža osnovnih šol se ogromno ukvarja tako z nadarjenimi kot s tistimi iz socialno in kulturno šibkejših okolij v naši državi, še posebej s posebnimi potrebami. In ko so bile prej izpostavljene posebne potrebe pri otrocih, ki obiskujejo zasebne šole, bi rad izp
Hvala, za besedo. Letos mineva 70 let od konca 2. svetovne vojne in na žalost še vedno, kot vidimo, razpravljamo o ideoloških temah. Toda vojna škoda ni tema, ki bi razločevala Slovence. Do vojne škode so upravičeni prav vsi, ne glede na to, na kateri strani so bili. Zato vas pozivam, da glasujete za to razpravo, saj je vojna škoda nekaj, kar ne zastara. Poleg tega delovni ljudje v Sloveniji in celotni Evropski uniji zaradi varčevalnih ukrepov živijo vedno slabše, medna zaradi našega dolga, katerega vračilo Nemčija nepopustljivo terja od nas. Tako moramo prodajati naša najbolj strateška podjetja, podjetja, ki so jih gradili naši starši in stari starši. Podprite to razpravo tudi zato, da bi simbolično obsodili fašizem in nacizem, ki je največje zlo polpretekle zgodovine. Fašizem in nacizem, ki tudi zdaj znova dviga svojo glavo v Evropski uniji, in ne nazadnje zato, ker obstaja Društvo izgnancev Slovenije, ljudi, ki so kot majhni izgubili vse. Fašisti so jim porušili domove, njih pa še kot otroke izgnali v taborišča v Srbiji, Hrvaški, Bosni in Hercegovini, Italiji, Madžarski. Več kot 80 tisoč jih je bilo, danes jih živi samo še 11 tisoč 287 izgnanih, beguncev in pregnancev pa je 12 tisoč 15. Dovolite mi, da preberem iz knjige Ivice Žnidaršič, predsednice Društva izgnancev Slovenije: "Vračali smo se utrujeni in izčrpani od štiriletnega trpljenja, a srečni, da smo spet na svoji zemlji. Veliko se jih ni vrnilo, mnogi so se vrnili na pogorišče in izropane domove, a vsi z upanjem, da bo nekoč nekdo popravil krivico, ki jo je prizadel. Pa je ni. Status in pravice so po 2. svetovni vojni na podlagi 50. člena slovenske ustave uredili le za borce NOB, izostala pa je skrb za civilne žrtve vojnega nasilja. Status žrtve vojnega nasilja smo izgnanci in begunci dobili šele leta 1995. Društvo izgnancev Slovenije 1941–1945 je že leta 1991 pooblastilo državne organe Slovenije, da iztirjajo preostalo vojno škodo od Nemčije, ki je Slovencem in Sloveniji dolžna nekaj milijard ameriških d
Hvala lepa, gospa predsedujoča, za besedo. Katastrski dohodek ne more biti višji ali nižji, ampak katastrski dohodek pač je, ker se izračuna po neki metodologiji. Izvorno se je katastrski dohodek izračunal kot razlika med prihodki in materialnimi stroški gospodarjenja. Tako je bilo izvorno, ko se je prvič postavil v tej državi. In ko je bil nekega dne postavljen, se je nekaj časa revaloriziral v vsej zgodovini, potem pa se zelo dolgo ni nič popravljala ta vrednost. Pa so bile vrednosti res nizke. In to je bil najbrž razlog, da je prejšnji parlament sprejel zakon, o katerem danes govorimo kritično. Ponovno poudarjam, ni ga sprejela vlada, sprejel ga je parlament. In tako naj velja tudi v prihodnje. Upam, da je to jasno vsem. Danes smo slišali cel kup stvari okrog tega zakona, ki nima z zakonom prav nobene veze. O vseh težavah v kmetijstvu, vse, kar je v kmetijstvu narobe – in jaz se strinjam s tem, da je veliko težav v kmetijstvu. Poznam dobro svoj volilni okraj, ga diham, če se smem tako izraziti, ga poznam v dušo, redno hodim tja in od tam tudi izhajam; skupaj z njimi želimo tudi tam nek napredek narediti. Ampak povem vam, da problematika davka na katastrski dohodek, o čemer danes govorimo, je relativno majhna v primerjavi z vsemi drugimi težavami v kmetijstvu. In tukaj sem skoraj prepričan, da se s kolegi na opozicijski strani seveda strinjamo. Moram pa reči, da verjamem v slovenskega kmeta kljub vsem težavam, ki so s kmetijstvom povezane. Res verjamem v njegovo prepulzivnost, živost, podjetnost, iznajdljivost. Slovenski kmet se je vedno pokazal kot izredno iznajdljiv v razmerah, v katerih je živel – v socializmu pa še prej, tudi v današnjih razmerah, v katerih je. In zelo spoštujem tudi njegovo pamet, zato težko rečem, da je ubog, ker po mojem ni, ker ima pamet, in ta je njegov največji kapital. S to pametjo zna tudi zelo dobro funkcionirati v tej družbi, v tej zakonodaji, ki velja, in v teh razmerah političnih strank, levih, desnih vlad. Kar se mene tiče, bom tu