EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Diemžēl man liekas, ka Znotiņa kungam pietrūkst emocionālas un intelektuālas inteliģences. Un, kad vērojams tāds iztrūkums, tad cilvēks pāriet nevis pie argumentācijas un konkrētu argumentu juridisko vai ekonomisko apsvērumu nosaukšanas, bet pie oponenta personības un sava redzējuma un savu faktu interpretācijas pasniegšanas publiskajā telpā. Reflektējot uz viņa izteicieniem, es gribu tikai teikt, ka demagoģija, no konteksta izrauts faktu savārstījums, no konteksta izrauta informācijas pasniegšana tik būtiskos likumprojektos var nodarīt ļoti nopietnu kaitējumu un patiešām legalizēt noziedzīgas shēmas nodokļu apiešanas jomā. Un negribētos, lai atsevišķu jauno un ļoti enerģisko demagogu pūles, izmantojot savu Saeimas deputāta stāvokli un savu iespēju publiski uzstāties un bīdīt kaut kādas idejas, pārstāvot ļoti šauras finanšu grupas intereses, pārvērstos par tādu kā upi legālai nodokļu samazināšanas shēmas īstenošanai. Es gribu teikt, ka, manuprāt, Finanšu ministrijā strādā ļoti kompetenti, atbildīgi un ļoti izsvērti cilvēki, kuri gadu gadiem nodrošinājuši Latvijas pāreju finansiālajā jomā uz stabilu attīstīto ekonomiku, – ko nevar noliegt. Un tas ir... lielā mērā ir, pateicoties viņu darbam, profesionalitātei un inteliģencei, ka viņi grūtās un sarežģītās politiskās cīņās spēj atrast optimālus risinājumus, kas ļauj attīstīties ekonomikai, nesagrauj tautsaimniecību un nodrošina arī uzņēmējdarbības attīstību. Manuprāt, to nevar noliegt. Pašlaik Latvijā Finanšu ministrija ekonomiskās krīzes apstākļos darbojas ļoti proaktīvi, profesionāli un efektīvi. Tāpēc es piedāvāju ļoti izsvērt tos grozījumus, ko pašlaik piedāvā Znotiņa kungs un Feldmana kungs. Paldies.
Strādājam ar likumprojektu “Par Latvijas Republikas un Japānas konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas attiecībā uz ienākuma nodokļiem, ļaunprātīgas izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanu un tās protokolu”. Komisija savā sēdē likumprojektu atbalstīja un ierosina atzīt šo likumprojektu par steidzamu. Lūdzu deputātus atbalstīt. Lūdzu deputātus atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Ja deputātiem nav iebildumu, lūdzu tūlīt atbalstīt arī otrajā, galīgajā, lasījumā. Likumprojektu “Par Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu” komisija atbalstīja. Lūdzu deputātus atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - 5.aprīlis.
Ļoti cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā šodien ziņoju, ka likumprojekts “Grozījums Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un aizsardzības likumā” skatāms trešajā lasījumā. Komisijā kopumā ir saņemti astoņi priekšlikumi. Kaut arī lielākajā daļā no tiem ir risināti formālas dabas jautājumi, izraisījās spēcīgas diskusijas. 1.priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. - deputāta Kļaviņa priekšlikums. Nav atbalstīts. 3. - deputātes Aizstrautas priekšlikums. Daļēji atbalstīts. 4. - deputātes Stepaņenko priekšlikums. Daļēji atbalstīts.
Ļoti cienījamā priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Skatām likumprojektu, kurš sākotnēji paredzēja zemessargiem iespēju uz laiku aizvietot Nacionālo bruņoto spēku profesionālā dienesta karavīrus. Kopumā ir saņemti 13 priekšlikumi. 1. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - atbildīgās komisijas priekšlikumā, kurš arī ir atbalstīts. 4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 6. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts. 8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 10. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. 11. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas saistīts ar maksātnespējas administratoriem, kuri vienlaikus ir arī advokāti. Tātad ar šo priekšlikumu likumā tiek iekļauts veids, kas... izkristalizējās no Satversmes tiesas sprieduma, proti, kāda informācija maksātnespējas administratoriem, kuri ir advokāti, deklarācijā ir jāsniedz un kāda - nav. Tātad šeit ir paredzēta tieši kārtība. Tas ir atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš ir atbalstīts. 12. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Un 13. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Tātad visi priekšlikumi izskatīti. Aicinu atbalstīt otrajā lasījumā. Šā gada 14.aprīlis.
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! 2016.gada 5.maijā Saeima saņēma 12 199 Latvijas pilsoņu kolektīvo iesniegumu “Rīgas īstā Uzvaras laukuma atjaunošana”. 2016.gada 8.jūnijā Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija uzklausīja iesnieguma pārstāvi, kurš pamatoja divus iesniegumā izteiktos ierosinājumus. Pirmais - Rīgas Uzvaras laukumā uzstādīt plakātus un norādes, uz kuriem būtu uzrakstīta vēsturiskā informācija par Uzvaras laukumu, un otrais - atjaunot Rīgas Uzvaras laukumu tā 1930.gados sākotnēji iecerētajā veidolā. Pēc iesnieguma pārstāvju uzklausīšanas komisija nolēma uzdot Rīgas domei un Ārlietu ministrijai sniegt informāciju saistībā ar Uzvaras laukuma atjaunošanu tā 1930.gados sākotnēji iecerētajā veidolā. Rīgas dome ziņoja, ka Uzvaras laukumu atjaunot tā sākotnēji iecerētajā veidolā, realizējot 1939.gada arhitektūras konkursa ieceri, nav iespējams, jo ir būtiski mainījusies pilsētbūvnieciskā situācija. Pēckara periodā šajā teritorijā ir uzbūvēts Akmens tilts, Latvijas Nacionālās bibliotēkas ēka un šīs bibliotēkas infrastruktūras objekts Mūkusalas ielā, viesnīca Radisson Blu, izveidots Latvijas Dzelzceļa vēstures muzejs. Pašreizējā Uzvaras parka teritorijā uzcelts Uzvaras piemineklis, veikta atsevišķu privātmāju rekonstrukcija, uzbūvētas daudzstāvu dzīvojamās mājas, Preses nams un Swedbank administratīvā ēka, kā arī veikta iekškvartāla apbūve. Vienlaikus dzelzceļa pretējā pusē tiek būvēts Latvijas Universitātes ēku komplekss, paredzēta Rīgas pilsētas jaunā administratīvā centra, kā arī starptautiskās autoostas būvniecība un pazemes pārvada ierīkošana, bet sakarā ar starptautiskā projekta Rail Baltic attīstību paredzēts jauns tilts pāri Daugavai un dzelzceļa sliežu ceļu rekonstrukcija, turklāt zemes īpašnieki paredzējuši kompleksi attīstīt apbūvi ap Āgenskalna līci. Visas šīs būves ir būtiski mainījušas 1939.gada arhitektūras konkursā iekļautās teritorijas apbūvi. Lai īstenotu šajā konkursā piedāvātos risinājumus, būtu jānojauc virkne minēto objektu. Ā
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Dombravas kungs šeit minēja to, ka <PARTY> runā par drošību, un tas rada viņam bažas. Dombravas, kungs! Kad koalīcijas partijas pārstāvji no Saeimas tribīnes sāk diskutēt par drošību, man, godīgi sakot, nāk smiekli. Tāpēc, ka tad es pēkšņi atceros, kurš tad ir novedis mūsu valsti līdz kliņķim drošības jautājumos. Vai tas nebija aizsardzības ministrs Kristovskis? Kādreizējais LNNK biedrs un pēc tam <PARTY>S biedrs. Vai tas nebija Artis Pabriks? Vai tas nebija tagadējais ārlietu ministrs (Dep. E.Smiltēns: “Kāds sakars?!”), kurš, būdams valsts sekretārs Aizsardzības ministrijā, dalīja naudu pa labi, pa kreisi, tikai ne bruņotajiem spēkiem, Smiltēna kungs, vai tā nebija iekšlietu ministre Linda Mūrniece, kura likvidēja vienīgo Policijas akadēmiju? (Starpsauciens.) Un tad ir jautājums: visus šos gadus (Starpsaucieni.) arī jūsu pārstāvētā partija un frakcija ir bijusi valdībā. Kā tad jūs balsojāt? Kā jūs atbalstījāt? Kāpēc tad jūs neatbalstījāt manus priekšlikumus par divu procentu piešķiršanu aizsardzības budžetam 2011., 2012.gadā? Kāpēc jūs neesat uzdevis jautājumus ārlietu ministram? Kāpēc mēs neesam pildījuši līguma nosacījumus ar <PARTY>TO, kurus mēs apņēmāmies pildīt, kad iestājāmies, ka 2013.gadā jau bija jābūt diviem procentiem? Kāpēc tā notiek? Kāpēc jūs balsojat pret investīciju piešķiršanu valsts drošības iestādēm, robežsardzei un jaunu tehnoloģiju iegādei? Tas ir tas, kas skar drošību. Kas skar konkrēti likumprojektu. Tas ir nekāds. Kā vienmēr no Ministru kabineta ir atnācis absolūts brāķis. Es šajā gadījumā nerunāju par līgumu, bet par likumprojektu, un man atkal atmiņā uzvirmo tādi tēli kā bijušais Aizsardzības ministrijas parlamentārais sekretārs Veiko Spolītis un aizsardzības ministrs Artis Pabriks. Tad, kad mēs komisijā apspriedām likumprojektu no valsts budžeta paketes par <PARTY>TO Stratēģiskās komunikācijas izcilības centru, tika uzdoti elementāri naivi jautājumi: kāds ir budžets? Kam tas tiks tērēts? Kādi i
Augsti godātais Valsts prezidenta kungs! Augsti godātais Ministru prezidenta kungs! Godātie Saeimas deputāti! Ministri! Ekselences! Dāmas un kungi! Mīļie tautieši! 1918. gada 18. novembris ir tā vēsturiskā diena, kurā pirms 99 gadiem tika proklamēta mūsu neatkarīgā Latvijas valsts. Kopš tā laika šī diena ir mūsu likteņzīme, mūsu spēka zīme, mūsu svētki! Taču latviešu nācijas apziņa un valstsgriba nav dzimusi vienā dienā. Tā veidojās soli pa solim daudzu gadu garumā. Par simboliskām pieturzīmēm šā ceļa noslēgumā kļuva uzsaukumi, kas aicināja dibināt latviešu strēlnieku bataljonus, un latviešu bēgļu komiteju dibināšana 1915. gadā. Upuri Nāves salā 1916. gadā. Latgales latviešu kongress Rēzeknē un Latvijas Pagaidu nacionālās padomes izveidošana Valkā 1917. gadā. Mūsu valsts pēc Pirmā pasaules kara varēja piedzimt tādēļ, ka tāda bija tautas griba, ka bija prasme vienoties augstu mērķu vārdā, ka tika pareizi uztvertas jaunās vēsmas, kas bija ielauzušās pasaules ģeopolitiskajos procesos. Tolaik uz Eiropas kartes sevi iezīmēja ne tikai Latvija, bet arī citas jaunas nacionālas valstis – Lietuva, Igaunija, Somija, Polija un Čehoslovākija. Baltijas valstis prata atgūt savu neatkarību atkārtoti – pēc 50 okupācijas gadiem. Mēs lepojamies ar to, ka Latvija kā eiropeiska valsts jau no pirmsākumiem savos pamatos iebūvēja parlamentārisma un demokrātijas principus. Tie ir stūrakmeņi, uz kuriem Latvija būvēja savu Satversmi. Uz tiem mēs atspērāmies arī 1990. gadā, kad atjaunojām Latvijas Republiku. Arī atjaunotā valsts neradās pēkšņi vai nejauši. Divu okupāciju un Otrā pasaules kara apstākļos sapnis par brīvību kā sarkanbaltsarkans pavediens stīgoja no “Deklarācijas par Latvijas valsts atjaunošanu”, kuru 1944. gadā pieņēma Latvijas Centrālā padome. Šī deklarācija iedvesmoja nacionālos partizānus turpināt bruņotu pretošanos okupācijai vēl 10 gadus pēc kara beigām. Brīvvalsts ideju 50 gadus loloja un aizstāvēja trimdas latvieši. Latviešu brīvības alkas caurauda čekas vajāto nacionālās
Labdien, cienījamie deputāti! Strādājam ar likumprojektu “Par Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses”. Ārlietu komisija minēto likumprojektu vienbalsīgi atbalstīja. Komisijas vārdā lūdzu jūs atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Cienījamie deputāti! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Konvenciju par ieguldījumu strīdu izšķiršanu starp valstīm un citu valstu pilsoņiem””. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt trešajā lasījumā.
Varētu apvienot debašu laikus? Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Ministru kungi! Ministru prezident! Kolēģi! Šodien esam situācijā, kura mums rada lielus izaicinājumus - valstij, uzņēmējiem un katrai ģimenei. Visi kopā esam gatavi pārvarēt grūtības un palīdzēt tiem, kas šodien cīnās par mums. Gribu uzsvērt, ka Ukrainas karogi plīvo ne tikai pie valsts institūcijām un kultūras iestādēm (un neviens karogs pie nevienas kultūras iestādes nav noņemts un netiks noņemts), bet ka arī uzņēmēji atbalsta Ukrainu - atbalsta kopā ar valsti, ar katru iedzīvotāju, un uzvelk karogus arī pie uzņēmumiem. Mums visiem 2021. gads bija lielu izaicinājumu gads. Covid‑19 pandēmija turpināja ietekmēt sociālekonomisko situāciju gan globāli, gan arī Latvijā. Gada otrajā pusē enerģijas cenu pieaugums radīja papildu spriedzi gan uzņēmējiem, gan ikvienai mājsaimniecībai. Lai arī situācija vēl aizvien ir sarežģīta un nekļūst vienkāršāk arī šobrīd, nebūt ne, 2021. gada ceturtajā ceturksnī iekšzemes kopprodukts... gada griezumā pieauga par 3,5 procentiem un kopumā 2021. gadā palielinājās pat par 4,8 procentiem. Un to nodrošināja mūsu uzņēmēji. Ekonomikas atjaunošanas pamatā ir eksporta kāpums - kāpums preču un pakalpojumu eksportam. Preču eksports 2021. gadā pieauga par 5,9 procentiem, sasniedzot līdz šim augstāko eksporta vērtību. Apstrādes rūpniecība. Nozare, pateicoties eksporta pieaugumam, aizvadītajā gadā sasniedza 7,4 procentu izaugsmi. Arī investīciju apjoms 2021. gadā ir audzis (īpaši - mašīnās un iekārtās, kā arī intelektuālā īpašuma produktos). Informācijas tehnoloģiju nozares pievienotā vērtība auga par 11 procentiem. Protams, kovida ietekmē bija jāsniedz arī papildu atbalsts, un sadarbībā ar finanšu institūciju Altum, Latvijas Investīciju un attīstības aģentūru un Valsts ieņēmumu dienestu turpinājām un arī turpinām īstenot atbalsta programmas mūsu uzņēmējiem un iedzīvotājiem - ne tikai darba vietu saglabāšanai, bet arī darbības turpināšanai (īpaši - eksportspējas saglabāšanai u
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja un kolēģi! Šī likumprojekta otrajam lasījumam esmu iesniegusi Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā vairākus priekšlikumus, lai būtiski paplašinātu šī likuma tvērumu. Priekšlikumi komisijā netika atbalstīti. Es neprasīšu balsojumu. Un paskaidrošu, kādēļ. Manu priekšlikumu būtība bija papildināt šo likumprojektu, lai tas risinātu Latvijas komunistiskā mantojuma likvidāciju daudz plašākā mērogā. Konservatīvajiem, tāpat kā daudziem citiem Latvijas patriotiem, ir neizprotami, kā 21. gadsimtā, kad ārā plosās būtībā nacistiskās Krievijas iesāktais trešais pasaules karš, mēs varam atļauties būt mēreni savā attieksmē pret okupāciju slavinošiem pieminekļiem un ielu nosaukumiem. Es labi apzinos konkrētā likuma svarīgumu un tādēļ nevēlos uzstāt uz balsojumu, lai neapgrūtinātu šī likumprojekta, kura skatīšana veicama steidzamības kārtā, noteikto galveno mērķi - okupācijas pieminekļu novākšanu Latvijas publiskajās ārtelpās līdz 2022. gada 11. novembrim, jo tā būtu ļoti skaista dāvana mūsu Latvijas valsts svētkos. Bet es un mani kolēģi turpināsim piedalīties darbā, lai citi komunistiskā mantojuma objekti, no kuriem mums jau sen bija jāspēj atbrīvoties, tiktu ar likuma spēku definēti un uz mūžīgiem laikiem pārsvītroti. Neprasu balsojumu. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Pirmkārt, pie likumprojekta vajag skaidrot, ka bija runa tikai par vides reklāmu, uz citu tas neattiecas... Tas ir slikts likumprojekts, jo likumdevējs nav uzdevis labot to brāķi, ko piedāvā vai nu ministrija, vai kāds no deputātiem. Otrs jautājums. Ja mēs runājam par priekšvēlēšanu aģitāciju, aģitācijas mērķis ir nevis pārbaudīt, kā cilvēki prot valodu, kā cilvēki mīl vai nemīl valodu... Aģitācijas, priekšvēlēšanu aģitācijas mērķis ir novadīt līdz katram vēlētājam informāciju par politiskajām partijām, to programmām un partiju kandidātiem. (Dep. R.Kols: “Vēlēšanās var piedalīties tikai pilsoņi! Valsts valoda viņiem ir jāzina!”) Un šeit ir ļoti svarīgi, lai cilvēki labāk izprastu. Tas ir punkts divi. Un trešais punkts. Neviens nav atcēlis nacionālo minoritāšu tiesības lietot savas valodas. (Dep. J.Viļums: “Poļu valoda, ukraiņu valoda!”) Līdz ar to šo tiesību ierobežojums, kaut arī priekšvēlēšanu aģitācijas laikā, nav īpaši cilvēciski korekts. Un visbeidzot. Visas šīs runas no Nacionālās apvienības puses... Godīgi sakot, tur ir ļoti maz rūpju par latviešu valodas saglabāšanu. Tur ir tikai un vienīgi centieni parādīt: lūk, mēs esam vispareizākie, mēs esam vislielākie cīnītāji. Labāk atcerieties par tām sfērām, kuras ir jūsu atbildība un kurās tie jūsu pārstāvji netiek galā ar darbiem! Par to bija runa vakar.
Manuprāt, diemžēl šis likumprojekts tiek izmantots, Jaunajai konservatīvajai partijai iesniedzot priekšlikumus, kas patiesībā nav mērķēti attiecīgajā likumprojektā. Un vēl – tā demagoģija, ko izmanto <PARTY> partija, ir, manuprāt, ļoti populistiska. Kāpēc? Tāpēc, ka Jaunās konservatīvās partijas vadības ģimenes locekļi sniedz juridiskus pakalpojumus Krievijas organizētās noziedzības pārstāvjiem un līdz ar to saņem arī noziedzīgi iegūtus līdzekļus, visticamāk, kā samaksu par juridiskajiem pakalpojumiem. Un tagad Jaunajai konservatīvajai partijai runāt par to, ka nozare, kas strādā legāli un kas vēlas maksāt nodokļus legāli, un kas patiesībā nodrošina legālu darbu un darbību valstī, maksājot nodokļus, – ir vienkārši nekorekti un populistiski. Un vēlreiz – uzskatu, ka šis ir vienkārši Jaunās konservatīvās partijas reklāmas gājiens. Neatbalstīt šo priekšlikumu! Un arī pārējos lūdzu neatbalstīt. Paldies.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Saeimas Prezidijs 18.jūnija sēdē nolēma nodot Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai deputātu Artusa Kaimiņa, Daiņa Liepiņa, Solvitas Āboltiņas, Augusta Brigmaņa, Ingmāra Līdakas, Mārtiņa Bondara, Ingunas Sudrabas, Gunāra Kūtra, Mārtiņa Šica, Andra Siliņa un Kārļa Šadurska iesniegumu “Par Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes locekļu atbrīvošanu no amata”. Komisija šo jautājumu izskatīja, balsojot un lemjot par katru padomes locekli. Un komisija savā sēdē ar balsu vairākumu nolēma atbrīvot Aināru Dimantu no Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes locekļa amata, pamatojoties uz Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likuma 59.panta trešās daļas 3.punktu un saskaņā ar 56.panta trešo daļu. Vēlos piebilst, ka šis nav administratīvs akts, kas pakļaujas administratīvajam procesam, bet ir politisks lēmums.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Šā gada 29.maijā Saeimas Juridiskās komisijas sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Agneses Maļinovskas iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Agnese Maļinovska dzimusi 1984.gadā. Viņa ieguvusi profesionālo maģistra grādu tiesību zinātnē un jurista kvalifikāciju. Iegūtā kvalifikācija atbilst piektajam profesionālās kvalifikācijas līmenim. Agneses Maļinovskas līdzšinējā darba pieredze saistīta ar jurisprudenci. Kā tiesneša amata kandidāte viņa stažējās no 2017.gada 2.augusta līdz šim brīdim. Par Agnesi Maļinovsku ir saņemta pozitīva atsauksme no Rīgas rajona tiesas. Atsauksmē norādīts, ka tiesneša amata kandidāte uzticēto darbu izpildījusi savlaicīgi, darba disciplīnas pārkāpumi netika konstatēti. Viņa prot patstāvīgi saskatīt risināmo jautājumu un atrast atbilstošu risinājumu. No Rīgas apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas atsauksmes redzams, ka tiesneša amata kandidāte bija ieinteresēta viņai uzticēto uzdevumu izpildē. Uzticētos uzdevumus veica patstāvīgi un rūpīgi. Attiecībās ar darbiniekiem bija laipna un pieklājīga. Rīgas apgabaltiesas Krimināllietu tiesas kolēģijas atsauksmē redzams, ka Agnese Maļinovska ar augstu atbildības sajūtu un rūpīgi izturējās pret uzdotajiem uzdevumiem, izrādīja vēlmi pilnveidot savas zināšanas. Viņai piemīt īpašības, kas nepieciešamas tiesneša amata pienākumu pildīšanai. Viņa apzinās tiesneša lomu un atbildību un ir piemērota kandidāte tiesneša amata pienākumu veikšanai. Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija dod pozitīvu atzinumu Agneses Maļinovskas iecelšanai rajona (pilsētas) tiesas tiesneša amatā. Ņemot vērā minēto, komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši šo lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu iecelt Agnesi Maļinovsku par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi.
Bērnu ēdināšana... Ir pilnīgi skaidrs, ka visām vajadzībām nepietiek. Tas ir saprotams. Taču runa ir par prioritātēm. Kas ir šīs koalīcijas prioritātes, kuras vienlaikus ir arī Latvijas šībrīža prioritātes? Lopkopība? Tas tā, protams, varētu būt. Bet tad nevajadzētu melot savai tautai, vārdos teikt kaut ko citu. Aicinu būt patiesiem. Es nevēlos pretnostatīt nozares. Taču tikai tad, kad mūsu valstī būs valdības vadītājs, kas spēs visos veidot vienotu izpratni par vērtībām un prioritātēm, un kad būs skaidrs valsts ilgtermiņa plāns, nevis “ķeksīša” dokuments, Zemkopības ministrijai nebūs aizvainojumā jātaisnojas par savas nozares finansējumu un nozaru pretnostatīšanu. (Starpsauciens.) Es paskaidrošu, ka akciju sabiedrības “Latvijas valsts meži” peļņa sastāda gadā 93 miljonus, no kuriem 10 miljonus valdība nolēma novirzīt lopkopības ciltsrakstu veidošanai un ģenētiskās ekspertīzes noteikšanai. (Starpsauciens.) Latvijas valsts meži ir valsts bagātība, Latvijas tautas bagātība. Bērni arī ir Latvijas bagātība un nākotne. Jo bez paēduša bērna nebūs arī nākotnes, nebūs arī prāta, nebūs arī izaugsmes. Ja valdība nosaka, ka Zemkopības ministrijai no valsts mežiem 10 miljoni... ja tā ir prioritāte, tad tā arī jāpasaka. Visi zina, kurā gadā katrai nozarei pienāks brīdis finansējuma pārpalikumam. (Aplausi.)
Kolēģi, šis priekšlikums ir diezgan tehnisks, bet tam var būt arī pozitīva ietekme uz valsts budžeta ieņēmumiem. Tas atkal ir par riepām. Mēs nedaudz jau diskutējām par to pie nodokļiem un nodevām. Es jums minēju statistiku, ka Latvijā atrodas apmēram 105 tūkstoši tonnu riepu, un no tām liela daļa - 39 procenti ir importētas, taču oficiāli nerealizētas. 34 procenti ir oficiāli realizētas, taču nesavāktas riepas, un vēl 27 procenti ir no transportlīdzekļu importa, kur reizē tiek importētas arī riepas. Statistika rāda, ka Latvijā, katru gadu ievedot automašīnas, tiek ievesti 7 līdz 8 tūkstoši tonnu riepu, par kurām faktiski dabas resursu nodoklis netiek maksāts. Un, ja netiek maksāts dabas resursu nodoklis situācijā, kad dabas resursu nodoklis ir mazāks nekā... ir kopumā daudz lielāks nekā apsaimniekošanas maksa un ir liela konkurence apsaimniekotāju vidū, kas ir novedusi pie cenu dempinga, mēs nonākam pie tā, ka uzņēmumi dažādos veidos izvairās no šo riepu apsaimniekošanas un mums ir pilni meži... un dažādas nelegālās riepu kraušanas vietas tiek piepildītas ar riepu kalniem. Mūsu priekšlikums pēc būtības paredz, ka tajā dabas resursu nodoklī, kas šobrīd tiek maksāts par automašīnu, netiek iekļautas riepas. Par riepu ievešanu ir jāmaksā atsevišķi daudz lielāka summa, lai ar to pietiktu tālākā procesa uzturēšanai, riepu savākšanai, pārstrādei, nepiesārņojot apkārtējo vidi. Šis priekšlikums tika iesniegts jau arī pagājušā gada budžeta procesā, kad Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija solīja, ka nāks ar plašu pasākumu kompleksu, lai riepu apsaimniekošanu sakārtotu. Diemžēl situācija nav pēc būtības uzlabojusies, un tāpēc mēs atkārtoti šo priekšlikumu iesniedzam, lai jūs varētu vērtēt un ņemt vērā, ka tam - nu, mūsu aplēses rāda - varētu būt apmēram 2,6 miljonu... pozitīva ietekme uz budžeta ieņēmumiem.