EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Labrīt, kolēģi! Personīgajā pieredzē nedalīšos, bet dalīšos vienā tehnoloģiskā noslēpumā, kā ražo šīs plastmasas pudeles. Plastmasas pudeles ražo no mazām stikla... plastmasas granulām, kuras lielā temperatūrā tiek piepūstas konkrētā formā un attiecīgi ieņem šo lielumu un tilpumu. Tā ka nomainīt šo tilpumu no diviem litriem uz drusku mazāku, manā uztverē, nav nekādu problēmu ražotājam. Un, ja kāds pavēros lielveikalu plauktus, tad redzēs, ka jau tagad viena otra firma piedāvā šādus tilpumus - litrs 900, litrs 800... Un es varu derēt, ka tad, kad šis likums stāsies spēkā, jau nākamajā dienā lielveikalu plaukti būs pilni ar šādām pudelēm, kuru tilpums būs drusciņ zem diviem litriem. Tā ka es pat domāju, ka šī problēma attiecībā uz diviem litriem nebeidzas un teorētiski varbūt pat vajadzētu domāt par litra tilpumu, un var būt, ka mēs arī līdz tam kādreiz nonāksim. Tā ka es arī lūdzu atbalstīt šo likumprojektu. Ir tomēr jāsaprot, kas no šiem bamšļiem ir vairāk - labums ekonomikai vai sliktums un nelaimes cilvēkiem.
Labdien, godātie kolēģi! Izskatot šo likumprojektu Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijā, es uzdevu dažus jautājumus. Un viens no maniem jautājumiem bija: vai KNAB ir saņēmis kaut vienu iesniegumu vai sūdzību par to, ka viņu kāds... ka politiķus iespaido... vai draud vai šantažē kāds sponsors, ziedotājs vai, nezinu, trešās personas? Bet mēs nesaņēmām atbildi. Nav tāds iesniegts, nav tādas sūdzības. Nav sūdzības par to, vai ir kāda... kāds... iesniegts par to, ka viņus ierobežo brīvi pārvietoties, ja... kāds oligarhs... un ķer viņus uz ielas... Nu nav! Vai ir kāds iesniegums par to, ka kādu deputātu ar spēku baroja kādā viesnīcā? Nav. Vai ir kaut kāds iesniegums vai sūdzība par to, ka kādā pirtī viņu turēja ar vardarbību? Nu nav! Viss ir... viss notiek draudzīgi. Visi... viens ar otru sēž pie galda, čalo... kā Mārtiņš pieminēja, terminologi... Kolēģi, kāpēc koalīcija nenāk uz... un nestāsta par to, kādiem pakalpojumiem tērēs piešķirto finansējumu? Varbūt jūs plānojat palielināt programmas kvalitātes, piesaistot ekspertus? Bet nē - neviena vārda. Un reflektējot par... izskanēja iepriekš... deputāte Iveta Benhena-Bēkena pateica par to, ka partijas nav slēgtas kaut kādas organizācijas, ka vajag stāties iekšā, lai viss būtu caurspīdīgi, lai varētu sekot naudas plūsmas... Bet, atvainojos, jūs varat sēdēt pie viena galda, vienā dīvānā ar lieliem sponsoriem un ziedotājiem un pat to nezināt. Man vienkārši radās jautājums - cik ir tādu deputātu, kas vispār nesaprot, kurš ziedo un kas ietekmē viņu darbību partijā? Tāpēc es aicinu tiešām atbalstīt šo likumprojektu un pārcelt to finansējumu uz 14. Saeimu. Paldies.
Godātie kolēģi! Vēl papildināšu to, ko mana kolēģe Inga Bite jau ir pateikusi par Juridiskās komisijas noslogotību. Tik tiešām, jā, Personas datu apstrādes likums ir jāpieņem jau pavisam drīz, bet mēs esam otrajā lasījumā un jautājumu ir ļoti daudz. Lai cik labi Bērziņa kungs vadītu Juridiskās komisijas darbu - viņš tiešām ir teicams speciālists -, es neuzskatu, ka priekšvēlēšanu ierobežojumi politiķiem komunicēt ar vēlētājiem būtu tik ļoti akūts jautājums, lai to virzītu šādā veidā, kā mēs redzam. Es vēlos arī atgādināt to, ka 22 dienas ir atlikušas līdz priekšvēlēšanu aģitācijas perioda sākumam. Un tāpēc es vēlos arī saprast, kāpēc Gaidis Bērziņa kungs ir viens no parakstītājiem šai iniciatīvai, jo patiesībā, lai kā arī censtos varbūt Juridiskā komisija, Saeima nepaspēs pieņemt šo likumu pirms 13.Saeimas vēlēšanām. Tāpēc tas diemžēl izskatās tikai pēc priekšvēlēšanu gājiena. Es aicinu neatbalstīt.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija saņēma Saeimas Prezidija un Saeimas nodoto likumprojektu “Par bijušās Valsts drošības komitejas dokumentu publiskošanu un PSRS/LPSR okupācijas režīma varas sistēmas izgaismošanu”. Likuma mērķis ir nodrošināt PSRS/LPSR okupācijas režīma varas sistēmas izgaismošanu, publiskojot Latvijas Komunistiskās partijas un LPSR Valsts drošības komitejas dokumentus ar to zinātniskiem komentāriem. Likumprojekts ietver sevī četrus pantus. Pirmo pantu es tikko nosaucu - mērķi. Otrajā pantā paredzēts, ka šie dokumenti tiek nodoti Latvijas Nacionālajam arhīvam un līdz 2018.gada 1.jūnijam tur ir publiski pieejami. Trešais pants paredz, ka minētos dokumentus un arī vēl citus dokumentus publicē internetā ar zinātniskajiem komentāriem līdz šī gada 31.decembrim. Un ceturtais pants noteic, ka šos dokumentus publicēšanai sagatavo komisija, kas jau ir darbojusies, tātad šo dokumentu zinātniskās izpētes komisija. Likums paredz novērst visus šķēršļus VDK dokumentu pētniecībai un publiskošanai ar zinātniskajiem komentāriem. Komisijā tika uzklausīts Satversmes aizsardzības biroja direktors, izpētes komisijas pārstāvji, Latvijas Nacionālā arhīva vadītāja un Kultūras ministrijas pārstāvis un tika gūts atbalsts, ka likumprojekts, bez šaubām, ir jāpilnveido, bet ka tas ir kā zināms rāmis, kā ietvars, lai var strādāt. Arī Saeimas Juridiskais birojs norādīja uz būtiskām niansēm, kas ir jāpilnveido, uz likumu kolīziju, kura ir jānovērš. Un tāpēc komisija savā sēdē nolēma šo likumprojektu nodot Saeimai atbalstīšanai pirmajā lasījumā, apzinoties, ka ir nepieciešama darba grupa, kas strādā ar šo likumprojektu. Darba grupu uzticēts vadīt deputātam Ritvaram Jansonam, kas ir arī viens no iesniedzējiem. Un tad Saeimai tiks piedāvāts uz otro un trešo lasījumu pilnveidots likumprojekts. Godātie kolēģi! Komisija šo likumprojektu atbalstīja pirmajā lasījumā. Aicinu jūs to atbalstīt pirmajā lasījumā.
Jā, paldies par doto iespēju uzrunāt Saeimas deputātus saistībā ar ļoti nopietnu likumprojektu. Es gan gribēju runāt par likumprojekta priekšmetu, bet nu tikko mums tika sniegta lekcija par mazākumtautībām Latvijā un Eiropā, kuru mums... ar kuru mūs pagodināja Aleksandrs Kiršteins. Tomēr ļaujiet arī man izteikt dažas tēzes, kas, manā ieskatā, ir ļoti svarīgas, lai saprastu to kontekstu, kurā mēs izskatām likumprojektu. Tā bija liela un muļķīga kļūda padomju varas laikā - slēgt mazākumtautību skolas baltkrievu, ebreju, vācu valodā... nu, un arī netaisnīgums. To netaisnīgumu Latvijas Trešā atmoda izlaboja. Tika izveidotas skolas, kuras joprojām sauc par nacionālām, tradicionāli tā sauc. Es nenosaukšu tos nosaukumus; mēs visi zinām, ka tās ir gan poļu skolas, gan vācu skolas, gan skolas, kur igauņu valodā nodarbības notika... ukraiņu skola, katrā ziņā lietuviešu skola... Tas tagad nav tik tiešām mūsu diskusijas, skrupulozas analīzes priekšmets, tāpēc visas tagad negrasos nosaukt. Bet kas ir pavisam skaidrs - ka ceļš, kuru tagad iet Latvijas etnopolitika un mazākumtautību izglītība, īstenībā kopē to paraugu, kuru mums demonstrējusi padomju vara, slēdzot mazākumtautību skolas, jo īstenībā ne tikai skolās ar krievu mācībvalodu, bet arī tajās skolās, kuras joprojām tradicionāli sauc par nacionālām skolām, latviešu valodas lietošanas apjoms tiek palielināts, arī poļu skolās, un tam ir konkrēti piemēri, par kuriem var arī atsevišķi runāt. Bet kas ir jāsaka noteikti. Latviešu bērniem tajos gados, kurus tagad mani oponenti sauc par padomju laiku, bija visas iespējas mācīties ģimenes valodā vispārējās izglītības visos līmeņos - gan bērnudārzos, gan sākumskolā, gan pamatskolā, gan vidusskolā; arī septiņās augstākajās skolās latviešiem bija iespēja gūt izglītību visās akadēmiskajās disciplīnās savā dzimtajā valodā (izņēmums bija trīs skolas, kas tik tiešām... kur mācības notika tikai krievu valodā, un tās bija augstskolas, kuras bija šeit dibinātas, izpildot padomju galvaspilsēta
Godātie kolēģi! Vai Latvijas likumus var nopirkt? Jā, izskatās, ka var. Tūlīt es jums izstāstīšu, kā. Iesākumam: atcerēsimies, kāpēc mēs visi esam šeit - Saeimā! Pirms četriem gadiem vairāk nekā 900 tūkstoši Latvijas balsstiesīgo pilsoņu ir atdevuši savas balsis par katru no mums. Un, atdodot savas balsis, viņi uzticēja mums pieņemt lēmumus, kas būtu balstīti mūsu godaprātā, cerēdami uz to, ka mēs esam neatkarīgi, jo “Latvijas valsts suverēnā vara pieder Latvijas tautai”. (Jūs šos Satversmē ierakstītos vārdus redzat arī šeit - uzrakstā uz sienas.) Bet kā būtu, ja uzrastos kāds ārvalstu oligarhs, kas mūsu lēmumus, mūsu darbu, mūsu neatkarību un tautas gribu uzskatītu par tukšu skaņu; kas uzskatītu, ka Saeimas deputāti ir aiz diedziņiem raustāmas lelles, viegli manipulējamas ar mediju kampaņām un emocionāliem būtu pārliecināts, ka Latvijas valsts suverēnā vara ir fikcija un tautai šajā valstī nav teikšanas, jo vajag tikai samaksāt, pieslēgt vajadzīgo kampaņu, nedaudz padresēt deputātus - un lieta darīta! Un kas notiktu, ja Latvijas tiesībsargājošās iestādes, kuras dienu un nakti uzrauga valsts drošību, lai novērstu potenciālo valsts apdraudējumu visos valsts līmeņos, šādu situāciju uzskatītu par normālu, turklāt valsts šādai savas suverēnās varas graušanai piesviestu līdzekļus arī no nodokļu maksātāju kabatas? Vērsāmies Pieprasījumu komisijā, jo manis attēlotā situācija ir pierādāma dokumentāri. Šorīt es esmu jums visiem nosūtījusi pa e-pastu šādus divus dokumentus. Kopš 2016.gada Latvijā tiek īstenots projekts par ārvalstu oligarha Džordža Sorosa fonda Open Society Foundations naudu. Un šī projekta mērķis ir atrodams jums pārsūtītajā atskaitē (7.lapaspusē). Nolasīšu: “Līdz 2018.gada parlamenta vēlēšanām panākt Izglītības likuma “tikumības grozījumu” atkārtotu pacelšanu politisko debašu dienaskārtībā ar mērķi veicināt šo grozījumu atcelšanu esošās vai nākamās Saeimas sasaukumā.” Arī SIF līdzīgiem mērķiem ir piešķīris vairāk nekā 13 tūkstošus eiro. Mēs jautājām Piepras
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija strādāja ar likumprojektu “Grozījumi Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā” (Nr.167/Lp12). Likumprojekts paredz efektivizēt apcietinājumā un kriminālsodu izpildes laikā pieņemto lēmumu apstrīdēšanas un pārsūdzēšanas kārtību. Likumprojektā ir ievērots samērīgums starp ieslodzīto personu cilvēktiesībām, tiesībām pārsūdzēt kompetentu iestāžu lēmumus vai rīcību tiesā un tiesisko apcietinājumu un kriminālsodu izpildi. Gadījumā, ja netiks efektivizēts apcietinājuma kriminālsodu izpildes laikā pieņemto lēmumu pārsūdzības mehānisms, gan Ieslodzījuma vietu pārvalde un Valsts probācijas dienests, gan Tieslietu ministrija, gan arī administratīvās un vispārējās jurisdikcijas tiesas turpinās saņemt neskaitāmas ieslodzīto sūdzības. Turpinās pieaugt tiesu, it īpaši administratīvo tiesu, noslogotība, kas, ņemot vērā esošo situāciju administratīvajās tiesās, nav pieļaujams. Līdz ar to komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - 2015.gada 2.aprīlis. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija strādā arī ar likumprojektu “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā” (Nr.168/Lp12). Izskatāmais likumprojekts ir saistīts ar iepriekš atbalstīto, kas paredz efektivizēt apcietinājumu un kriminālsodu izpildes laikā pieņemto lēmumu apstrīdēšanas un pārsūdzēšanas kārtību. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - 2015.gada 2.aprīlis.
Cienījamās deputātes un godātie deputāti! Tas ir tas īstais priekšlikums, par kuru... kad tiešām varētu parunāt par lojalitātes kritērijiem, jo šā priekšlikuma tekstā ir ietverts, ka Izglītības kvalitātes valsts dienests pieņem lēmumu par atbilstību lojalitātes prasībām, pamatojoties uz likuma normām. Nevienā dokumentā, kurš ir mūsu rīcībā, līdz šim nav norādīts, kas ir lojalitātes kritēriji. (To es gribu vēlreiz pasvītrot, sekojot mūsu kolēģu teiktajam iepriekšējās debatēs!) Tos nenosaka arī ministrs Šadurskis. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdē, kad mēs apspriedām šo priekšlikumu pirms Saeimas sēdes, frakcijas <PARTY> deputāti uzturēja ļoti saturīgu sarunu ar IKVD vadītāju, lai saprastu, kā tad tomēr šī lojalitāte, šī prasība viņas vadītajā resorā turpmāk tiks uzturēta. Un IKVD vadītāja nosauca dokumentu. Tie ir pagājušajā vasarā pieņemtie Ministru kabineta noteikumi Nr.480 “Izglītojamo audzināšanas vadlīnijas un informācijas, mācību līdzekļu, materiālu un mācību un audzināšanas metožu izvērtēšanas kārtība”. Šā dokumenta trešajā nodaļā ir noteikts, ka pedagogs audzināšanas mērķa un uzdevumu īstenošanā ir objektīvs, lojāls Latvijas valstij un tās Satversmei, neveic aģitāciju, ievēro politisko un reliģisko neitralitāti. Un tie ir visi kritēriji. Kas tā tāda ir - politiskā neitralitāte? Ja mēs šauri saprotam šo aizliegumu, šo norādījumu... ciktāl saprotu, tas ir aizliegums, piemēram, veikt aģitāciju savas politiskās partijas labā priekšvēlēšanu kampaņā, un tam mēs visi piekrītam, un visi to saprotam. Bet labi arī saprotam, ka audzināšanas process nereducējas tikai uz darbu gaišā dienas laikā no pulksten 9.00 līdz pulksten 17.00 kā atslēdzniekiem vai tramvaja vadītājiem, vai grāmatvežiem. Labs audzinātājs strādā 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā. Vēl vairāk! Tas pats dokuments prasa, lai pedagogs nodrošinātu izglītojamajiem “spēju brīvi un patstāvīgi domāt, attīstot kritisko domāšanu”. Jautājums: kā tad šo kritisko domāšanu var uzturēt, ja nepakļauj
Paldies. Cienījamie kolēģi! Es daļēji piekrītu Valaiņa kunga teiktajam par to, ka neapšaubāmi šis likumprojekts ir lobisma rezultāts, bet - ne šis pants un ne šis priekšlikums. Kāpēc? Tā ir tīra iejaukšanās privātpersonu attiecībās, jo... tie, kas sekoja likumprojekta gaitai, izskatīšanas gaitai, varbūt atceras, ka sākotnējā versijā, ko izstrādājusi Ekonomikas ministrija, bija paredzēts, ka neviens īres līgums nevar būt noslēgts uz termiņu, garāku par 10 gadiem. Pēc garām debatēm tomēr tā norma pazuda, bet te tā uzpeldēja atkal. Kāpēc šī norma ir parādījusies? Tikai tāpēc, ka Ekonomikas ministrijai nav citu instrumentu, lai, kā ir rakstīts likumprojekta anotācijā, veicinātu īres mājokļu sektora attīstību. Nav nekādas ekonomiskās sviras, nav nekādas finansiālās sviras, ir paredzēti tikai un vienīgi administratīvie līdzekļi. Un tas ir viens no tiem. Es nedomāju, ka namīpašnieki būs ļoti priecīgi, saņemot šo normu. Es nedomāju, ka viņi būs arī ļoti nelaimīgi, ja tāda norma parādīsies, jo, godīgi sakot, to intereses tas neskar. Tas vienkārši ierobežo attiecības starp īrniekiem un izīrētājiem, ne mazāk un ne vairāk. Tas priekšlikums, kas šeit ir, nav loģisks, nav pamatots. Godīgi sakot, tas ir stulbs - kā diemžēl vairākas lietas, kas ir saistītas ar šā likuma tapšanu. Tāpēc es aicinātu neatbalstīt šo komisijas priekšlikumu, jo tiešām tas ir viens no strīda priekšmetiem, kas var nonākt līdz Satversmes tiesai. Paldies. Paldies, sēdes vadītājas kundze. Oponēju Valaiņa kungam. Jā, namīpašnieki gaida šo likumu, tiešām, bet var strīdēties, vai šo pantu vai citu pantu. Galvenokārt viņi gaida tos pantus un tās normas, kas atvieglo viņiem... tikt vaļā no īrniekiem. Tas ir tas galvenais šā likuma mērķis - paplašināt izīrētāju iespējas izrēķināties ar saviem īrniekiem ar visām juridiskajām metodēm. Es absolūti pievienojos jums, Valaiņa kungs, ka šī norma ne tikai nav atbalstāma, tā ir noraidāma pēc savas būtības. Paldies.
Cienījamie kolēģi, mēs šodien diskutējām ne jau par to, kurš vairāk melo vai mazāk melo, kurš labāk orientējas lietas būtībā vai sliktāk. Mēs runājam par ļoti lielu un smagu problēmu, kura reāli pastāv dabā un kura agri vai vēlu būs jārisina. Punkts viens. Punkts divi. Mēs apspriežam priekšlikumu, ko atbalstījušas visas četras Rīgas domē pārstāvētās frakcijas, ieskaitot “tēvzemiešus” un VIENOTĪBU. Punkts trīs. Nevienā pasaules valsts galvaspilsētā sabiedriskais transports... faktiski jebkurā pasaules valsts galvaspilsētā sabiedriskais transports ir dotējams. Dotācijas apmērs var būt lielāks vai mazāks: Prāgā, teiksim, šie izdevumi ir apmēram divas trešdaļas no visa pašvaldības budžeta; citās pilsētās mazāk, citās pilsētās vairāk, bet patiesība ir viena - šis transporta veids ir dotējams. Punkts četri. Ne jau Rīgas pašvaldība ir koncentrējusi visus pakalpojumus galvaspilsētā: ārstniecības centrus, kultūras centrus un tā tālāk. Līdz ar to galvaspilsētas funkcijas nav tikai parlamenta un valdības uzturēšana, te ir tiešām Latvijas Republikas centrs, kuru apmeklē visas Latvijas iedzīvotāji. Līdz ar to valsts uzdevums ir parūpēties arī par viņiem. Mans priekšstats par to ir tāds, ka, teiksim, šodien mēs varam to “norakt”, un, visdrīzāk, tā tas arī būs, ka šis priekšlikums netiks atbalstīts, bet līdz ar to šī problēma tomēr paliek un paliek arvien asāka un asāka. Tāpēc agri vai vēlu cienījamajai valdībai būs jāķeras pie šā jautājuma un nāksies nopietni nodarboties ar to, izvairoties no jebkāda veida demagoģijas, kas šodien diemžēl iet plašumā. Es aicinu tomēr atbalstīt šo priekšlikumu, jo krīze var iestāties jau jaunajā gadā. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Ļoti interesanta diskusija. Gribu izdalīt trīs lietas. Pirmā - vispār mediju loma šinī jautājumā. Ir runa par divām lietām. Viena ir satura radīšana, un otra - šā satura izplatīšana. Dabīgi, var diskutēt par to - visu vai ne visu var... vajag izplatīt visur, un tas ir diskusiju jautājums. Un šeit ir jautājums, par ko būtu jādomā un būtu jārunā. Bet otra lieta, it īpaši runājot par sabiedriskajiem medijiem. Tie pilda ne tikai ceturtās varas funkciju, bet tie pirmām kārtām ir starpnieks starp valsti un iedzīvotājiem, kuri veido šo valsti. Līdz ar to šeit ir runa ne tikai par pašu saturu, bet arī par satura pasniegšanas veidiem. Un šeit ir runa arī par valodām. Nav runa tikai par krievu valodu vai par poļu valodu, jo varbūt tuvākajā nākotnē mums būs nopietni jādomā par to, vai veidot ziņas arābu valodā vai puštu valodā. Tas ir tikai dažu gadu jautājums, bet tas ir jautājums, kas jārisina sabiedriskajiem medijiem, ja viņi pilda šo starpnieka lomu. Un trešais. Par pašu likumprojektu. Dabīgi, var to noraidīt, var to atbalstīt, bet, ja mēs to noraidām, tādā gadījumā mēs visu šo lietu un visu šo sarunu sākam no gala. Nebūt nekur nav teikts un rakstīts, ka Kaimiņa kungs pie labākām iecerēm noteikti ieliks darba kārtībā savas komisijas nākamajā sēdē diskusiju par šo likumu jaunā veidā. Es domāju, ka tas, ka šis likumprojekts ir parādījies, ir laba zīme un arī labs iegansts tam, lai ar to strādātu tālāk, jo to var uzlabot, tas nav no tiem materiāliem, kur vajadzētu visu sākt no gala. Tas ir punkts viens. Bet, ja nu domas dalīsies tik tālu, ka vajadzēs veidot alternatīvo likumprojektu, tad to varēs arī darīt, izmantojot tās iespējas, ko dod mums visi sepli, nepli un tā tālāk, un joprojām. Es aicinu atbalstīt šo likumprojektu un turpināt ne tikai darbu pie tā, bet arī publiskās diskusijas par lietderīgumu un par turpmāko dzīvi mediju telpā. Paldies.
Labdien, kolēģi! Atceļamais aizliegums, kuru aprakstīja Dana Reizniece‑Ozola, Eiropas Savienības dalībvalstīs, arī Latvijā, ir bijis spēkā kopš 2012. gada. Uz tā pamata tika piekopta stingras taupības politika. Tās rezultātā tika atņemta iespēja realizēt valsts diriģēto industriālās attīstības politiku, kuras sekmīga realizācija ir būtisks priekšnosacījums, lai ekonomika sasniegtu pietiekami augstu konkurētspējas līmeni. Šādas politikas sekas bija zemi iekšzemes kopprodukta pieauguma rādītāji gandrīz visās dalībvalstīs un īpaši eirozonas valstīs stagnācijai tuvi. Arvien vērienīgāka fiskālā politika ir pieprasīta ekonomikas smagas lejupslīdes laikā. Tāpēc Eiropas Komisija šā gada 20. martā un Eiropas Savienības dalībvalstu finanšu ministri 23. martā izlaida paziņojumu, ar kuru iedarbināti Eiropas Savienības Stabilitātes un izaugsmes pakta izņēmuma nosacījumi. Ar šo paziņojumu iedvesmotā Latvijas valdība savukārt tagad atceļ aktīvas fiskālās politikas aizliegumu. Tas ir likumsakarīgs un netiešs atzinums tam, ka stingras taupības politika nav spējīga pārvarēt ekonomiskās aktivitātes kritumu un noturēt līdzpilsoņu dzīves kvalitāti. Es ar sapratni izturos pret <PARTY> kolēģu bažām un šaubām, tomēr aicinu Saeimas deputātus nekādi nebremzēt sākto izlēmīgo finanšu politikas pagriezienu, lai nodrošinātu Latvijas ekonomikas izaugsmi. Paldies. Lūdzu neatbalstīt.
Godātie kolēģi! Šis pieprasījums tika sagatavots, lai noskaidrotu Ministru prezidenta patieso attieksmi pret Latvijas Republikas Satversmes 1.pantā ietverto tiesiskas valsts virsprincipu un kompetenču sadalījumu starp valsts varas orgāniem. Atbilstoši Latvijas Republikas Satversmē noteiktajam Latvijas Republikā pastāv valsts varas funkcionāla un institucionāla dalīšana. Institucionālas valsts varas dalīšanas pamatā ir kompetenču sadalījums starp valsts varas orgāniem. Satversmē ir noteikti septiņi valsts varas orgāni - pilsoņu kopums, Saeima, Valsts prezidents, Ministru kabinets, Augstākā tiesa un Satversmes tiesa, un Valsts kontrole. 2018.gada 10.maijā Ministru prezidents LTV-1 raidījumā “Rīta panorāma”, atbildot uz jautājumu par Valsts kontroles secinājumiem, publiski apgalvoja, ka “pēc Valsts kontroles “uzlidojumiem” parasti šķiet, ka viss ir sagrauts, tāds ir stils.” Par minēto tajā pašā dienā neizpratni pauda Valsts kontrole, norādot, ka “izteikumi par “visa sagraušanu”, publiski augstākās revīzijas iestādes darbu novērtējot par “uzlidojumiem”, ir nepārdomāti un neveicina ne labu sadarbību publiskajā pārvaldē, ne arī sabiedrības uzticēšanos valsts pārvaldei”. Minēto Ministru prezidenta publisko izteikumu sakarā pieprasām Ministru prezidentam sniegt skaidrojumus par šādiem jautājumiem. Pirmais. Būdams politiski atbildīgs par Ministru kabineta darbu kopumā, kādu interešu labā jūs pieļāvāt minētos publiskos izteikumus attiecībā uz neatkarīgu konstitucionālo orgānu - Valsts kontroli? Otrais. Vai minētie, bez pierādījumiem paustie publiskie izteikumi par neatkarīga konstitucionālā orgāna darbību atbilst Satversmes 1.panta jēgai, labas pārvaldības principam, veicina sadarbību publiskajā pārvaldē un stiprina sabiedrības uzticēšanos valsts varai? Vai, pieļaujot šādus publiskus izteikumus, netika izslēgta bīstama tendence vienam varas atzaram - izpildvarai - izcelt sevi kā dominējošo, tādējādi ignorējot un deformējot Latvijas Republikas parlamentārās iekārtas sistēmu? U
Jā, ar tādu lūgumu atbalstīt mediķus vēršas pie Saeimas deputātiem arodbiedrība. Viņu prasība ir pamatota un loģiska, un, ņemot vērā, ka Saeimas vairākums un vadošā elite, pieņemot budžetu, ir apdalījuši medicīnas darbiniekus atalgojuma ziņā, vienlaicīgi novirzot ik gadu četrus miljonus papildus partiju finansējumam, es uzskatu, ka šī prasība būtu minimāli elementāra, lai nodrošinātu drošības sajūtu medicīnas jomā strādājošiem. Un nezināmu iemeslu dēļ, piemēram, ne valdošie politiskie spēki, ne valdība nenāk klajā ar priekšlikumu pieņemt moratoriju attiecībā uz partiju finansējumu... vienlaicīgi neparedzot sociālās garantijas un... negadījuma gadījumā medicīnas jomā strādājošajiem, kuriem pilnā apjomā atalgojums netika piešķirts gada budžeta griezumā. Mediķi strādā pašaizliedzīgi, un, tikai pateicoties viņu efektīvajam un ātrajam darbam, Latvija ļoti veiksmīgi cīnās ar Covid-19 izplatību, un būtu tikai atbalstāmi šādā veidā viņiem nodrošināt drošības sajūtu. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija konstatēja, ka 12.Saeimas deputāts Andrejs Elksniņš ir ievēlēts par Daugavpils domes deputātu un atbilstoši likumam viņš ir zaudējis Saeimas deputāta mandātu. Saskaņā ar Saeimas kārtības rullī noteikto Saeimas sastāvā tiek aicināta iestāties nākamā sarakstā esošā kandidāte Jeļena Lazareva no partijas <PARTY> Latgales vēlēšanu apgabala, kura ir piekritusi uzņemties 12.Saeimas deputātes amata pienākumus. Līdz ar to Jeļenai Lazarevai tiek apstiprinātas 12.Saeimas deputātes pilnvaras. Cienījamie kolēģi! Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija konstatēja, ka 12.Saeimas deputāts Valērijs Agešins ir ievēlēts par Liepājas domes deputātu un atbilstoši likumam viņš ir zaudējis Saeimas deputāta mandātu. Saskaņā ar Saeimas kārtības rullī noteikto Saeimas sastāvā tika aicināts iestāties nākamais sarakstā esošais kandidāts Romans Miloslavskis no partijas <PARTY> Kurzemes vēlēšanu apgabala, kurš ir piekritis uzņemties 12.Saeimas deputāta pienākumus. Līdz ar to Romanam Miloslavskim tiek apstiprinātas 12.Saeimas deputāta pilnvaras.