EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Godātie kolēģi! 20.janvārī, pavisam nesen - pirms divām dienām... es atvainojos - decembrī, mēs pulcējāmies uz ārkārtas sēdi, lai kopīgiem spēkiem labotu koalīcijas pieļautās kļūdas gan 2016.gada, gan 2017.gada budžetā. Tie, kas sekoja līdzi notikumiem, bija liecinieki tam, kādā izmisumā šī politika ir novedusi mūsu mazos un vidējos uzņēmumus. Cilvēki zaudē darbu un iztiku, un, ja jūs domājat, ka, pēdējā brīdī pieņemot dažus kļūdu labojumus, tagad varat ar mierīgu sirdi atpūsties, jūs maldāties. Jo cilvēki ir pamatīgi vīlušies valdības un Saeimas darbā. Situācija ir nestabila radītā haosa dēļ, un uzņēmēji ir iedzīti bailēs un neziņā, jo, pastumjot vezumu no kalna, to jau vairs nevar tik ātri apturēt. Pēdējā brīža centieni neaptur to cilvēku izmisumu, kuri spiesti meklēt jaunu darbu vai slēguši savus uzņēmumus, kā arī neatjauno uzticību tam, ka Latvijā var droši plānot savu biznesu un nebaidīties no forsmažora apstākļiem Saeimas un valdības lēmumu veidā. Nē! Saeimas 20.decembra sēdē nebija komandas darba tautas labā. Tā bija divu koalīcijas spēku cīņa par to, kā labāk slaukt savu ganāmpulku, - pieejot no labās puses vai no kreisās puses. Kā redzam, šī cīņa noslēdzās tikai šajā Saeimas sēdē. Bet parunāsim par šīs jezgas galvenajiem varoņiem! Proti, Reira kungs ir ielicis pamatus, tā teikt, sagatavojis recepti šai putrai un turpinājis to vārīt tālāk, būdams arī labklājības ministrs. Tādējādi Reira kunga atbildība par notiekošo ir pat dubulta, un šodien ir tikai loģiski saukt pie atbildības ne tikai Reiznieces-Ozolas kundzi, bet pirmām kārtām Jāni Reiru. Par finanšu ministru Reira kungs bija vēl šogad - līdz 11.februārim. Tagad mēs noslēdzam 2016.gadu, nodzīvojuši to ar Reira kunga sagatavoto budžetu un ar Reira kunga dāvāto labklājību. Un te nu ir jādomā, vai Reira kunga kā bijušā finanšu ministra bezdarbība un iniciatīvas trūkums ir bijusi ļaunprātība vai akla pašpaļāvība, dzīvojot no realitātes atrautajā koalīcijas komforta zonā. Jo, piemēram, vienīgā iespēja, kas pa
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Deputāti! Šis priekšlikums tika iesniegts kā nodrošinājums gadījumā, ja nebūs paskaidrojošu priekšlikumu 39.panta pirmās daļas 1.punktam, bet, tā kā šāds priekšlikums ir saņemts un tas ir nākamais priekšlikums, tad šo priekšlikumu es atsaucu ar nosacījumu, ka jūs balsosiet “par” nākamo priekšlikumu, kas ir vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums. (Starpsauciens: “Šantāža!”) Jā, par šo gan parunāsim. Mani priekšlikumi - 15. un 17.priekšlikums - ir alternatīva komisijas priekšlikumiem - 16. un 18.priekšlikumam. Un es nebūšu paštaisns tiepša, sakot, ka mani priekšlikumi ir ļoti balti un pārējie ir ļoti melni, bet vienkārši izklāstīšu argumentus, kāpēc. Runa ir par pētījumiem atkritumu apsaimniekošanai vai, precīzāk sakot, apglabāšanas apjomu samazināšanai. Zinātnieki un zaļie, dabas draugi, man saka: “Kāpēc tu esi pret pētījumiem? Mums tos vajag.” Mana atbilde ir: “Jā, pētījumi ir ļoti nopietna lieta, tie ir ļoti nepieciešami, un tāpēc tie nopietni organizējami. Un, lūdzu, pa parādes durvīm nāciet...! Saņemiet naudu un pa parādes durvīm atnesiet tos pētījumus!” Viņi atbild: “Nē, tur nekas nesanāks. Mums ir kaut kā jāiet no otra gala... ar baltiem diegiem salāpītiem ielāpiem...” Kāda ir alternatīvas būtība? Šie mani priekšlikumi - 15. un 17.priekšlikums - ir nemeklēt jaunas normas un jaunus resursus pētījumiem, bet izmantot esošos un, ja nepieciešams, tad tos arī pilnveidot, sakārtot. Pretējā alternatīva - 16. un 18.priekšlikums - ir tāda: esošie regulējumi praksē nekam neder, un mums vajag jaunus. Kādi, manuprāt, ir tie argumenti, ka mums jau ir pietiekami daudz likumu un citu resursu? Dabas resursu nodoklis. Pirmām kārtām tā objekts ir pētījumi un atkritumu apsaimniekošana. Šī likuma mērķis ir atkritumu apsaimniekošana, pārstrāde un apglabāšana. No dabas resursu nodokļa 40 procenti aiziet valsts pamatbudžetā, tātad ne gluži videi, un 60 procenti aiziet pašvaldībām, bet tas ir speciālajā budžetā.
Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par 7. priekšlikumu: par – 28, pret – 55, atturas – nav. Cienījamie, godātie kolēģi, kuri vēl ir ar mums! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts institūciju darbību ārkārtējās situācijas laikā saistībā ar Covid-19 izplatību”” otrajā, galīgajā, lasījumā: par – 84, pret un atturas – nav. Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par runas laika saīsināšanu ārkārtas sēdē izskatāmajiem jautājumiem, nosakot, ka, runājot pirmo reizi – trīs minūtes, otro reizi – viena minūte; debatējot par likumprojektiem otrajā un trešajā lasījumā pirmo reizi – divas minūtes, otro reizi – viena minūte: par – 58, pret – 27, atturas – nav. Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par lēmuma projektu “Par Ministru kabineta 2020. gada 7. maija rīkojumu Nr. 254, ar kuru grozīts 2020. gada 12. marta rīkojums Nr. 103 “Par ārkārtējās situācijas izsludināšanu””: par – 88, pret un atturas – nav.
Kolēģi, mazliet atgriežoties pie 10.panta un pēc tam turpinot debates par šo priekšlikumu, es gribu atgādināt un parādīt to absurdo situāciju, kurā mēs esam nonākuši, pieņemot šo likumprojektu. Drošības policijā, es vēlreiz atgādinu, tiek veidota datu apstrādes... gaisa kuģu pasažieru datu apstrādes nodaļa. Ļoti labi! Bet, formāli skatoties, manā uztverē, šī nodaļa nevar nodarboties ar analīzi. Mums meklēšanā ir simtiem cilvēku. Mums ir nevēlamo personu saraksts. Ir Interpola saraksts - teroristi. Ir Šengenas zonas saraksts. Pēc būtības visiem šiem sarakstiem jābūt vienā vietā, un automātiski programma uzrāda tās personas, kuras ir meklēšanā, kuras pārbaudāmas padziļināti. Šobrīd, lasot to likumu, es to saprotu tā. Tikai vienā gadījumā, proti, ja man ir personīgas aizdomas, ka Miķelis vai Pēteris lido ar konkrētu lidmašīnu, es varu pieprasīt šos datus. Analīzi kā tādu bez tiesneša sankcijas veikt neviens nevar. Arī ārkārtas gadījumos, Seržanta kungs! Aicinu lasīt uzmanīgi likumu. (Dep. S.Āboltiņa: “Šajā priekšlikumā ir runa par pārejas noteikumiem!”) Par šo konkrēto datumu. Āboltiņas kundze! (Dep. A.Kaimiņš: Nesarunāties ar Āboltiņu!”) Tagad paskatīsimies, ko iesniedza Iekšlietu ministrija šajā likumprojektā. Iekšlietu ministrija iesniedza ļoti vienkāršu priekšlikumu, ka likumam jāstājas spēkā pagājušā gada 1.decembrī. (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Kāds ir tagad priekšlikums, un kāpēc tādi priekšlikumi ir nepieciešami - arī komisijas sēdē es nevarēju saņemt atbildi uz to. 33.priekšlikums. Likuma 5.pantā gaisa pārvadātājiem noteiktā pienākuma nosūtīt pasažieru datus iekļaušanai reģistrā izpilde uzsākama ne vēlāk kā līdz 1.septembrim. Otrs datums ir 3.aprīlis, ko paredz nākamais priekšlikums. Un man ir elementārs jautājums. Jūs plānojāt šā likuma stāšanos spēkā 1.decembrī, izejot visas saskaņošanas procedūras, un pēkšņi konstatējāt: “Nē, mēs neesam tam gatavi.” Kāpēc tas tā notiek? Kāpēc Ministru kabinets iesniedz parlamentam nekvalitatīvus likumprojektus? Ja
Kolēģi! Nu, pirmā sajūta - gribas lamāties un uzdot jautājumu, vai tiešām esat tik nekompetenta un stulba, tik... valdība un valsts pārstāvji. Gadu atpakaļ, kad bija pirmais vilnis, es sekoju tirgum, kas vispār notiek Latvijā. Piemēram, Liepājā. Pilns ss.com - sludinājumi par viesnīcu un lielisku un smuku ēku pārdošanu. Cilvēki saprata, ka nav nākotnes. Labāk pārdot un tikt vaļā no kaut kādiem īpašumiem nekā palikt ar parādiem un vēl uzsākt kaut kādu maksātnespējas procesu... diemžēl. Gada laikā mēs redzējām, ka atbalsta mehānismi valstī vispār nestrādā, visi paziņojumi no Valsts ieņēmumu dienesta bija vienkārši cilvēku apmuļķošana. Atceros, gadu atpakaļ bija kaut kāda akcija Valsts ieņēmumu dienestam - samaksā visus parādus, mēs tev piešķirsim atvieglojumus. Nekā nebija! Uzņēmēji sūdzas, uzņēmēji raksta un saka - nu kur ir tā uzticība? Vārdi nesakrīt ar darbiem. Un tie grafiki, kuri bija doti uzņēmējiem (es runāju tagad par restorāniem)... Uzņēmēji varēja uztaisīt grafikus, maksājot minimālās iemaksas. Bet kas sanāk? Ko mēs redzam tagad? Pēkšņi uzņēmējs saņem paziņojumu, ka viņam tomēr tā palikusī daļa ir jāatmaksā, un vēl termiņš ir līdz, piemēram, pirmdienai. Vai ārkārtējā situācijā tas ir no valsts puses normāli? - es pat gribēju pajautāt. Tas ir amorāli tagad iznīcināt pēdējos, kas vispār palikuši mūsu valstī. Pirmkārt. Mēs jau par PVN samazinājumu runājām ļoti, ļoti... divus gadus atpakaļ. Teica, ka tas ir liels lobijs. Latvijas Restorānu asociācija jūs aicināja pie sevis, kur atklātā valodā restorānu pārstāvji pastāstīja, kā viņiem notiek tā shēmošana ar to PVN, ka, ja būtu PVN samazinājums ap 10, nu, kaut 11 procentiem, tas vienkārši... mēs varētu cīnīties arī ar ēnu ekonomiku. Viņi paši bija gatavi iznākt no šīs ēnu ekonomikas. Ko mēs izdarām? Neko. Mēs viņus ierobežojam, mēs viņiem sūtām brīdinājumus, mēs viņiem aizveram biznesu, man liekas, tas ir ļoti negodīgi. Kāda nākotne mūs te, Latvijā, gaida - nav skaidrs. Otrkārt. Ko es gribēju vēl pastāstīt? Par V
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Šī pieprasījuma fabula principā ir ļoti vienkārša. To izskatot, it kā nekādi sarežģījumi nevarētu rasties. Pirms trim gadiem ar absolūtu balsu vairākumu Saeima pieņēma lēmumu, ka cilvēki, kas ir tiesāti par dzimumnoziegumiem, nedrīkst strādāt izglītības iestādēs, nedrīkst strādāt ar bērniem. Un tas ir ļoti loģiski. Šos grozījumus Bērnu tiesību aizsardzības likumā mēs pieņēmām lielā vienprātībā. Viss ir loģiski. Bet izrādās, ka dzīvē tas tā nav. Kaut gan katru dienu Iekšlietu ministrijas Informācijas centrs saņem desmitiem pieprasījumu par to vai citu personu: vai viņa ir sodīta vai nav sodīta, vai viņa drīkst strādāt izglītības iestādē... Notiek parasts rutīnas darbs. Bet šeit ir īpašs gadījums, kas iziet ārpus jebkādām saprāta robežām. Triju gadu laikā nevar... netiek pieņemts lēmums par to, ka viena persona nedrīkst strādāt centrā, kurā sporto bērni. Un divas iestādes - Daugavpils Olimpiskais centrs un Daugavpils pašvaldība - nevar pieņemt lēmumu, lai attiecīgo personu atbrīvotu no amata. Tālāk. Šajā konfliktā ir iesaistītas piecas ministrijas, taču neviena no tām nav tik drosmīga, lai pateiktu: “Klausieties, ir likuma pārkāpums!” Kādas tad? Tieslietu, Iekšlietu... pašvaldību... izskrēja no galvas... Izglītības un zinātnes ministrija. Un kāpēc pieprasījums ir adresēts premjeram? Tāpēc, ka triju gadu laikā neviena no ministrijām, neviena atbildīgā amatpersona nevar pieņemt lēmumu, un mūsu acu priekšā notiek likuma klaja ignorēšana. Ja atbilst patiesībai tas, ko pauda mūsu kolēģis Eigima kungs Pieprasījumu komisijā, - ka, neskatoties uz likuma prasībām, domes priekšsēdētājs preses konferencē paziņo, ka šis cilvēks ir strādājis un turpinās strādāt attiecīgajā iestādē, tad rodas jautājums: uz kurieni mēs ejam? Kāpēc pieprasījums ir adresēts premjeram? Tāpēc, ka viņa pārraudzībā... pakļautībā ministrijas nav spējīgas pieņemt attiecīgus un adekvātus lēmumus. Klaji tiek ignorētas likuma prasības. Bet tā vēl būtu pusbēda. Minis
Dārgie kolēģi! Krīzes laikā nav tādas nozares, kura necietīs. Pat tās nozares, kuras īstermiņā būs ieguvējas, ilgtermiņā par tādām nevarēs uzskatīt. Līdz ar to ir muļķīgi noteikt kaut kādas īpaši aizsargājamās nozares. Un varbūt vienreiz dzīvē, koalīcija, jūs varētu ieklausīties uzņēmējos, kas jums atnes līdzekļus, kas jums piepilda budžetu. Varbūt vienreiz dzīvē ieklausieties tajos cilvēkos, kas jums algu maksā! Un arī uzņēmēji, tie, kas aicina parlamentu... es aicinu visus uzņēmējus beigt baidīties un pastāvēt uz savu viedokli daudz nopietnāk. Pirmkārt. Mums ir jāizvēlas nevis nozares, bet prioritāri uzņēmumi, konkrēti uzņēmumi - ar konkrētu nosaukumu, ar konkrētu īpašnieka vārdu un uzvārdu -, kuri mums ir jāatbalsta. Un tie prioritārie uzņēmumi, kuri mums ir jāatbalsta, ir ražojoši uzņēmumi. Jo tieši ražojoši uzņēmumi ir tie, kas mums palīdzēs izkļūt no krīzes. Nosakot nozares, jūs vienmēr kādu izlaidīsiet; nosakot uzņēmumus, jūs arī kādu izlaidīsiet, bet objektīva būs iespēja sniegt palīdzīgu roku tiem, kuri visvairāk ienes nodokļos un visvairāk nodarbina cilvēkus un kuri visvairāk palīdzēs atjaunoties ekonomikai Latvijā. Tas ir pirmkārt. Un otrkārt. Mēs šodien lemsim par azartspēlēm. Krīzē, visticamāk, arī azartspēļu nozare cietīs. Bet - krīzē vienlaikus ir tā izcilā iespēja no azartspēlēm atteikties! Un šajā sakarā es varu minēt vienu salīdzinājumu. Ziniet, cilvēki arī Aušvicā zaudēja darbu. Viņi zaudēja darbu, un droši vien kaut kādā veidā... kaut kā ekonomika arī tajā laikā cieta. Mums ir jāatsakās no tā, kas nes ļaunumu sabiedrībai, jo ekonomiku nevar uzbūvēt uz tām nozarēm, kas pēc būtības daudziem Latvijas iedzīvotājiem nes ļaunumu, un azartspēles ir viena no šādām nozarēm. Kā var būt situācija, ka mums ir slēgti teātri, slēgtas skolas, slēgti sporta klubi, bet azartspēļu vietas mums ir atvērtas? Kā tas ir iespējams? Un es jums paskaidrošu, kā tas ir iespējams. Tas ļoti vienkārši ir iespējams tāpēc, ka, lūk, koalīcijā ir dažas partijas vai daži politiķi,
Jā, paldies. Es ļoti labi saprotu, ka no juridiskās loģikas un no maternitātes un slimības apdrošināšanas likumdošanas konteksta definīcija, kā tiek piedāvāts pabalsts, ir pietiekoši korekta un ir pieņemama, un atbalstāma. Protams, arī šajā gadījumā jāatzīst - labi, ka ministrija pieteikusi savlaicīgi un ātri reaģējusi. Un, manuprāt, Jaunās konservatīvās partijas mēģinājumi tagad piespiest labklājības ministri... un neuzņemties savu atbildības jomu, nav pietiekoši korekti. Šī pabalsta piešķiršana ir atbalstāma, un atkarībā patiešām no citām iesaistītajām ministrijām, tajā skaitā no tā, cik Izglītības un zinātnes ministrija efektīvi spēs nodrošināt aizsardzības pasākumus gan pedagogiem, gan skolēniem, būs arī atkarīga kopējā situācija ar infekcijas izplatību. Tāpēc nevajag uzklupt tam, kas piedāvā risinājumus, turklāt pietiekoši operatīvi un savlaicīgi, neuzņemoties savu dalību šajā pasākumā, proaktīvi rīkojoties un nodrošinot infekcijas izplatības samazināšanu kontekstā ar skolu darbību un skolotājiem. Paldies.
Godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! No šīs tribīnes pēdējās stundas laikā ļoti daudz tika runāts par darba kvalitāti, par likumprojektu kvalitāti un tamlīdzīgi. Piekrītu tam, ko Kūtra kungs kā ziņotājs teica par šo likumprojektu, bet atgriezīsimies pie mūsu darba kvalitātes. Šie te visi ir pavadošie likumprojekti, par kuriem runāja Kūtra kungs. Bet pamatlikums, kuru komisija - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija - skatīs otrdien, ir Noziedzīgi iegūtas mantas konfiskācijas izpildes likums. Neviens nezina (vienīgi varbūt kāds cer), vai komisija atbalstīs šo likumprojektu vai neatbalstīs. Vai pēc tam parlaments to pieņems vai nepieņems. Sakiet, lūdzu, kas tā ir par darba organizāciju? Kāpēc mēs atkal sastopamies ar to, ka Saeimas Prezidijs nevar normāli likumprojektu paketes nodot vienai komisijai, lai kaut vai visas pārējās komisijas būtu līdzatbildīgās? Jums acīmredzot... Par tādu darba kvalitāti var tikai pabrīnīties. Kas un kur pieņem šos lēmumus? Manā uztverē tas likumprojekts, kuru komisija skatīs nākamotrdien, vairāk atbilst terminam “tiesu izpildītāju lobiju likums”, jo tas lobē vienu konkrētu kategoriju. Un uzdodiet sev jautājumu arī turpmāk, runājot un diskutējot par šo likumprojektu. Nesen tika konfiscēti un valsts budžetā ieskaitīti 50 miljoni eiro, kuri pie mums atnākuši no Ukrainas. Par to diskutē pat valstu prezidenti. Un tagad pēc šīs koncepcijas, kuru mums jāsāk šodien apstiprināt, izriet, ka par to, ka neko nedara, tiesu izpildītājs saņems atlīdzību... saņems atlīdzību par to, ka no viena rēķina pārskaita otrā rēķinā kaut kādu naudas apjomu. Nevar šādi, saraustīti, skatīt likumprojektus, kuri ir vienā paketē! Es tomēr aicinu Prezidiju pārskatīt savas darbības praksi un, ja runājam par kvalitāti, pirmām kārtām šo kvalitātes prasību attiecināt arī uz sevi. Es ceru, ka nevajadzēs mainīt Prezidija sastāvu.
Komisijas vārdā tikai atgādināšu, ka 22. priekšlikums komisijā netika atbalstīts. Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Turpinām skatīt minēto likumprojektu. 23. – deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Tā būtība ir izslēgt 5.1 pantu jaunajā redakcijā. Tas nozīmē, ka deputātes lūdz faktiski iesaldēt deputātu atalgojumu. Komisijā priekšlikums netika atbalstīts. 24. - arī deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Tas paredz ierobežot to deputātu atalgojumu, kuri pilda papildu amata pienākumus kā komisiju vai apakškomisiju vadītāji. Priekšlikums komisijā netika atbalstīts. 25. - <PARTY>s frakcijas priekšlikums. Arī paredz izslēgt likumprojekta 5.1 pantu. Faktiski ir līdzīgs, identisks 23. priekšlikumam, par ko mēs balsojām un neatbalstījām. Komisijā netika atbalstīts. 26. - deputāta Ralfa Nemiro priekšlikums. Identisks iepriekšējam priekšlikumam. Komisijā netika atbalstīts. 27. - Ministru kabineta priekšlikums. Paredz to, ka... Balstoties uz Juridiskā biroja atzinumu par reprezentācijas izdevumu izslēgšanu no mēnešalgas... Juridiskais birojs norādījis, ka tas neatbilst likuma sistēmai, tāpēc Ministru kabinets ir sagatavojis šo priekšlikumu. Komisijā tas tika atbalstīts. 28. - deputāšu Švecovas un Stepaņenko priekšlikums. Paredz izslēgt 6. panta jauno redakciju, kas reglamentē Saeimas vēlēto amatpersonu atalgojuma pieaugumu. Komisijā netika atbalstīts.
Labrīt, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Tātad turpinām strādāt ar likumprojektu. 4.–9. priekšlikums ir saistīts un runā par jaunās... pēc jaunās numerācijas par likumprojekta 2. un 3. pantu. 2. pantā tiek teikts, ka valsts konkrētu īpašumu bez atlīdzības nodod Rīgas Riharda Vāgnera biedrībai. Minēts īpašuma kadastra numurs un biedrības reģistrācijas numurs. 3. pantā savukārt definēti šī īpašuma nodošanas mērķi – tātad nodrošināt kultūras pieminekļa atjaunošanu, tā turpmāku publisku pieejamību un izmantošanu kultūras un izglītības mērķiem. Tāpat arī noteikts, ka biedrība ir par šo īpašumu atbildīga. 4. – Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 8. un 9. priekšlikumā. Attiecīgi par šo priekšlikumu aicinu balsot “pret” vai atturēties. 5. – kultūras ministra Naura Puntuļa priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 8. un 9. priekšlikumā. Tad arī šajā aicinu balsot “pret” vai atturēties. 6. – finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 8. priekšlikumā. Tātad 7. – finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9. priekšlikumā. Arī par šo aicinu balsot “pret” vai atturēties. Paldies. Atbildīgās komisijas... 8. – atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Tāpat arī 9. – atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 10. un 11. – Juridiskā biroja priekšlikums. Tie ir daļēji atbalstīti un iekļauti 13. – komisijas priekšlikumā, kurā uzskaitīti ierobežojumi un pienākumi, kas jāievēro nekustamā īpašuma saņēmējiem. 11. – Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 13. – atbildīgās komisijas priekšlikumā. Tātad 12. – kultūras ministra Naura Puntuļa priekšlikums. Piedāvātais redakcijas variants nav atbalstīts komisijā. Jā, tālāk mēs nonākam pie 13. – Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas attiecīgā priekšlikuma, kurš ir atbalstīts. Paldies. Tātad 14. – atbildīgās komisijas priekšlikums. Paredz valstij un pašvaldībai tiesības piedalīties nekustamā īpašuma a
Kolēģi! Plānojot budžetu vai strādājot pie budžeta, tas darbs balstās uz diviem principiem, uz divām prasībām - nepieciešamību palielināt ieņēmumus un nepieciešamību optimizēt izdevumus. Un tāpēc, vērtējot arī šo priekšlikumu, būtu svarīgi paanalizēt, kā šos divus vaļus ietekmētu šā priekšlikuma realizācija. Vēlos atgādināt, ka pavisam nesen mums te bija baigās diskusijas un bija arī pieņemti attiecīgi lēmumi, kad gāja, es teiktu, nevis karš, bet tāds pierobežu strīds, runājot par tirdzniecības lietām, kad bija runa par akcīzes nodokli alkoholiskajiem dzērieniem, jo manipulācija vai manevri ar nodokļiem līdzēja šinī konkurentu cīņā gūt zināmus panākumus. Runājot tieši par šo priekšlikumu. Dabīgi, ja mēs runājam par pastāvīgiem darbības apstākļiem, tas var mazināt ieņēmumu daļu, mazinot ieņēmumus no pievienotās vērtības nodokļa šinī nozarē, bet apjomi nav prognozējami. Un šodien, ja mēs gribam prognozēt šos darbības apjomu palielinājumus, mums vajag radīt attiecīgus apstākļus, un šis piedāvājums ir viens no apstākļiem, kas līdzētu, es teiktu, gūt pozitīvus panākumus konkurences cīņā. Par to jau šodien ir runāts. Ja mēs runājam par izdevumu optimizāciju. Koalīcijas deputāti var pateikt: “Nu mēs jau pieņēmām lēmumus, lai ieguldītu vairākus... lielas summas šinīs nozarēs, lai to atbalstītu krīzes situācijā.” Bet atbalsts šinī gadījumā - tā atkal ir tūlītēja lieta un tūlītējs risinājums. Ja mēs runājam kaut par diviem soļiem uz priekšu, šinī gadījumā vajag stiprināt pašu nozari. Piedāvātais priekšlikums ir tikai viens no iespējamiem soļiem, kā vajadzētu un varētu palīdzēt tūrisma nozarei, kura pārdzīvo smagus laikus, bet tā nav nogrimusi līdz galam. Un tāpēc šeit konkurences apstākļos ir svarīgi izmantot jebkuru sviru, lai atbalstītu šo nozari, un tāpēc īpaši svarīgi šo priekšlikumu atbalstīt, kaut sekojot līdzi mūsu konkurentiem no Lietuvas un Igaunijas. Aicinu atbalstīt. Paldies.
Deputāti (Zālē troksnis.), lūdzu jūsu uzmanību uz brīdi! Pēc piecām minūtēm Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēžu zālē (Jēkaba ielā 6/8, trešajā stāvā) sāksies Saeimas deputātu grupas sadarbības veicināšanai ar Ungārijas parlamentu saruna ar Ungārijas premjerministra biroja sekretāru starptautisko attiecību un komunikācijas jautājumos Zoltānu Kovāču. Tā ir reta iespēja - paziņot savu viedokli un uzdot jautājumus vienai no informētākajām Ungārijas valdības amatpersonām. Uzaicinu visus deputātus, kā arī... tos, kas ir pieteikušies. Paldies.
Cienītās deputātes, godātie deputāti! Es ceru, ka šis likumprojekts neradīs problēmas. Tātad ir saņemti četri priekšlikumi. Viens priekšlikums ir tīri tehnisks. Sociālo un darba lietu komisija piedāvā nosaukumā lietot vārdu “grozījumi”, jo mums ir četri priekšlikumi. Un tālākie trīs ir... ...komisijā atbalstīts. Tālākie trīs priekšlikumi ir labklājības ministra Auguļa priekšlikumi, un tie visi attiecas uz 34.pantu “Ieturējumi no maternitātes, paternitātes, vecāku slimības un apbedīšanas pabalstiem”. Visus priekšlikumus komisija atbalstīja vienbalsīgi. Es aicinu atbalstīt 2. - Auguļa priekšlikumu. 3.priekšlikums arī Auguļa priekšlikums. Un 4.priekšlikums. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Komisija vienojās par 13.februāri.