EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Cienījamo Prezidij! Godātie deputāti! Veselība ir tas primārais jautājums, kas nekad un nevienam nezaudēs savu aktualitāti. Tādēļ šodien mēs skatām ierosinājumu veikt grozījumus Veselības aprūpes finansēšanas likumā. 12. Saeimā pieņemtais Veselības aprūpes finansēšanas likums ir izraisījis asu diskusiju sabiedrībā un pamatotu kritiku no ģimenes ārstu puses, kuri nevēlas pildīt arī vēl nodokļu inspektora funkciju. Pēdējā laika notikumi veselības aprūpes sfērā rada trauksmes sajūtu visā Latvijas sabiedrībā. Kā zināms, nesen pieņemtie minētā likuma grozījumi, kas paredz veselības pakalpojumu dalīšanu divos grozos, tika atlikti līdz šā gada 1. jūlijam. Kolēģi, mēs nevaram un nedrīkstam pieļaut, lai cilvēki tiktu šķiroti un diskriminēti pēc nodokļu nomaksāšanas statusa. Nav atrisināti jautājumi ar pašnodarbinātajām personām, ar mikrouzņēmumu darbiniekiem. Mūsu valsts pamatlikumā ir iestrādāts vienlīdzības princips un diskriminācijas aizlieguma princips. Šis 2017. gadā pieņemtais divu grozu likums būtiski deklarē citātu no Džordža Orvela romāna “Dzīvnieku ferma”: “Visi dzīvnieki ir vienlīdzīgi, bet daži dzīvnieki ir vienlīdzīgāki par citiem.” Un šobrīd tas īsti... nemaz nešķiet tik ironiski. Cilvēki vēlas normālu dzīvi mūsu valstī. Un jebkuras normālas dzīves pamatā ir veselība... un stabilitāte veselības aprūpē. Katrs Latvijas cilvēks intuitīvi jūt šādu netaisnību - sadali kategorijās. Pati <PARTY> pilda savus solījumus vēlētājiem, mēs vienmēr esam iestājušies par iedzīvotājiem pieejamu un saprotamu veselības aprūpes sistēmu. Šodien tiek sperts pirmais solis, lai iekustinātu un attīstītu diskusiju par veselības aprūpes jomas sakārtošanu. Nesen publiskajā telpā izskanēja veselības ministres Ilzes Viņķeles solījums pāris mēnešu laikā... spriest par jauno piedāvājumu veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanai iedzīvotājiem, lai likuma uzlabojumi tuvinātos taisnīgai veselības aprūpei. Mēs esam tikai par to. Ko mēs piedāvājam šobrīd? Mans un citu deputātu ierosinājums pared
Paldies. Ir ļoti būtiski atzīmēt patiešām to, ka 2018. gadā praktiski katra pašlaik valdībā esošā politiskā spēka, kas tagad pieņem lēmumus par nodokļu sloga palielināšanu vidējai un mazajai uzņēmējdarbībai, pārstāvji piedalījās Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras organizētajās tikšanās ar uzņēmēju asociācijām vai organizācijām, kā arī Latvijas Darba devēju konfederācijas diskusijās un atbildēja uz jautājumiem. Un jāatzīmē būtiska lieta - visas diskusijas laikā praktiski visi pārstāvji no pašlaik esošās koalīcijas partijām apgalvoja un solīja, ka nekādas būtiskas nodokļu celšanas... izmaiņas netiks veiktas pēkšņi, bez nopietnas diskusijas, bez līdzsvarotas un... dialoga veidošanas politikas ar visām iesaistītajām pusēm. Vēl viena būtiska lieta ir, ka pašlaik tiek ļoti būtiski ierobežots mikrouzņēmumu režīms, kas reāli tiks iznīcināts. Un arī prasība noteikt mikrouzņēmumiem, ka viņi vairs nevarēs reģistrēties kā pievienotās vērtības nodokļa maksātāji, - tā ir ļoti, ļoti būtiska, tā skar daudzus nodokļa maksātājus, tā ierobežos viņu uzņēmējdarbību un praktiski viņus iznīcinās. Un, manuprāt, Jūlijas Stepaņenko priekšlikums, kas paredz diskusiju... un tai diskusijai jābūt ilgstošākai, nekā pašlaik tā notiek, un vēl kas ir ne mazāk svarīgs arī - katram priekšlikumam un katrai izmaiņai ir nepieciešams ļoti... izvēlēties laiku, kad tas tiek pieņemts. Manuprāt, pieņemt būtiskus ierobežojošus pasākumus nodokļu jomā brīdī, kad ekonomikā ir lejupslīde, kad notiek pēckrīzes un kovida krīzes rezultātu... seku mazināšana, tikai mazināšana, nevis likvidēšana, mēs nevaram runāt par likvidāciju... ir ļoti netālredzīgi, manuprāt, jo tas radīs arī sociālo neaizsargātību veselai virknei uzņēmumu un to darbiniekiem. Praktiski šādu izmaiņu pieņemšana pašlaik ir neadekvāta, tā ļoti tāpat ietekmē mazaizsargāto iedzīvotāju kategorijas un neatbilst laika un ekonomikas prasībām. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Šī diskusija ļoti skaidri parāda, cik mēs visi esam atšķirīgi, cik dažāda ir izglītošana. Cik dažāda ir audzināšanas kultūra, cik mēs esam atšķirīgi. Tas pats attiecas arī uz bērniem. Turpinot Kūtra kunga uzsākto jautājumu sesiju, man arī radās trīs jautājumi. Pirmais jautājums. Runājot par to, ka 12 gadi tiešām ir garš laika posms un ka nevajadzētu varbūt sākt ātrāk un beigt ātrāk, rodas jautājums: vai nevar padarīt šo procesu drusku blīvāku tieši attiecībā uz izglītības standartiem, izglītības kvalitāti, izglītības saturu? Otrs jautājums. Varbūt būtu pareizi nevis noteikt, ka sešu gadu vecums - un āmen, bet pārejas periodā dot tiesības vecākiem izlemt: no sešiem vai no septiņiem gadiem sākt mācību procesu. Jo tas ir ļoti svarīgi, it īpaši, ja būtu paredzēta arī konsultēšanās ar divām speciālistu kategorijām - bērnu ārstiem un psihologiem, kā arī skolotājiem. Un trešais jautājums. Mēs runājam par skolu tīkla optimizāciju. Pēc Šadurska kunga teiktā, Latvijā pilnībā pietiktu ar 150 skolām. Kā jūs domājat, kas vinnēs šā procesa ieviešanas gaitā? Pilsētās vairāk vai mazāk to var sakārtot. Ko mēs darīsim ar laukiem? Kādas skolas tur paliks? Vai tās ir gatavas uzņemt sešgadīgos bērnus, kuriem tīri fizioloģiski ir citādas prasības nekā desmitgadīgiem vai sešpadsmitgadīgiem? Vai mēs esam sagatavojuši izglītības sistēmu un skolu tīklu šai pārejai? Un vai nevajadzētu, pirms nostiprinām visu to likumā, tomēr pamēģināt izpētīt arī pozitīvās un negatīvās sekas visam tam procesam? Un visbeidzot. Tad, kad bija runa... Ja es nemaldos, laikam Matīsa kungs ir teicis, ka šeit ir liela daļa deleģēta Ministru kabinetam. Praktiski ir deleģējuši pašai ministrijai - Izglītības un zinātnes ministrijai. Man, godīgi sakot, nav lielas pārliecības, ka tas darbs tiks veikts kvalitatīvi, tiks godam padarīts. Paldies. (Aplausi.)
Paldies, kolēģi, par debatēm. Izskanēja arguments par to, ka, radot papildu izdevumus pašvaldībai, kas varētu, protams, praksē rasties, būtu jāparedz arī kompensējošie mehānismi. Te es gribētu teikt, ka arī komisijā par to bija diskusijas. Deputātu vairākuma ieskatā - mēs nevaram runāt par to, ka pašvaldībai tagad uzticētas jaunas funkcijas. Es atgādināšu klātesošajiem, un tas kā arguments izskanēja arī komisijas sēdē, ka Izglītības likuma 9. pantā jau pašlaik pirmajā daļā noteikts: “Valsts, pašvaldību un valsts augstskolu izglītības iestādēs izglītību iegūst valsts valodā.” (Daži deputāti aplaudē.) Jā, tiesa, šajā pašā 9. pantā ir arī otrā daļa, kur ir noteikti izņēmumi, papildinājumi par programmām, kuras var īstenot arī citās valodās, piemēram, tā sauktajās mazākumtautību izglītības iestādēs. Taču, vismaz komisijas vairākuma ieskatā, šī otrā daļa nenozīmē, ka ir iespējams kādā izglītības iestādē nodrošināt apmācību tikai svešvalodā. Lai nebūtu šādas interpretācijas iespējas, šāds grozījums ir nepieciešams, jo, piemēram, Rīgā joprojām tā ir nopietna problēma, ka ir pietiekoši daudz šādu pirmsskolas izglītības iestāžu, kurās latviešu valodā apgūt... saņemt pakalpojumu vienkārši nav iespējams. Taču, lai... Protams, ņemot vērā, ka praktiska sagatavošanās būs nepieciešama pašvaldībām, otrajā lasījumā mēs vēl turpināsim diskusijas. Arī komisijā izskanēja dažādi viedokļi par pārejas noteikumiem, ar kuru brīdi tam ir jāstājas spēkā. Tā ka, es domāju, nav argumentu pašlaik, lai šo neatbalstītu. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu. 10. janvāris. Kolēģi! Argumentācija tā pati, kas attiecībā uz likumprojektu “Grozījums Vispārējās izglītības likumā”. Tā kā šis likumprojekts ir ar to saistīts, aicinu balsot “par”.
Es lūdzu apvienot laikus. Paldies. Labdien, godātais Ministru prezident! Valdības locekļi! (Ceru, ka dāmas un kungi turpina mūs klausīties.) Cienījamie Prezidija locekļi! Sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Budžeta projekta pirmais lasījums ir tas retais brīdis Saeimas darba kārtībā, kad var runāt par Latvijas ekonomikas stratēģiskās attīstības mērķiem un uzdevumiem. Faktiski tās ir ekonomikas debates, tāpat kā janvāra beigās mums notiek ārpolitikas debates. Tomēr budžeta debatēm ir arī savi nerakstīti likumi, kuriem jāseko, tāpēc sākumā - budžeta kritika. Nākamā gada budžets jau izraisījis iebildumu un vilšanās vilni. To mēs dzirdējām arī šodien. Lai gan ministri un viņu atbalstītāji klāsta, ka 2022. gadā valsts budžeta prioritāte ir atalgojuma pieaugums publiskajā sektorā, Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrība, tāpat arī Latvijas Ārstu biedrība uzsver, ka valdība, veidojot budžeta projektu, nav pildījusi mediķiem doto solījumu par ikgadēju algu pieaugumu 10 procentu apmērā un, lai to izpildītu, pietrūkst 45 miljonu eiro. Ar Covid-19 pandēmiju saistītā krīze medicīnā liecina, ka trūkst mediķu. Neproporcionāli liela summa no veselības aprūpei paredzētajiem līdzekļiem ir atvēlēta ieguldījumiem infrastruktūrā, nevis cilvēkos. Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība norāda, ka budžetā ir būtiski trūkumi - jau minētais nepietiekamais finansējums mediķu algām, tāpat arī pedagogu darba samaksai. Lai gan pozitīvi ir novērtēta neapliekamā minimuma paaugstināšana, vienlaikus, arodbiedrību ieskatā, no nākamā gada vidus būtu jāpalielina arī minimālā alga līdz 540 eiro. Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera pauž bažas, ka nav pildīts valdības solījums samazināt darbaspēka nodokļu slogu. Lai arī neapliekamā minimuma paaugstināšana ir solis pareizā virzienā, ar to nepietiek. Nav pietiekams valsts atbalsts grūtībās nonākušajām pašvaldībām. Par to šodien jau runāja mana kolēģe Goldbergas kundze. Es par to gribētu arī turpināt. Valsts līdzfinansēs izdevumus
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir sagatavojusi priekšlikumus likumprojekta “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” otrajam lasījumam. Kopumā tika iesniegti 11 priekšlikumi. Likuma “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli” grozījumiem ir iesniegtas ļoti daudz un dažādas labas lietas - atbrīvojumi no ienākuma nodokļa gan darba devēja maksātajiem ārstniecības izdevumiem, gan arī precizēti nosacījumi atvieglojumu piemērošanai darījumiem ar lauksaimniecības zemi. 1. priekšlikums ir no deputāta Tavara. Un tas paredz aizstāt atvieglojumu par ārstniecības izdevumiem ar atvieglojumu par transporta izdevumiem... darba devēja apmaksātiem. Komisija šo priekšlikumu neatbalstīja. Komisijas vārdā gribu tomēr skaidrot, ka pirmajā lasījumā atbalstītajā redakcijā ārstniecības izdevumi tika iekļauti papildus klāt ēdināšanas izdevumiem. Un Tavara kunga priekšlikums paredzēja tikai darbinieku ēdināšanas vai transporta izdevumus, pārējie papildinājumi ir tie, ko arī Tavara kungs nosauca. Un komisija šādu priekšlikumu neatbalstīja. 2. - deputāta Tavara priekšlikums. Papildināt likumu ar jaunu normu, kas pārnesta uz šo likumu kā patstāvīga norma, - atbrīvojumu no ienākuma nodokļa darba devēja segtajiem izdevumiem par attālinātā darba veikšanu 60 eiro apmērā. Komisija šo priekšlikumu neatbalstīja. Komisija šo priekšlikumu neatbalstīja. 3. - deputāta Tavara iesniegtais priekšlikums. Runā par kārtību, kādā piemērojama iedzīvotāju ienākuma nodokļa atlaide izdevumiem, kas saistīti ar attālinātā darba veikšanu. Saistīts ar iepriekš neatbalstīto priekšlikumu. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts. 4. - Ministru kabineta iesniegtais priekšlikums, kas attiecina atvieglojumu iedzīvotāju ienākuma nodoklim 30 eiro apmērā par izdevumiem, kas saistīti ar pilnas slodzes attālinātā darbu veikšanu, arī uz 2022. gadu. Komisijā ir atbalstīts. 5. - kultūras ministra Naura Puntuļa priekšlikums, kas paredz, varētu teikt, par gadu pārcelt un pagarināt iespēju maksāt iedzīvotāju ienākuma nodok
Labdien, kolēģi, vēlreiz! Iespējams, ka šis... Es pilnīgi piekrītu, ka... un neapgalvoju to, ka šis likumprojekts varētu būt pilnīgi simtprocentīgi bez jebkādām... bez jebkādiem papildinājumiem. Arī es esmu plānojusi uz nākamo lasījumu iesniegt papildu priekšlikumus, kurus mēs arī Ārlietu komisijā esam izdiskutējuši. Tomēr es gribētu vērst uzmanību uz to, ka likumprojekts Saeimā tika iesniegts šī gada 26. maijā. Un, patiesi, BEREC nav primārā lieta, kuras dēļ šie grozījumi ir sagatavoti. Ir vēl viena lieta, kur... Un, manuprāt, tā ir mūsu valsts goda lieta – savas apņemšanās arī spēt izpildīt. To mēs līdz šim varbūt nepilnvērtīgi esam paveikuši. Bet tā būtiskākā lieta ir tā, ka, ja mēs šo likumu nepieņemam līdz, es teiktu, augusta sākumam vai augusta beigām, tad principā mums var rasties situācija, ka šī gada 1. septembrī, brīdī, kad sāksies jaunā mācību satura ieviešana, neviena no šobrīd esošajām starptautiskajām skolām faktiski nespēs salāgot jaunā mācību satura standartā paredzētās prasības ar tām starptautiskajām izglītības programmām, ko šīs skolas šobrīd kaut kā nebūt... varbūt ne vienmēr arī atbilstoši juridiski, atbilstoši mūsu likumdošanai, ievieš. Un es tiešām... Respektējot šo vēlmi iesaistīties un palīdzēt, es ļoti aicinu deputātus atbalstīt šo procesu tādā veidā, lai mēs patiešām laikus paspējam arī pieņemt šo likumu, jo, kā zināms, process ne vienmēr virzās tik raiti šeit, parlamentā. Paldies.
Ja nevari kaut ko iznīcināt, tad pārņem tā vadību. Droši vien tāds lēmums tika pieņemts vasarā, kad mēs izveidojām parlamentārās izmeklēšanas komisiju. Sudrabas kundze nenoliedz, ka viņa negribēja, lai komisija tiktu izveidota, bet viņa bija spiesta piekrist. Lai komisijai neļautu strādāt, lai visu to padarītu par farsu, viņa tika izvirzīta par komisijas priekšsēdētāju. Un rezultātu mēs redzam šodien. Jūsu rokās ir galaziņojums. Un kāds, kas vērtē dokumentus pēc lapaspušu skaita, var teikt: “Ir nopietni pastrādāts! Vairāk nekā 100 lapaspušu!” Bet mans ieteikums - palasīt saturu. Un diemžēl mūsu rokās ir bezzobains, patukšs dokuments, kur satura nav, kur ir tikai vispārīgi vārdi. Ir, protams, svarīgi pateikt vispārīgas lietas, bet bija ļoti svarīgi arī izpildīt uzdevumus, kurus mēs formulējām, izveidojot parlamentārās izmeklēšanas komisiju. Un tie uzdevumi bija skaidri un saprotami. Mums bija jāskatās un jāvērtē, vai ir pazīmes, kuras norāda, ka notikusi valsts sagrābšana. Mums bija jāskatās, vai KNAB, prokuratūra strādāja efektīvi. Un diemžēl šie jautājumi nebija svarīgi Sudrabas kundzei un viņas komandai, kas vienmēr balsoja kopā, lai tiešām traucētu parlamentārās... parlamentāro izmeklēšanu. Un rezultātā mums ir ne tikai švaks, slikti sagatavots ziņojums, bet arī diskreditēta parlamentārā izmeklēšana kā tāda. Es uzskatu, ka Sudrabas kundzei jāuzņemas atbildība par tik neefektīvu darbu. Bet nu par būtību. Es šodien nelasīšu savas atsevišķās domas, jo apjoms ir liels un nepietiks laika, lai nolasītu visu. Bet man gribētos pievērst uzmanību svarīgākajam. Pirmām kārtām ir jāatzīst, ka valsts sagrābšana nav tikai akadēmisks jēdziens, tā ir reāla parādība, kas pastāvēja un diemžēl joprojām pastāv. Un mūsu Saeimā ir deputāti, kuri, es sapratu, kalpoja un kalpos oligarhiem. Savos balsojumos viņi vadās nevis no valsts interesēm, bet rīkojas pēc komandām. Un tas ir ļoti, ļoti nožēlojami! Un rezultātā ir cilvēki, kas izmanto varu, lai gūtu labumus sev un sev pietuvinātām per
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Šis priekšlikums ir par atalgojumu. Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrība un Veselības ministrija piekrīt, ka viena no vislielākajām problēmām veselības nozarē - neatbilstošs atalgojums nozarē strādājošajiem. Katru gadu no Latvijas uz ārzemēm izbrauc ārsti un māsas, kurus neapmierina piedāvātais atalgojums. Uzbūvēti jauni operāciju bloki, taču daudzi no tiem tukši - trūkst attiecīgo speciālistu un vidējā medicīniskā personāla. Un pacients, kuram nepieciešama operācija, spiests gaidīt rindā, līdz pienāks viņa kārta. Latvijas Ārstu biedrības veiktie pētījumi liecina, ka visbiežāk ārsti un medmāsas spiesti braukt prom tieši zemā atalgojuma dēļ. Viņu atalgojums ir zems salīdzinājumā ar tiem gadiem, kuri tiek pavadīti, apgūstot specialitāti! Šajā priekšlikumā, kurš bija arī izņemts saskaņošanas laikā Ministru kabinetā, bija skaidri aprakstīta kārtība, kura paredz ikgadēju atalgojuma palielināšanu medicīnas darbiniekiem. Mēs esam pārliecināti: ja šis priekšlikums tiks atbalstīts, tad palielinātais finansējums tiks novirzīts nozares darbinieku atalgojuma palielināšanai, nevis jaunbūvēm un neskaidriem iepirkumiem. Lūdzu atbalstīt frakcijas <PARTY> priekšlikumu.
Labdien, godātie kolēģi! Šodien, debates klausoties, protams, es esmu pilnīgi par to arī, lai vara starp likumdevēju un izpildvaru būtu līdzsvarā un tā netiktu uzurpēta. Protams, arī gribu varbūt atgādināt to, kā mēs nokļuvām šajā ārkārtējā situācijā. Paldies Dievam, līdz šim mums tādas nebija, bet diemžēl Covid-19 radīja precedentu, un mums bija principā jāmācās lidojumā, ja tā var teikt. Skaidrs, ka, nepieņemot šo likumprojektu, kuru... likumu, uz kura pamata mēs cīnījāmies ar Covid-19 un, teiksim, mēģinājām arī novērst tās sekas. Tas bija radīts, lai kādā veidā, teiksim, arī deleģētu Ministru kabinetu rīkoties. Un jāsaka, ka ārkārtējā situācijā, protams, ir jautājumi pilnīgi noteikti, kurus var izlemt izpildvara, un, protams, ir jautājumi, kuri ir tikai un vienīgi parlamenta kompetencē. Tomēr ņemot vērā, ka... Es ļoti ceru, ka 9. jūnijā mēs atteiksimies no šīs ārkārtējās situācijas un tā nebūs jāatjauno, bet arī acīmredzami to, ka ar sekām mums būs jācīnās vēl kādu laiku, kā arī nu, nē, mēs nevaram prognozēt, to neviens šodien nevar prognozēt, kāda situācija var izveidoties nākotnē. Un, protams, paldies arī tiem visiem, kas izteica savus viedokļus. Un es... Cik es zinu, ir iesniegts ļoti daudz priekšlikumu uz otro lasījumu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija strādās, un es esmu pilnīgi pārliecināts, ka mēs spēsim atrast līdzsvaru un pieņemt šo lēmumu. Tāpat paldies par to, ka atbalstījāt steidzamību. Es tomēr aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā, un tad pēc tā jau, debatējot par likumprojektu otrajā lasījumā, mums nebūtu tādu pārmetumu vienam pret otru. Paldies.
Godātie kolēģi! Lai izprastu šī priekšlikuma būtību, paskaidrošu savu un frakcijas redzējumu par šīs PVN direktīvas ieviešanu saistībā ar aplikšanu ar PVN... es atvainojos, saistībā ar dzīvojamo māju pārvaldīšanas pakalpojumu aplikšanu ar PVN. Pilnīgi pretēji labas pārvaldības principam... Pavisam nepatīkami konstatēt šo būtībā neglīto direktīvas piemērošanas praksi, kas jau tika aizsākta Briseles “priekšzīmīgo skolnieku” laikos. Kopš vēlēšanām jau gads ir pagājis. Vai tas ir īstais laiks nepopulāriem lēmumiem? Jo - kad tad īsti bija zināms par šo pārkāpuma procedūru? Jau 2014.gada sākumā. Bet vai tas bija laiks nepopulāriem lēmumiem? Domāju, ka ne. Neskatoties uz direktīvu labo nodomu - sakārtot nodokļu jomu dalībvalstīs, uzlabot dzīves kvalitāti un pārvaldes efektivitāti -, jāsecina, ka pie mums direktīvas neatkarīgi no to tulkojuma bieži vien tiek izmantotas ļaunprātīgi. Šajā gadījumā, pilnīgi neiedziļinoties direktīvas būtībā, valsts budžets tiks veiksmīgi salāpīts ar papildu pasākumiem. Latvija nav parūpējusies par to, lai pārvaldīšanas pakalpojumiem noteiktu pārejas noteikumu PVN piemērošanai, vai lūgusi izņēmuma kārtā to atbrīvot no PVN. Ministrija vienkārši pirms gada ir uzrakstījusi vēstuli par to, ka iedzīvotāju maksātspēja nepieļauj PVN ieviešanu pārvaldīšanas pakalpojumiem. Diemžēl aizbildināšanās: “Mums direktīva liek, citādāk maksāsim sodu!” ir kļuvusi par tik ierastu, ka neprasa papildu diskusiju. Un tā jau ir pavisam normāla prakse, ka ministrijai ir vienpersoniskas tiesības interpretēt direktīvas un uz direktīvām balstītas likumdošanas izmaiņas netiek diskutētas ar nozares pārstāvjiem. Šajā jautājumā man gribētos saprast, ko tieši atbildīgā ministrija ir darījusi, lai noskaidrotu nepieciešamos veicamos pasākumus un izprastu, kas tieši no Latvijas tiek prasīts. Varbūt ir pienācis laiks atmest stereotipus par direktīvu nelokāmību, likt lietā savu kritisko domāšanu un sākt vienreiz aizstāvēt savas valsts intereses, jau savlaicīgi aktīvi piedaloties dis
Cienījamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu Nr.162/Lp12 - “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”. Likumprojekts paredz noteikt atbildību par manipulācijām ar odometriem. Nav šaubu, ka tā ir krāpnieciska darbība, ja tā ir veikta ar nodomu un ja attiecīgā darbība var radīt lielu kaitējumu gan personām, kas iegādājas vai plāno iegādāties transportlīdzekļus, gan arī ceļu satiksmes drošībai. Juridiskā komisija izvērtēja priekšlikumus, un mēs dzirdējām atbalstu tiem gan no Ceļu satiksmes drošības direkcijas pārstāvjiem, gan no Tieslietu ministrijas pārstāvjiem, kaut gan likumprojektā vēl ir nepilnības un, protams, mums vēl būs jādiskutē par atsevišķiem tehniskiem jautājumiem. Juridiskā komisija kopumā uzskatīja, ka priekšlikumi ir atbalstāmi. Diskusijas būs vajadzīgas saistībā ar institūciju kompetenci piemērot sodu. Vēl viens jautājums, par kuru mēs arī runājām, ir jautājums par sodu, kāds var tikt piemērots, proti, vai ir jābūt administratīvajai vai kriminālajai atbildībai. Bet šobrīd Juridiskā komisija atbalsta likumprojektu un aicina Saeimu balsot “par”. 20.aprīlis.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi deputāti! Šodien skatām tādu būtisku priekšlikumu kā cenu samazinājums kompensējamiem medikamentiem. Priekšvēlēšanu aģitācijas laikā katra partija solīja padarīt zāļu cenas pieejamas iedzīvotājiem un veikt tā saucamo farmācijas nozares liberalizāciju. Tik tiešām, slimo visi, un cenu samazinājums zālēm ir lielisks jājamzirdziņš, kā pievērst vēlētāju uzmanību. Jo, kolēģi, kā teicis mūsu pašu klasiķis: “Kā var nesolīt?!” Tomēr atgriežamies realitātē. Lai saprastu, kā cenu samazināt, jāapzinās, kā tā veidojas. Cena formējas no ražotāja cenas, PVN, kas mums ir 12 procenti, zāļu vairumtirgotāju uzcenojuma un aptieku uzcenojuma. Pirmais iespējamais risinājums, lai samazinātu ražotāja cenu, ir paaugstināt finansējuma kompensācijas sistēmu, nodrošinot pacientiem iespēju saņemt noteiktu slimību ārstēšanai nepieciešamos medikamentus, ko pilnībā vai daļēji apmaksā valsts un kas ir iekļauti valsts kompensējamo zāļu sarakstā. Ja zāles tiek iekļautas šajā sarakstā, tās automātiski kļūst lētākas un ir pieejamas pacientiem. Kompensējamo zāļu finansējumu regulē Veselības ministrija kopā ar Ministru kabinetu. Otrais iespējamais risinājums ir ķerties pie uzcenojuma, kas... jāparaksta Ministru kabineta noteikumos. Arī šo izeju var realizēt tikai Veselības ministrija kopā ar Ministru kabinetu. Mēs, deputāti, varam tikai iniciēt PVN samazināšanu no 12 procentiem uz 5 procentiem - tieši tā, kā es piedāvāju savā priekšlikumā. Mums beidzot ir jāpieņem situācijas patiesais stāvoklis. Zāļu ražotāji jau sen uzskata Latviju, Lietuvu un Igauniju par vienotu tirgu. Ja paskatāmies zāļu anotācijas un iepakojumus, tie vienmēr ir četrās vai piecās valodās, starp kurām ir latviešu, lietuviešu un igauņu valoda. Atšķirība starp Latviju un kaimiņvalstīm ir izmērāma skaitļos. Lietuvā PVN recepšu medikamentiem ir 5 procenti, Igaunijā - 9 procenti, Latvijā - 12 procenti. Lūdzu atbalstīt frakcijas <PARTY> priekšlikumu, lai varam kopīgiem spēkiem izpildīt vēlētā
Labdien, kolēģi! Atbildot uz Lindas Liepiņas... deputātes Lindas Liepiņas jautājumu, es gribēju piebilst, ka tā ir taisnība, ka mēs esam šos... šo priekšlikumu pārnesuši uz likumprojektu “Grozījums Vispārējās izglītības likumā”. Tas ir vispārējās... nākamā darba kārtības jautājuma 4. priekšlikums, kas skan šādi: “Izglītības iestādes, kuras īsteno pirmsskolas izglītības programmas, sniedz atbalstu latviešu valodas apguvei izglītojamajiem, kuriem tas nepieciešams, tai skaitā izglītojamajiem, kuriem tā nav dzimtā valoda.” Šis apsvērums bija saistībā, kā jau Dzintara kungs minēja, ar to, ka Vispārējās izglītības likums ir tas, kurš runā par... nu, ir specifiskāks tieši par izglītības ieguves formu un detalizētāk var aprakstīt nekā galvenais, jumta, likums. Tā ka es tiešām aicinu noraidīt un arī varbūt iesniedzējus nelūgt balsojumu par šo. Paldies.