EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Saskaņā ar Latvijas iedzīvotāju un uzņēmēju aptauju, ko 2018. gadā veica Latvijas Alternatīvo finanšu pakalpojumu asociācija, tika apkopoti dati saistībā ar iedzīvotāju viedokli par ēnu ekonomiku un tās cēloņiem Latvijā. Saskaņā ar pētījumu 42,3 procenti par galveno faktoru, kas veicina ēnu ekonomiku Latvijā, nosauca pārāk augstus nodokļus (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.), it īpaši darbaspēka nodokļus, un 32,9 procenti teica, ka tas ir uzticības trūkums valstij. Mans priekšlikums, diskutējot par šīm tiesību normām, kuras uzliek papildu administratīvo slogu, kuras uzdod cilvēkiem papildus sniegt informāciju, kuras nosaka sodīšanas papildu mehānismus, - izvērtēt un lemt arī par iespējamiem pasākumiem, kuri atvieglotu iedzīvotāju, mazo un vidējo uzņēmumu saimnieciskās darbības veikšanu, mazinātu slogu. Man liekas, ka gan ierēdņi, gan arī Finanšu ministrija, izstrādājot pasākumus cīņai pret ēnu ekonomiku, pa ceļam ir aizmirsusi virkni motivējošu pasākumu, kuri atvieglotu dzīvi nodokļu maksātājiem. Proti, mēs nedzirdam nekādu informāciju par iespēju atgūt atpakaļ pārmaksāto iedzīvotāju ienākuma nodokli fiziskajām personām, kuras neprot vai kurām ir sarežģīti apieties ar datorsistēmām un EDS sistēmu. Netika ieviests arī brīvprātīgs risinājums nodokļu maksātājiem, kuri varētu maksāt nodokļus no apgrozījuma vai... saimnieciskās darbības ieņēmumu konts. Un, manuprāt, atbalstot... Protams, pret ēnu ekonomiku jācīnās, taču vienlaikus ar kontrolējošiem un sodošiem pasākumiem jāievieš arī atbalstoši un motivējoši faktori. Paldies.
Man ļoti patīk jokoties. Bioloģiskā pārtika ir ļoti, protams, veselīga un sargā tautu, bet vienīgie, kas to pērk, ir bagātie cilvēki, jo tā bieži vien ir dārga. Līdz ar to šajā priekšlikumā... Tas nelīdzēs, tas nelīdzēs... Parastie cilvēki, lielākā daļa Latvijas tautas, katru dienu pērk nepieciešamo - maizi, rīsus, kaut kādus dārzeņus - “Rimi” veikalā. Tātad vajadzētu, piemēram, jums, Bondara kungs, domāt, kā samazināt nodokļa likmi arī citiem nepieciešamajiem produktiem, ne tikai bioloģiski ražotajiem. Es neesmu “pret”, bet es runāju par to kā ārsts. Es domāju, ka mums jādomā par visiem, ne tikai par konkrētiem cilvēkiem, kas spējīgi pirkt šos produktus. (Dep. M.Bondars: “Padarīs pieejamāku mazāks PVN!”) Paldies.
Cienījamie kolēģi! Šim strīdam ir ļoti gara vēsture. Tas sākās jau, ja nemaldos, Saeimas 11. sasaukumā, kad tika piedāvāts vispār ielikt ļoti striktus ierobežojumus amatu savienošanai pašvaldību deputātiem. Tas bija saistīts ar to, teiksim... nosaukti vairāki piemēri, ka, lūk, kā skolas direktors var būt par deputātu, ja pašvaldība pieņem arī dokumentus, kas nosaka attiecīgās skolas finansiālo problēmu risinājumus. Tas pats attiecās arī uz medicīnas iestādēm, kas ir pašvaldības iestādes. Tas pats bija arī ar sociālajiem darbiniekiem un tā tālāk, un tā joprojām. Debatētāji gan vienā, gan otrā gadījumā atsaucās uz samērīgumu, uz taisnīgumu, uz to, ka, no vienas puses, pašvaldību deputāti (izņemot amatpersonas, kas ieņem vēlētus amatus, - domes priekšsēdētājs un viņa vietnieki, varbūt komiteju priekšsēdētāji) šo pienākumu principā pilda no pamata nodarbinātības brīvajā laikā, no otras puses, šāda veida ierobežojumus pietiekami skaidri un nepārprotami nosaka likums “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”. Līdz ar to, ja skolas direktors balso par savas skolas budžetu, tas jau ir šā likuma pārkāpums. Tāpēc tie strīdi... kāpēc tie nerimās līdz šai baltai dienai - jo dzīve parādīja, ka tas ir mākslīgs strīda subjekts. Nevaru pateikt... domāju, tas balstās uz pieņēmuma, ka cilvēki pēc savas dabas ir nelieši un zagļi un tāpēc vajag ierobežot visu darbību tā, lai nepieļautu arī šādu parādību izpausmi. Es domāju, ka Valaiņa kunga priekšlikums, neapšaubāmi, ir atbalstāms, jo attiecībā uz minētajiem izpilddirektoriem viņu darbību un statusu regulē tieši šā paša likuma attiecīgie panti, kas nepieļauj savienot amatus izpilddirektoram un deputātam. Kaut pirms šīs reformas mazajām pašvaldībām tāda iespēja tika dota - izpilddirektors varēja būt deputāts. Tāpēc tas viss ir gaumes jautājums. Šinī gadījumā tieši šī lieta ir atrunāta. Es aicinu atbalstīt Valaiņa kunga priekšlikumu un komisijas viedokli. Paldies.
Cienījamie deputāti! Frakcija <PARTY> iestājas par to, lai 9 procentu likme mikrouzņēmumu nodoklim būtu noteikta visiem mikrouzņēmumiem neatkarīgi no to gada apgrozījuma. Latvijas iekšzemes konjunktūras īpatnība joprojām ir zems investīciju apjoms. Tas neveicina lielu ražotņu izveidošanu, tas nerada pietiekamu jauno darba vietu skaitu, kurš joprojām ir mazāks, nekā tas ir bijis pirms krīzes sākšanās 2008.gada augustā. Šādos apstākļos ir svarīgi nodarbināt tos iespējamos algotos darbiniekus, kuri nerod savu darba devēju, un ar minimālām administratīvām prasībām ļaut viņiem pašnodarbināties, līdz ar to palielinot viņu pirktspēju, kas savukārt radīs papildu pieprasījumu tirgū un motivēs tirgus atdzīvināšanu, ekonomikas attīstību. Uzskatām, ka šādos apstākļos mikrouzņēmuma statusa saglabāšanas termiņam vēl ilgi vajadzētu būt neierobežotam. Pirmajā lasījumā pieņemtās normas ir solis pareizajā virzienā, tāpēc <PARTY> tās atbalstīja. Savukārt deputāta Šadurska 12., 15., 25., kā arī 26.priekšlikuma konstrukcija, ko atbalstīja komisija, apdraud pirmajā lasījumā pieņemtās kārtības saglabāšanu un padara to atkarīgu no grozījumiem likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”. Mēs uzskatām atsauci uz nepieciešamo sociālās apdrošināšanas palielinājumu par nepārliecinošu. Paketē līdz ar skatāmo likumprojektu vajadzēja būt iesniegtam attiecīgam likumprojektam par grozījumiem likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”. Tagad deputātiem nav iespējas ar to iepazīties. Vēl vairāk! Ir norādījumi, ka algotu darbinieku sociālā apdrošināšana tiks vēl vairāk nodrošināta uz viņu pašu rēķina, lai gan valstī jau sen ir nobriedusi progresivitātes principa ieviešana aplikšanā ar nodokļiem. Tieši progresīvais nodoklis nodrošinās budžeta ieņēmumu krasu palielināšanu, sociālās nevienlīdzības mazināšanu, ievērojamu tirgus pieprasījuma palielinājumu un līdz ar to motivēs investīcijas un ļaus nolikt malā Eiropas Savienības ekonomiskos kruķus, uz kuriem pieradušas paļauties visas iepriekšējās valdības. 12.
Kolēģi! Pagājušajā gadā, tieši pirms gada, mēs atbalstījām grozījumus likumā, kas atrisināja problēmu par labticīgo ieguvēju un tieši attiecībā uz tā saucamo Vilipsona gadījumu. Bet mums ir vairāki labticīgie ieguvēji. Gada laikā mēs esam runājuši ar ekspertiem un saprotam, ka arī par citām personām, kas atrodas citās situācijās, ir jārūpējas. Es iesniedzu priekšlikumu, lai to visu aktualizētu. Priekšlikuma būtība - gatavot, izstrādāt likumprojektu, kas nodrošinātu kompensāciju. Bet Juridiskais birojs norādīja, ka ir iespējams citādāk - labāk - risināt situāciju. Es nelūdzu atbalstīt manu priekšlikumu, tādas vajadzības nav, bet man ir liels lūgums atbalstīt 72. priekšlikumu, ko piedāvā Juridiskais birojs. Ja šis priekšlikums tiks atbalstīts, tad mēs varēsim... es ceru, ka šogad ministrija varēs izstrādāt risinājumu un mēs varēsim virzīties uz priekšu. Paldies. Kolēģi, man diemžēl nav izdevies apakškomisijas sēdē pārliecināt ekspertus, ka šis priekšlikums būtu atbalstāms, bet es nezaudēju cerību un mēģināšu jums pastāstīt par priekšlikuma būtību. Es ceru, ka tā būs skaidra un saprotama. Runa ir par Latvijā izpildāmā soda noteikšanu. Ir cilvēki, kas izdarījuši pārkāpumus ārpus Latvijas un tur ir sodīti. Pagājušajā gadā bija ap 40 cilvēkiem, kuriem soda izciešana notika Latvijā. Tātad mēs varam pārņemt soda izpildi. Un ir konstatēts, ka ir problēma. Likums nav pārkāpts, Latvijas starptautiskās saistības ir ievērotas, bet nav taisnīguma. Proti, situācija ir saistīta ar sodu, ko piemēro Apvienotajā Karalistē. Viņiem ir cita sistēma. Kas notiek praktiski? Reāls piemērs. Cilvēkam piespriež brīvības atņemšanu uz 17 gadiem, bet doma ir tāda, ka, izciešot pusi no soda, cilvēks tiks atbrīvots. Tātad, ja nebūs pārkāpumu, notiks atbrīvošana. Bet, pārņemot soda izpildi Latvijā, mēs nevaram to ņemt vērā. Sanāk tā, ka Latvijā reāli jāizcieš 17 gadi. Protams, mums ir iespēja cerēt, ka amnestēs, ir iespēja uz pirmstermiņa atbrīvošanu, bet tāda principa, kāds ir Apvienotajā Karalistē,
Cienījamie kolēģi! Trešajā, galīgajā, lasījumā izskatām likumprojektu Nr.187/Lp12 - “Grozījumi Krimināllikumā”. Ir saņemti septiņi priekšlikumi. 1. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums, kas paredz palielināt naudas soda apmēru par mazāk smagiem noziegumiem. Pieņemot šos grozījumus, maksimālais naudas sods var tikt noteikts tūkstoš minimālo mēnešalgu apmērā. Priekšlikums izskatīts un atbalstīts. Komisijas sēdē priekšlikums ir izvērtēts, un ir svarīgi ņemt vērā, ka priekšlikums neparedz palielināt minimālo sodu, ko var piemērot par attiecīgiem pārkāpumiem. (Dep. V.Agešins: “Jā, uz 3.lasījumu!”) Minimālais naudas sods ir un arī turpmāk būs trīs minimālās mēnešalgas. Priekšlikums attiecas uz maksimāli piemērojamo sodu, un gadījumā, ja Krimināllikuma konkrētajā pantā ir paredzēta atbildība - brīvības atņemšana, piemēram, uz laiku līdz trim gadiem -, kā alternatīva ir arī iespēja piemērot naudas sodu līdz 360 tūkstošiem eiro. Kā es jau teicu, priekšlikums tika atbalstīts. 2. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums ir līdzīgs un paredz palielināt naudas soda apmēru, ko var piemērot par smagu noziegumu. Maksimālais apmērs var būt divi tūkstoši minimālo mēnešalgu, proti, 720 tūkstoši eiro. Priekšlikums ir izskatīts un atbalstīts. (Starpsaucieni no zāles: “Balsot!”) 3. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums paredz palielināt iespējamo naudas sodu, ko var piemērot par noziedzīgiem nodarījumiem, par kuriem patlaban paredzēta iespēja sodīt cilvēku ar brīvības atņemšanu uz laiku, ilgāku par pieciem gadiem. Tātad šajā gadījumā piedāvāts paredzēt, ka var piemērot naudas sodu līdz 10 tūkstoš minimālajām mēnešalgām. Svarīgi ņemt vērā, ka Krimināllikumā nav neviena panta, kas paredzētu konkrētu sodu. (Dep. V.Agešins: “Saskaitīt vajag! Neiet kopā kaut kas!”) Tiesa var pieņemt šo lēmumu, ja uzskata, ka ir pamats piemērot sodu, kas nav saistīts ar brīvības atņemšanu. Šajā gadījumā, protams, jāņem vērā,
Augsti godājamais Prezidij! Cienījamās dāmas un kungi! Ir runa par Kalnciema pirmsskolas izglītības iestādi “Mārīte”, kura atrodas 26 kilometru attālumā no Jelgavas. Jelgavas novada pašvaldība ir veikusi kapitālremontu, energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumus un apkārtnes labiekārtošanas darbus par saviem līdzekļiem. Diemžēl pašvaldības līdzekļu ierobežotības dēļ bērnu aktivitātēm vēlamie āra sporta un rotaļu elementi nav pieejami. Lai lauku ciema bērniem nodrošinātu iespējas svaigā gaisā interesanti, aktīvi rotaļāties, norūdīties un sportojot uzlabot fizisko stāju, lūdzu atbalstīt sporta ierīču un aktīvas atpūtas elementu iegādi. Tā kā pirmsskolas izglītības iestādes un skolas, es saprotu, šodien ir prioritāte, lūdzu atbalstīt. Paldies. Šobrīd ir runa par Elejas vidusskolu Jelgavas novada teritorijā, kura atrodas Lietuvas pierobežā un 28 kilometru attālumā no pilsētas. Elejas vidusskola jau vairākus gadus aktīvi darbojas starptautiskos skolu sadarbības projektos, kas saistīti ar dabaszinību apguvi jaunāko klašu skolēniem viņu brīvajā laikā dabā. Šogad skola uzsāka arī pastiprinātu datorzinību kursu ar mērķi mācīt programmēšanu jau pamatskolā. Skolā strādā vairāki ceturto kvalifikācijas pakāpi ieguvuši skolotāji, kuri stundās aktīvi izmanto datorklasi. Diemžēl pašvaldības ierobežoto resursu dēļ nav iespējams nodrošināt skolēniem iespējas izmantot tos interneta resursu krājumus, kas būtu nepieciešami mācību darbā dažādu priekšmetu stundās un nodarbībās ārpus skolas telpām. Arī skolēnu vecākiem, kuru darba vietas ir laukos un lielākoties maz apmaksātas, nav iespējams nopirkt saviem bērniem planšetdatorus vai līdzvērtīgas ierīces. Lūdzu atbalstīt skolēnu interesi par tehnoloģiju izmantošanu mācību darbā, sadarbību ar citu valstu jauniešiem starptautiskos projektos un dot iespēju skolai iegādāties 14 planšetdatorus. Paldies jums un ceru uz atbalstu.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Komisija strādāja ar grozījumiem Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā, un uz otro lasījumi ir saņemti 33 priekšlikumi. 1. ir Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums, kurš ir balstīts uz Kultūras ministrijas iesniegto priekšlikumu un kurš definē, kas ir patiesā labuma guvējs. Komisijā ir atbalstīts. 2. ir finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā. 3. ir atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts. 4. ir kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 1. un 5. - komisijas priekšlikumā. 5. ir atbildīgās komisijas priekšlikums, un tas ir atbalstīts. 6. ir kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums. Atbalstīts. 7. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 8. - komisijas priekšlikumā. 8. ir atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 9. - kultūras ministres priekšlikums. Atbalstīts. 10. - kultūras ministres priekšlikums. Atbalstīts. 11. - kultūras ministres priekšlikums. Atbalstīts, redakcionāli precizējot. 12. ir frakcijas <PARTY> priekšlikums, kas paredz, ka, aizliedzot programmas, var balstīties uz citu valstu programmas aizliegumu kā pierādījumu bāzi. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā. 13. ir komisijas priekšlikums, un tas ir atbalstīts. 14. - deputāta Kaimiņa priekšlikums, kas nav atbalstīts. 15. - arī deputāta Kaimiņa priekšlikums. Nav atbalstīts. 16. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 17. - kultūras ministres priekšlikums. Atbalstīts. 18. - kultūras ministres priekšlikums. Atbalstīts. 19. - kultūras ministres priekšlikums. Daļēji atbalstīts iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā. 20. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 21. ir finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums, kas nav atbalstīts. Bet te man jāpaskaidro, ka tas nav formāli atbalstīts, jo tālāk šis priekšlikums ir atbalstīts 31.priekšlikumā
Cienījamie kolēģi! Lūdzu vērst jūsu uzmanību uz jautājumu, kuru nākamā gada budžeta izskatīšanas ietvaros aktualizē Ludzas novada pašvaldība. Runa ir par Ludzas pilsētā esošā tilta pār Garbaru upi pārbūves projekta finansiālu atbalstu no valsts budžeta līdzekļiem. Pašlaik esošais tilts neatbilst pilsētnieku vajadzībām, tā tehniskais stāvoklis un nolietotības pakāpe apdraud satiksmes drošību, padarot daļu pilsētas grūti sasniedzamu, līdz ar to traucē dažāda veida produktīvu un pilsētas attīstībai vajadzīgu projektu īstenošanu tās rietumu daļā. Ludzas novada pašvaldības projektam ir augsta gatavības pakāpe: ir izstrādāts un būvvaldē akceptēts tilta pār Garbaru upi Ludzā pārbūves projekts, aprēķinātas plānotās izmaksas. Summa vēl tiks precizēta, bet pašvaldība ir gatava nodrošināt daļu no nepieciešamajām būvdarbu izmaksām. Ieguvēji no šī projekta realizācijas būs visi, jo tādējādi tiks veicināta funkcionālo saišu veidošana starp attīstības centru un piegulošajām teritorijām, sniedzot atbalstu uzņēmējiem infrastruktūras sakārtošanai, radot uzņēmējdarbības attīstībai labvēlīgu vidi, tiks sekmēta publisko pakalpojumu pieejamība un iedzīvotāju mobilitāte, kas savukārt nostiprinās Ludzas novada kā attīstības centra konkurētspēju. Es vēlos atgādināt jums vienu faktu. Šis fakts visiem ir zināms. Ludza ir vecākā Latvijas pilsēta. Nākamgad Ludza svinēs 840. gadadienu. Es domāju, ka mēs varam palīdzēt pilsētai uzbūvēt šo tiltu. Lūdzu atbalstīt priekšlikumu.
Jā, kolēģi, mēs jau daļēji par šo ideju vakardien diskutējām. Tas attiecas uz lauksaimniekiem, kuriem ir sezonāls raksturs, un priekšlikums ir saglabāt esošo lauksaimnieku valsts sociālo apdrošināšanas iemaksu atskaites un iemaksu kārtību, neprasot no viņiem šīs atskaites un iemaksu veikt katru ceturksni, bet kā līdz šim - vienreiz gadā, īpaši, kā es teicu, ņemot vērā šo sezonalitātes raksturu un šo grozījumu iespējamo ietekmi uz apgrozāmajiem līdzekļiem lauksaimniekiem. Jau šobrīd, kolēģi... tālāk arī budžeta diskusijās jūs redzēsiet, lauksaimniekiem pēc daudziem gadiem pirmo reizi budžetā nav iekļauts atbalsts kredītprocentu segšanai. Tas nozīmē, ka, piemēram, lauksaimniecības zemes iegādei mazie, vidējie lauksaimnieki, kas šo programmu līdz šim bija aktīvi izmantojuši un arī vērsušies bankā, lai finansējumu saņemtu, varēja rēķināties ar valsts atbalstu. Šādas iespējas praktiski nākamajā gadā budžeta projektā nav paredzētas. Mēs ar jūsu balsojumu vakardien esam nobalsojuši arī ierobežot lauksaimniekiem iespējas vienlaikus ar saimniecisko darbību šajā jomā strādāt mikrouzņēmumā un papildus vēl piepelnīties. Mēs ar katru it kā šķietami mazo solīti pasliktinām šai nozarei konkurētspēju un šiem cilvēkiem, kas strādā šajā režīmā, iespēju nopelnīt. Un, es domāju, ne velti pēdējā laikā ir īpaši aktualizējušās arī... aktivizējušās arī ātro kredītu kompānijas, kuras piedāvā dažādus vilinošus priekšlikumus un produktus lauksaimniekiem ērtu, ātru, ne pārāk lētu aizņēmumu formā. Tas diemžēl ir tas, uz ko mēs mudinām šos lauksaimniekus šajā ārkārtīgi arī grūtajā laikā... kopumā uzņēmējiem. Aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Cienījamie kolēģi! Droši vien jūs esat pamanījuši, ka anotācija šim likumprojektam ir daudz biezāka nekā pats likumprojekts. Parasti tas tā notiek tad, kad vajag izskaidrot visas tās grūtības, kas parādīsies, realizējot konkrēto likumu. Drusku atgriežos pie vēstures. Godīgi sakot, savulaik likumdevējs ir radījis Latvijā milzīgu problēmu, ne īpaši korekti veicot īpašumu atdošanu likumīgajiem īpašniekiem un viņu mantiniekiem. Toreiz likumdevējs, atdodot atpakaļ īpašumus, bija paredzējis trīs izvēles iespējas īpašniekiem - vai nu saņemt kompensāciju par zemi, vai nu saņemt līdzvērtīgu zemes gabalu, vai nu atjaunot īpašumtiesības. Tas ir rets gadījums... tas bija precedents Eiropas Savienības postpadomju telpā; tas radīja uzreiz lielu problēmu un izveidoja zemes īpašnieku šķiru, kas faktiski pārtapa par rantjē šķiru. Līdz ar to šodien tas... Likumprojekts skar vairāku simtu tūkstošu cilvēku likteņus, jo paredz, ka zemes īpašnieku intereses tiks apmierinātas par dzīvokļu īpašnieku un viņu ģimenes locekļu līdzekļiem. Anotācijā ir minēts, ka kadastrālā vērtība izpērkamiem zemes gabaliem var būt ap 180 miljoniem eiro. Un faktiski tas vēl nav viss, ņemot vērā, ka ir paredzēts koeficients - 1,18 procenti... Tas nozīmē, ka par 18 procentiem tā izpirkšanas cena būs augstāka. Šodien faktiski tas likumprojekts lobē zemes īpašnieku un valsts ierēdņu intereses, jo, kā jūs lasījāt anotācijā, ir paredzēts papildu finansējums tiesu izpildītājiem, Valsts zemes dienesta darbiniekiem... et cetera. Tas tiešām ir vajadzīgs, bet, godīgi sakot, tas viss tiks pārlikts uz nodokļu maksātāju pleciem. Ir jāpieņem vai nav jāpieņem šis likumprojekts? Neapšaubāmi, ir jāpieņem, bet ne tādā veidā, kā tas ir pasniegts. Mums komisijā bija garas diskusijas par šā likumprojekta likteni, jo, godīgi sakot, ilgi strādāja... Tas nebija viens gads; Tieslietu ministrijas darbinieki strādāja pie šā likumprojekta vairākus gadus, radot šo koncepciju, konstrukciju, kas ir piedāvāta. Bet vēl būs nepieciešams liels d
Cienījamie kolēģi! Diezgan īpatnēji ir klausīties ārkārtas situācijā debates par to, kas ir svarīgāk – drošība vai koki. Kaut gan runa ir vispār ne par to. Ir runa par divām lietām: pirmkārt, par iecerēto naudas izlietošanu (kādām vajadzībām tas būtu) un, otrkārt, par valsts nekustamo īpašumu lietderīgu vai nelietderīgu lietošanu. Ja paskatāmies tos nekustamos īpašumus, kas pieder valstij šodien (un tie ir jaunie būvniecības projekti, kas jau ir realizēti)... no valsts pārvaldes un no pilsētas attīstības viedokļa... nu, tas ir zināms absurds. Paskatieties Valsts ieņēmumu dienesta ēku, kura nav īpaši pielāgota ne darbiniekiem, ne klientiem! Paskatieties labu piemēru – Iekšlietu ministrijas un Valsts policijas projektu, kas ir īstenots īstajā vietā! Tāpēc jautājums numur viens ir – kā mēs izmantojam to, kas mums jau ir šodien. Otrs jautājums, kurš nekādi nav saistīts ne ar drošību, ne ar kokiem, ir – vai būvēt vai nebūvēt administratīvās ēkas vispār? Un, ja to darīt, – kurā vietā? Rīgas pilsētas attīstības plānā savulaik bija iecerēts administratīvais kvartāls Torņakalnā. Laiki ir pagājuši, un situācija ir mainījusies: tur, paldies Dievam, parādījās nevis administratīvais centrs, bet universitātes pilsētiņa. Tas ir ļoti labs solis. Tāpēc šodien, es domāju, vienam otram no mums vajadzētu atteikties no priekšvēlēšanu situācijām un no priekšvēlēšanu aģitācijas... un vajadzētu mēģināt atteikties arī no nūdeļu karināšanas uz ausīm, apspriežot šo projektu kā tādu. Ir jādomā par nopietnākām lietām. Šis projekts nekādi nesiltinās ekonomiku... un nesiltinās arī būvnieku kabatas. Paldies.
Jā, paldies. Kolēģi! Nu, atļaušos šoreiz, reflektējot uz Riekstiņa kunga aicinājumu par labklājības ministri... un aizstāvēt tieši labklājības ministri un pateikt jums, godātie intelektuāļi no Jaunās konservatīvās partijas: ja mēs runājam jēdzīgi un pēc būtības, tad Riekstiņa kunga piedāvājums kopā spiest labklājības ministri neizklausās ne pieklājīgi, ne jēdzīgi, bet patiesībā - amorāli. Vienlaicīgi jāatgādina, ka tieši labklājības ministre bija tā, kas piedāvāja pārejas perioda situācijā, kad bāreņi atrodas bāreņu namos un kad aizliedza - ar iniciatīvu, ko akceptēja un aktīvi uzturēja tieši <PARTY> partija! - ļaut šos bērnus vēl aizvien adoptēt un atrast viņiem ģimeni ārzemēs... Un tāpēc man liekas, ka šī diskusija nav pārāk nopietni pieņemama un nav morālei un ētikai atbilstoša. Paldies.
Vai jums dažreiz neliekas dīvaini, ka vienmēr parādās “Nepareizi”, kad mēģina ielikt to kartīti? Tā tāda neirolingvistiskā programmēšana. (Starpsauciens.) Būtu labāk rakstījuši: “Tev ir iespēja darīt vēlreiz.” Mēs komisijā strādājām pie grozījumiem Pievienotās vērtības nodokļa likumā. Tika iesniegti 13 priekšlikumi. 1. - deputātu Sprūdes, Liepiņas, Gobzema, Šmita un Stepaņenko priekšlikums ir atsaukts. 2. - deputāšu Ločmeles-Luņovas un Papules priekšlikums par samazināto nodokļa likmi 12 procentu apmērā nav atbalstīts.
Godātie kolēģi! Katru gadu Latvijā tiek atzīmēta īpaša diena - Bāreņu svētdiena. Šogad to atzīmējām 6.novembrī - pavisam, pavisam nesen. Šajā dienā arī Valsts prezidents godināja ģimenes, kas ir devušas savu siltumu bāreņiem. Un arī prezidenta kundze Iveta Vējone ir sacījusi, ka katram bērnam ir jādod iespēja uzaugt ģimeniskā vidē. Ar ģimenisku vidi valsts amatpersonas un prominences ir domājušas tieši Latvijas ģimenes, nevis Amerikas vai Kanādas ģimenes. Diemžēl situācija Latvijā joprojām ir tāda, ka uz ārvalstīm adoptēto bērnu skaits pārsniedz to bērnu skaitu, kuri ir adoptēti Latvijā. Arī Saeimas Demogrāfijas lietu apakškomisijas deputāti jau pirms kāda laika bija konstatējuši to, ka ir šāds diezgan nepatīkams fakts. Diemžēl tas, ka bērni pārsvarā tiek adoptēti uz ārzemēm, nedara godu Latvijai. Mēs varam lepoties ar daudzām lietām, mēs varam arī dižoties ar bagāto valstu klubiņu OECD, mēs varam tēlot, ka esam ļoti cēli, uzņemot bēgļus, bet starptautiskās sabiedrības acīs tas, ka uz Latviju var atbraukt ārzemnieki un paņemt līdzi kādu bērnu, nedara tiešām mums nekādu godu. Mēs varam šajā situācijā darīt daudz ko, bet šis ir signāls, ka Latvijā joprojām nav sakārtota ģimeņu labklājības vide. Līdz ar to es uzskatu, ka šis priekšlikums par to, lai piešķirtu adoptētāju ģimenei... vienam no adoptētājiem apmaksātu 10 dienu atvaļinājumu, ir ļoti labs, tomēr mani apbēdina tas, ka šis priekšlikums ir ierobežots ar bērnu vecumu - līdz triju gadu vecumam Latvijā tiek ļoti labi adoptēti bērni, bet, piemēram, pēc 10 gadu vecuma sasniegšanas bērnam gandrīz nav cerību atrast mīlošu ģimeni tepat Latvijā. Tāpēc es uzskatu, ka būtu tikai loģiski, ka Latvijas valsts varētu atbalstīt adoptētājus, kuri ir gatavi adoptēt jebkuru bērnu, arī bērnu vecumā pēc trijiem gadiem, lai šis bērns augtu Latvijā. Es saprotu, ka mans priekšlikums ir ierobežots ar Darba likuma normu, kura bērnu vecumu ir ierobežojusi ar šo triju gadu vecumu, tāpēc arī Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas de