EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Likumprojektu “Par Papildu protokolu Eiropas Padomes Konvencijai par terorisma novēršanu” Ārlietu komisija izskatīja un atbalstīja. Priekšlikumi par likumprojektu netika saņemti. Lūdzu atbalstīt. Likumprojektu “Par Latvijas Republikas valdības un Šveices Federālās Padomes protokolu, ar kuru groza Latvijas Republikas valdības un Šveices Federālās Padomes 2002.gada 31.janvārī noslēgto konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu attiecībā uz ienākuma un kapitāla nodokļiem” Ārlietu komisija atbalstīja. Priekšlikumi par likumprojektu netika saņemti. Lūdzu Saeimu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Augsti godātais sēdes vadītāj! Kolēģi deputāti! Mūžīgā atgriešanās - politikā tāpat kā visā mūsu dzīvē... 11.Saeimā mēs runājām par līdzīgu priekšlikumu, kurš ir vērā ņemams un nopietns. Bet toreiz runājām (vismaz es atceros savus argumentus), ka to nevar atbalstīt bez pietiekamas diskusijas un skaidrojumiem sabiedrībā. Diemžēl šodien ir jāatkārto tas pats. Tiešām tas ir vērā ņemams pragmatisks priekšlikums, tajā skaitā no latviešu kā valstsnācijas viedokļa. Jo, kas ir piederība tautai? Pirmām kārtām, protams, kultūra un valoda, un to mēs nevarēsim izmērīt ar asinsspiedienu vai asinsanalīzēm. Teikšu vēl vairāk un teikšu skarbi - šis ir brīvprātīgās asimilācijas virziens, kas diemžēl no Eiropas pieredzes ir arī vienīgais daudzmaz sekmīgais integrācijas virziens, kas atbilst mūsdienīgai eiropeiskai un racionālai izpratnei, jo ar pretējo konsekvenci mums varbūt būtu jāsaucas pat ne par latviešiem, bet par latgaļiem, kuršiem, līviem un zemgaļiem. Taču tautā ir ļoti iesakņojusies šī doma par saknēm, par asinspiederību. Un, lai arī tā varbūt ir ļoti arhaiska, pat aizspriedumaina tradīcija, tajā pašā laikā to nedrīkst iznīcināt ar tādu vienu balsojumu. Pat ja tas ir aizspriedums. Jo šai tradīcijai ir ļoti liels... ļoti liels spēks. Un nav jau tā, ka tas būtu pilnīgi ārpus realitātes. Mēs lasām un sajūsmināmies, ka par šo asinsbalsi vai par saknēm raksta rakstnieki, par to runā māksla. Bet mēs to uzskatām par kaut kādu neīstu realitāti. Par to runā arī zinātne, analītiskā psiholoģija. Jungs ir savulaik brīdinājis, ko nozīmē ignorēt šos virsracionālos faktorus. Tas noveda, viņš teica, pie Pirmā pasaules kara, tas noveda pie Otrā pasaules kara, un, ja jūs turpināsiet nevērīgi attiekties pret to, ko uzskatāt par aizspriedumiem, ja tas netiks izskaidrots un ja netiks pietiekami diskutēts par to, tad tās sekas nebūs labas. Un tālab, lai arī tas ir ļoti saprātīgs priekšlikums, politiķi to visu nevar mainīt ar vienu balsojumu. Labi. Kāpēc nav bijis...? Mēs pagājušoreiz runājām...
Kolēģi! Es gribu vienkārši atgādināt, ka politikā ir koalīcija, ir opozīcija, ir koalīcijas līgums, ir koalīcijas partijas, kuras sadala savā starpā jomas. Tāpēc Belēviča kungs... (Starpsauciens: “Tieši par to arī ir runa!”) Viņš nebija <PARTY>S ministrs, viņš bija <PARTY> ministrs, tāpēc arī <PARTY> izvirza savu ministru. Paldies par to, ka jūs ātri izvirzījāt veselības ministru. (Dep. A.Kaimiņš: “Hosam, beidz! Hosam!”) Paldies par to, ka jaunā ministre piekrita uzņemties šo nopietno darbu, jo tajā ministrijā ir ļoti daudz darba un vajag lielu spēku. Un kas var būt labāk kā izvirzīt cilvēku, kas vada Bērnu klīnisko universitātes slimnīcu un rūpējas par mūsu bērniem un mūsu nākotni! Līdz ar to lūdzu atbalstīt jauno ministri. Paldies.
Godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija izskatīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par audzinoša rakstura piespiedu līdzekļu piemērošanu bērniem””. Komisijas sēdē piedalījās pārstāvji no Tieslietu ministrijas, Labklājības ministrijas, Iekšlietu ministrijas, Valsts policijas, Tiesībsarga biroja, pašvaldībām un nevalstiskajām organizācijām. Likumprojekta būtība ir, ka bērnam par administratīvo pārkāpumu prioritāri piemēro audzinoša rakstura piespiedu līdzekļus. Audzinoša rakstura piespiedu līdzekļi ir vērsti uz bērna tiesību aizsardzību, bērna audzināšanu, tiesiskās apziņas veidošanos un pārkāpumu prevenciju. Komisijā likumprojekts tika atbalstīts. Lūdzu atbalstīt pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 4.decembris. Paldies.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Man Saeimas sēdes darba kārtībā rādās, ka šobrīd jāskata likumprojekts par akcīzes nodokli. Paldies. Tātad Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija 8. jūnija sēdē izskatīja un otrajam lasījumam sagatavoja likumprojektu “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””. Uz otro lasījumu tika saņemti 14 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehnisks precizējums, kas paredz visā likumā aizstāt terminu “elektroniskās cigaretes” ar vārdiem “elektroniskās smēķēšanas ierīces”. Priekšlikums komisijā atbalstīts. 2. - deputāta Jāņa Vitenberga priekšlikums. Papildināt 1. panta otro daļu ar 15.1 punktu šādā redakcijā: “patstāvīga mazā vīna darītava - vīna darītava, kura ir juridiski un saimnieciski neatkarīga no citām vīna darītavām un izmanto telpas, kas atrodas atsevišķi no citu vīna darītavu telpām, un kuras saražotā vīna apjoms nepārsniedz 100 hektolitru gadā.” Priekšlikumā definēts, kas ir mazie vīna ražotāji un kādi ir gadā pieļaujamie saražotie vīna apjomi, kuriem būtu piemērojama samazinātā akcīzes likme. Direktīva pieļaus, ka no 2022. gada mazām vīna darītavām var piemērot akcīzes nodokļa atvieglojumus. Komisijā par šo priekšlikumu notika plašas debates, un deputātiem bija dažādi viedokļi. Pieci deputāti balsoja “par”, un pieci deputāti atturējās. Balsojumu veicot otru reizi, četriem deputātiem balsojot “par” un pieciem atturoties, priekšlikums netika atbalstīts. 3. - deputāta Jāņa Vitenberga priekšlikums, kurā ir definēta patstāvīga mazā raudzēto dzērienu darītava. Šis savukārt ir atbalstīts, pieciem deputātiem balsojot “par” un četriem atturoties. Priekšlikums komisijā atbalstīts, attiecīgi (Skaņas pārrāvums.)... pantu numerāciju. 4. - arī deputāta Jāņa Vitenberga priekšlikums, kurā definēta patstāvīga mazā starpproduktu darītava. Komisijā priekšlikums netika atbalstīts. 5. - Jāņa Vitenberga priekšlikums. Priekšlikumā piedāvāts samazināt piemērojamo akcīzes likmi mazajām vīna darītavām 50 procentu apmērā. Kom
Komisija uzskata, ka ļoti uzmanīgi un vispusīgi ir izskatījusi šā priekšlikuma būtību un novērtējusi visus argumentus - gan par, gan pret. Protams, komisija vēlētos izdarīt priekš karavīriem visu iespējamo. Taču likumdošanas ietvaros - šajā gadījumā likuma “Par valsts pensijām” ietvaros - visi izdienas pensiju saņēmēji ir vienlīdzīgi, un no komisijas viedokļa mēs nevaram dot kādai vienai kategorijai priekšroku. Tāpēc balsojot komisija nolēma neatbalstīt šo priekšlikumu, un aicinu šo komisijas lēmumu akceptēt. 2. - deputāta Jura Vectirāna priekšlikums. Atbalstīts 3.priekšlikumā. 3. - Aizsardzības ministrijas parlamentārā sekretāra Andreja Panteļējeva priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - aizsardzības ministra Raimonda Bergmaņa priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Visi priekšlikumi izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Kolēģi! Šī priekšlikuma kontekstā, īpaši klausoties Pavļuta kunga uzstāšanās, prātā nāk viens vārds – “balons”. Ar balonu ir tā, ka to var piepūst lielu; jo lielāks tas ir, jo skaistāks, bet trauslāks – viens mazs dūriens, un skaistais balons ir pārsprādzis. Patiesību sakot, balons arī ir labs piemērs, lai parādītu, ka (Skaņas pārrāvums.)... ir skaists un daudz, daudz izturīgāks. To varētu teikt arī par Kandavu un Kurzemes reģionu kopumā. Ja mēs lūkojamies uz tiem argumentiem, ko nereti šīs reformas virzītāji lieto, ka, ja būs lielas pašvaldības, tad dzīve būs labāka, ekonomika attīstīsies labāk, tad es diemžēl joprojām neesmu dzirdējusi tam pārliecinošus argumentus. Vēl jo vairāk – tas, ko mēs redzam, ka dzīve rāda pretējo. Tai pašā Kurzemē vēl pirms dažiem gadiem Latvijas Banka ir vētījusi ekonomikas attīstības indeksus, un mēs skatāmies, kas tad ir vislabāk attīstītā pašvaldība: ne lielais Ventspils novads, ne Kuldīgas novads, ne lielais Talsu novads, bet Nīcas novads – pavisam maziņš (tiem, kas nezina, – pie Lietuvas robežas). Nīcas novads ir vislabāk attīstītais. Tam iemesls ir bijis izmērs? Nu, ne gluži... ne gluži. Es domāju, ka skaitļi runā paši par sevi, un es piekrītu tiem kolēģiem, kas min, ka reformai pēc būtības bija jāsākas no cita gala. Ja tu vienkārši pārzīmē robežas, tad tas ir kā pūst balonu – ar tukšu gaisu un ļoti lielu trauslumu. Ja paralēli nenāk finansēšanas plāns, izlīdzināšanas fonda izmaiņas, ja paralēli nenāk reģionālo investīciju plāns, ja paralēli nenāk arī funkciju pārskatīšana, sadalot pienākumus un atbildību un tam līdzi dodot arī finansējumu, tad reforma nav nekāda reforma, tad tas ir tāds skaļš virsraksts, ko mēģinās viens otrs politiķis sev pielikt pie labi padarītajiem darbiem. Es domāju, ka iedzīvotāji spēs novērtēt, ka īsti pat nodomi nav bijuši labi, jo dažkārt ir tā, ka, jā, nodomi labi, bet viss neizdodas tik labi, un tad cilvēki arī to saprot, jo – kas neko nedara, tas nekļūdās. Bet šeit patiešām izskatās, ka jēgas maz un no
Cienījamie kolēģi! Brāļi Kaudzītes savulaik uzrakstīja mūža garadarbu “Mērnieku laiki”. Tur ir viens tāds labs teiciens, ka runas vīriem ir spēks rokā. Šodien, diskutējot par šo koncepciju, tas ir absolūti skaidrs, ka runas vīriem ir spēks rokā... Pēc būtības nekas nemainās. Diemžēl es ne pirmo reizi klausos un skatos Nacionālās drošības koncepcijas... Tie, kas uzstājās un teica, ka tā īpaši ne ar ko neatšķiras no iepriekšējām, - viņiem ir absolūta taisnība. Varbūt kāda sadarbība papildināta, bet... Ja mēs diskutējam par koncepcijām... un man bija tas gods strādāt pie daudzu koncepciju izstrādes... jebkura koncepcija pirmām kārtām balstās uz realitātes izvērtēšanu. Izvērtējot realitāti, varam skatīties, ko darīt tālāk. Koncepcijā ir pateikti ļoti skaisti vārdi, ka “Latvijas kā valsts pastāvēšanas priekšnoteikums ir visu Latvijas iedzīvotāju atbildīgā attieksme pret valsti un tās drošību”. Acīmredzot tas, pirmkārt un galvenokārt, skar arī politiķus, Saeimas deputātus, valdības pārstāvjus. Līdz ar hibdrīddraudu pieaugumu arvien lielāka nozīme jāpievērš to jomu stiprināšanai, kas ir ārpus kopējās drošības un aizsardzības politikas kompetences, piemēram, robežu drošībai, informācijas, kibertelpas drošībai, enerģētiskajai drošībai un citām. Un tagad paskatāmies, kas mums realitātē notiek. Mums daudzas un dažādas ministrijas izsludina daudzas un dažādas reformas, bet tā kopsaucēja, kopējā redzējuma, kā nebija, tā arī nav! Mēs nodarbojamies ar teritoriālo reformu, izglītības, medicīnas, iekšlietu reformām, bet kā tas saietu kopā? Neviens nevar atbildēt. Ziniet, šeit arī par daudz ko runāja, bet nez kāpēc neviens nepievērsa uzmanību tam, ko teica iekšlietu ministrs, - ka organizētās noziedzības pārstāvji nostiprina savas pozīcijas valsts pārvaldes struktūrās, tātad acīmredzot arī pašvaldību struktūrās. Iespējams, ka viņš domāja tos deputātus, kas ir izdoti kriminālvajāšanai, vai arī citas struktūras, kur... Vēl mums vajadzēs lemt par viņu izdošanu... Lielākā problēma mūsu v
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija saņēmusi un izskatījusi Valsts policijas Galvenās kārtības policijas pārvaldes iesniegumu ar lūgumu piekrist 12.Saeimas deputāta Raimonda Bergmaņa saukšanai pie administratīvās atbildības. Deputāts Bergmanis pārkāpa Ceļu satiksmes noteikumu 281.5.punktu, neizpildot 207.zīmes “Neapstājoties tālāk braukt aizliegts” prasību. Komisija nolēma atbalstīt 12.Saeimas deputāta Raimonda Bergmaņa saukšanu pie administratīvās atbildības par administratīvajā protokolā norādīto pārkāpumu. Komisija aicina atbalstīt lēmuma projektu.
Es lūgšu iespēju apvienot abus debašu laikus. Paldies. Cienījamā Ministru prezidentes kundze! Godātais ārlietu ministra kungs! Ekselences! Deputāti! Dāmas un kungi! Pateicos jums, Rinkēviča kungs, vēlreiz par izsmeļošo ziņojumu. Šodien atzīmējam Latvijas starptautiskās atzīšanas 95.gadadienu. 1921.gadā pēc izšķirošā starptautiskā balsojuma Zigfrīds Anna Meierovics Satversmes sapulcē teica: “Varam tagad savu nākamību veidot kā pilntiesīga valsts, kā mūsu intereses to vislabāk prasa.” Šos vārdus atceramies arī šodien. Tā ir liela privilēģija – veidot pašiem savu nākotni, kā mūsu nacionālās intereses to prasa. Ārlietu ministrs iezīmēja starptautiskos izaicinājumus. Terora draudi, konflikti un migrācijas krīze Eiropā, tepat mūsu tiešajos kaimiņos – agresīva, revanšistiska un neprognozējama lielvalsts. Tas, ko mēs redzam, ir nedrošāka un mainīgāka pasaule. Mums atvēlētais laiks, lai reaģētu uz šiem izaicinājumiem, kļūst aizvien īsāks, bet resursi, kas jāiegulda, – daudz lielāki. Par turpmākajiem darbiem. Šobrīd galvenais ir stiprinātLatvijas drošību.Ar to saprotam drošību visplašākajā nozīmē – gan <PARTY>TO ilgtermiņa klātbūtni mūsu reģionā, stipru un darboties spējīgu Eiropas Savienību, gan arī savas valsts ekonomisko drošību, kas vistiešākajā veidā ietekmēs mūsu bērnu nākotni. Šobrīd mēs esam liecinieki tam, ka Kremlis izvēlas aizvien jaunas avantūras, lai novērstu iedzīvotāju uzmanību no pašu mājās samilzušajām problēmām. Jārēķinās ar dažādiem pavērsieniem. Mēs uzmanīgi sekojam Krievijas uzvedībai, lai būtu gatavi ātrai un adekvātai atbildei. Mēs varam būt gandarīti, ka <PARTY>TO lēmumi par kolektīvās drošības stiprināšanu austrumu flangā tiek īstenoti. Te ieguldījumu dod visas 28 dalībvalstis. Bez ciešassadarbības arASV – mūsu galveno stratēģisko partneri – nav iedomājama mūsu drošības stiprināšana. Mūsu <PARTY>TO sabiedrotie patrulē Baltijas gaisa telpā. Esam pateicīgi mūsu sabiedrotajiem par rotācijas kārtībā nosūtītajiem spēkiem uz Baltiju. Šie atturēšanas pasākum
Kolēģi! Es mēģināju saprast, kāpēc tad opozīcija izvēlējās iet prom šobrīd. Nu, acīmredzot es beidzot... beidzot sapratu. Vakardien viņi septiņos iesniedza 25 priekšlikumus, lai ietu mājās, jo uzskatīja, ka acīmredzot ilgāk par septiņiem Saeima nevar strādāt. Un šodien viņi atkal gribēja iet laicīgāk mājās, sešos sakrāmēja, kā ierasts, mantiņas un bija prom. Un beidzot mēs esam atraduši iemeslu, kāpēc tad viņi ir izlēmuši neturpināt šodien strādāt. (Dep. A. Latkovskis: “Negrib strādāt!”) Nu, tieši tā, diemžēl negrib strādāt. Nu, tad strādāsim bez viņiem. Paldies, kolēģi. (Aplausi.)
Jā. Komisijā mēs par šo priekšlikumu diezgan plaši un gari diskutējām, tomēr komisijas vairākums nonāca pie slēdziena, ka šinī priekšlikumā patiešām ir runa par situācijām, kad dzīvības draudi ģimenes locekļiem vai tuviniekiem ir pilnīgi reāli, un tas nav domāts kā... dot iespēju kaut kā izlīferēt no sava pienākuma, bet patiešām situācijās, kad varbūt pret ģimenes locekļiem ir jau pavērsti pielādēti ieroči. Tā ka lūdzu atbalstīt komisijas priekšlikumu. Un 6. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt šo likumprojektu trešajā lasījumā. Šā likumprojekta trešajam lasījumam ir saņemts tikai viens priekšlikums. Tas ir no Saeimas Juridiskā biroja, un tas ir komisijā atbalstīts. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt arī šo likumprojektu trešajā lasījumā.
Cienījamie kolēģi, man ir prieks, ka bija tik saturīgas debates. Raugiet, kas komisiju vienīgi vēl mulsināja! Komisiju mulsināja arī tas, ka šajā panta daļā visi termiņi bija noteikti dienās, bet jau nākošajā šī paša panta daļā tās bija darba dienas, kas tur bija... Nu, it kā šī te kā mērvienība... Nu, un arī man tas nešķiet tā diezgan... praktiski nav labi, ka vienā pantā tiek jaukti kopā divi dažādi, nu, kā saka, lielumi, jo tomēr dienas un darba dienas... tas brīžam ir kaut kas ļoti, ļoti atšķirīgs. (No zāles dep. I.Zariņa starpsaucieni.) Bet viens, ko es varu teikt, ka komisijas vārdā man šobrīd ir jāaicina deputāta Zariņa priekšlikumu atbalstīt, jo komisija starp mistisko Doing Business indeksu un ļoti reālo būvniecības procesu un tā drošību un kvalitāti izvēlējās pēdējo. Sekojoši 2. - deputāta Zariņa priekšlikums. Arī tas ir attiecīgi par termiņiem, un, ja nemaldos, šeit ir runa par apliecinājuma kartes izsniegšanas termiņu. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt. (No zāles: “Balsot!”) Tagad es baidos sameloties... Varbūt Putras kungs atgādinās, 3. vai 4.priekšlikums bija Ekonomikas ministrijas atbalstīts? Ja nemaldos, tas bija (Starpsauciens no zāles: “Kāds tam sakars ar ministriju?!”)... Tas bija 4. vai 3.? Es atvainojos... (Starpsauciens no zāles: “Pārkāp Kārtības rulli!”; “Nesarunāties ar zāli!”) Jā, es pārkāpju Kārtības rulli, jo es tomēr mēģinu šo procesu kvalitatīvi novest līdz rezultātam. Tātad komisija aicina deputāta Zariņa 3.priekšlikumu atbalstīt. (No zāles: “Balsot!”) Un arī 4.priekšlikumu - deputāta Zariņa priekšlikumu - komisijas vārdā lūdzu atbalstīt. Līdz ar to lūdzu atbalstīt šo likumprojektu arī trešajā, galīgajā, lasījumā. (No zāles dep. K.Šadurskis: “To gan!”)
Labdien, godātais Prezidij! Godātie kolēģi! Mēs skatām likumprojektu “Par Latvijas Republikas valdības un Baltkrievijas Republikas valdības nolīgumu par starptautisko dzelzceļa satiksmi” otrajā, galīgajā, lasījumā. Uz otro lasījumu ir saņemti trīs Saeimas Juridiskā biroja priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Aicinu kolēģus atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija ir saņēmusi un izskatījusi Valsts policijas Galvenās kārtības policijas pārvaldes Satiksmes drošības pārvaldes iesniegumu ar lūgumu piekrist 12.Saeimas deputāta Kārļa Seržanta saukšanai pie administratīvās atbildības. Kārlis Seržants pārkāpis Ceļu satiksmes noteikumu 91.punktu, nedodot ceļu transportlīdzeklim, kas tuvojas no labās puses. Komisija nolēma atbalstīt 12.Saeimas deputāta Kārļa Seržanta saukšanu pie administratīvās atbildības par administratīvajā protokolā norādīto pārkāpumu. Lūdzu atbalstīt Saeimas lēmuma projektu.
Nu... Man liekas, Judins ir pārlasījies operatīvos materiālus savā tā sauktajā oligarhu komisijā. Viņam kaut kas nav... Kolēģi, es jums vienu piemēru minēšu. Solvita teica, lai es pasaku, piemēram, par šo apmācības veidu. Viens reāls piemērs. Mums Policijas akadēmijā šie studenti, tā sacīt, tika novirzīti... un vienam studentam es stāvu blakus, es viņa činu neatceros (bija kaut kāds vecākais leitnants), un viņš eksāmenā, lai gan latviski slikti runā, raksta ar visiem komatiem un pieturzīmēm tādā ātrumā, kā, teiksim, pat brīvi runājošs cilvēks nespēj. Un ārpusē stāv patruļmašīna. Bija skaidrs, ka viņam bija speciālie līdzekļi šajā eksāmenā. Nu nevar parastā, civilā iestādē... Nevar, Solvita, Stradiņa universitāti izmantot. Es saprotu, ka Stradiņos tie paši policijas cilvēki tagad apmāca, un visiem savs piecītis, tā sakot, sanāk, un visi ir apmierināti ar šo situāciju. Bet tā nevar valstiski rīkoties. Es jau neesmu par to, lai kārtu Lindu Mūrnieci vai kā viņu tur tagad sauc. Lai viņa veiksmīgi savā biznesā attīstās un uzplaukst. Bet tā bija kļūda, tā bija nepiedodama kļūda, un jādomā par Policijas akadēmijas atjaunošanu! Un man ir nožēlojami skatīties uz diviem kolēģiem, kuri... es nezinu, vai nu kaut kādas frakcijas disciplīnas organizācijas dēļ skumji skatās, atceroties labos laikos Policijas akadēmijā... Nu nevar tā darīties! Nu saņemieties, KNAB bijušais vadītāj, Loskutova kungs! Iznāciet un pasakiet, kaut vai piebalsojiet Judina kungam, ka vispār jau bija taisnība - nelabi darījāmies! (Aplausi.)
Godātie kolēģi! Šīs ir debates, un es šeit runāšu kā deputāte. Bet es runāšu par to, ko mēs šodien darām. Mēs vēlējam Valsts prezidentu. Godātie kolēģi! Tās ir gan parlamenta darbības daļa, gan arī politisks jautājums. Un, godātie kolēģi, Saeimas Prezidijs ir licis uz galda un centies līdzsvarot visu partiju, visu politisko frakciju intereses, visus iesniegumus, ko esam saņēmuši no deputātiem. Bet mēs vienlaikus jūtam, ka tas ir arī politisks jautājums. Man ļoti žēl, ka šo visai Latvijai lielo dienu cenšas apēnot ar kādām izdomātām problēmām, lai varētu tās pasniegt politiski. (Dep. I. Zariņš: “Kāpēc jūs tā darījāt?”) Godātie kolēģi! Mēs saņēmām gan 34 Saeimas deputātu iesniegumu, gan 45 Saeimas deputātu iesniegumu par vēlēšanu rīkošanu. Saeimas prezidijs balstās uz Latvijas Republikas Satversmi un Saeimas kārtības rulli, un aicinu iepazīties ar Satversmes 19. pantu, kas ļoti skaidri nosaka: “Saeimas prezidijs sasauc Saeimas sesijas un nosaka kārtējas vai ārkārtējas sēdes.” Jā, protams, Saeimas Prezidijs sasauc sēdes, kad to lūdz vismaz 34 deputāti. Mēs respektējam opozīcijas tiesības, un tās ir konstitucionālas tiesības. Šis iesniegums joprojām vēl ir uz Saeimas Prezidija galda lemšanai. (Frakcijas <PARTY> starpsaucieni. Smiekli.) Mēs sasaucām Frakciju... (Zālē troksnis.) divas Frakciju padomes, un šo Frakciju padomju protokoli ir pieejami gan visiem deputātiem, gan arī medijiem. Es aicinu par šo jautājumu arī medijus interesēties dziļāk un neņemt vērā kādus maldīgus, politiski mērķētus apgalvojumus šodien no Saeimas tribīnes. Godātie kolēģi! Es atceros... Gribu atgādināt vēlreiz - šī ir liela diena, un visa Latvijas sabiedrība raugās uz parlamentu. Visu acis šodien ir pievērstas parlamentam, jo parlaments izvēlas nākamo Valsts prezidentu. Lai mums visiem veiksmīga šī diena! Lai Latvijai veiksmīga šī diena! Dievs, svētī Latviju! (Aplausi.)
Cienījamie kolēģi! Enerģētikas jautājumus skatīdami, mēs esam ļoti daudz runājuši par gāzi un elektroenerģiju, taču ir jāsaprot, ka iepriekš ļoti pamests novārtā mūsu vietējais resurss - koksne, kuru var pārstrādāt gan granulās, gan briketēs, gan arī šķeldā. Un, starp citu, diezgan daudzas pašvaldības izmanto tieši šo resursu. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, ir jāpāriet no importētā resursa - gāzes - uz vietējo resursu, proti, koksni. Koksni mēs varam pārstrādāt un tādējādi izmantot arī enerģētikā. Īpaši koksne ir ļoti piemērota lokālai apkurei, jo ne visas Latvijas vietas ir gazificētas. Un, ja runājam par šī resursa saglabāšanu Latvijai, tad, protams, ir jādomā, kā to var izdarīt. Viens no instrumentiem būtu pirmpirkuma tiesības, kuras tad valsts vai pašvaldības varētu izmantot (vai arī - neizmantot, ja attiecīgajai pašvaldībai šis resurss ir pietiekams). Kolēģi, es nedomāju, ka Eiropas birokrāti mums liktu kaut kādu šķērsli. Ja mēs ar likumdošanas aktiem nosakām papildus kādu birokrātisku procedūru gadījumam, ja kāds vēlas eksportēt koksnes materiālus, Briseles birokrāti pat būtu ļoti priecīgi un piekristu. Tāpēc es aicinu jūs, kolēģi, atbalstīt šādu instrumentu, kas ļautu tad prognozējami rīkoties, jo mums, teiksim, koksnes vai siltumenerģijas kontekstā nav izsludināta enerģētiskā krīze. Tieši šī iemesla pēc mēs varētu runāt par šī resursa saglabāšanu ar tādu instrumentu, kas ir pirmpirkuma tiesības. Nav noslēpums, ka pavisam nesen mediji bija norādījuši, vēstījuši par vilciena sastāvu, kas ar šķeldas kravu devās vai nu uz Poliju, vai uz Baltkrieviju; pat nav īsti svarīgi, uz kurieni, bet - devās prom no Latvijas un tādējādi šo resursu mums mazināja. Tātad, ja mēs ieviestu šādu instrumentu, mēs varētu runāt par prognozējamu šī resursa pieejamību tām pašvaldībām, kurām tas ir vajadzīgs. Jā, ir atsevišķas pašvaldības, kuras ir gazificētas un faktiski simtprocentīgi izmanto apkurei gāzi, bet ir arī pašvaldības, kas gandrīz simtprocentīgi izmanto kā kurināmo