EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu Nr.1282/Lp12. Komisija uz trešo lasījumu tika saņēmusi 27 priekšlikumus, kas drīzāk ir redakcionāla rakstura. Tie nemaina pēc būtības, bet tikai precizē dažas normas, kas bija palikušas neievērotas otrajā lasījumā. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. arī ir Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 3. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts. Arī 4. - finanšu ministres priekšlikums. Ir atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 6. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 8. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts. 9. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko punktu numerāciju. Un 10. - finanšu ministres priekšlikums. Arī atbalstīts. Tāpat arī 11. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. Arī 12. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts, mainot numerāciju. 13. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 14. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 15. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 16. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts. 17. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 19. - komisijas priekšlikumā. 19. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 20. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts. 21. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 22. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts. 23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 24. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 25. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 26. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. Un 27., noslēdzošais, - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko punktu numerāciju. Kolēģi! Pirms veicam noslēdzošo
Labdien vēlreiz! Pirms nepilna gada viens no viena no lielākajiem pārtikas pārstrādes uzņēmumiem Latvijā, faktiski arī Baltijā, īpašniekiem Andris Bite, plānojot jaunas rūpnīcas rietumu tirgiem atvēršanu Latvijā, veica... saistībā ar investīciju plānu viņš veica tādu salīdzinošu analīzi: kas notiktu, ja rūpnīcu izvietotu Latvijā, Lietuvā, Igaunijā, Polijā un Čehijā, proti, tajā zonā, kur mēs par ražošanas iespējām arī konkurējam reģionā? Saskaitot visas izmaksas... Rūpnīca tātad universāla. Pamatrādītāji - 10 miljonu apgrozījums, 180 strādājošo, principā ir pilnīgi vienalga, kur to izvieto, tiešas izejvielu saites nav, izejvielas ir pārvietojamas. Ja mēs ņemam šo piemēru par rūpnīcas izmaksu sadārdzinājumu Latvijā piecu gadu garumā, proti, salīdzinām ar Lietuvu un Poliju, kur ir ļoti līdzīgi apstākļi, visus izdevumus saskaitot kopā, starpība ir aptuveni miljons eiro piecos gados - neizdevīgāk ražot ir Latvijā. Ar Igauniju - trīs miljoni. Faktiski tie ir tādi ļoti optimistiski peļņas rādītāji, kādus šajos piecos gados šāda veida rūpnīca varētu iegūt. Mēs šobrīd valstī esam radījuši situāciju, kurā nav neviena iemesla, kāpēc atvērt Latvijā rūpnīcu. Galvenās izmaksu komponentes... kāpēc par to runāju šeit... ir divas. Viena ir energocena. Ir vēl daudzas citas - slimības lapas un tā tālāk. Ar to es šodien vēlreiz jums laiku nekavēšu. Es saprotu, ka nākamnedēļ mums par to būs plašas debates gan Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā, gan arī Saeimas sēdē, proti, ar OIK un visu pārējo saistītais. Un otra komponente, protams, ir darbaspēka izmaksas. Tās ir tās divas komponentes, kas veido milzīgo sadārdzinājumu. Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra var radīt arī... Latvijā rūpnieciskai ražošanai piesaistītas investīcijas vienkārši teorētiski nav iespējamas. Un ne tikai nav iespējams piesaistīt jaunas investīcijas. Ir sliktāk! Latviju pamet ražotāji, pārstrādātāji. Man neviens nav varējis atbildēt uz jautājumu, kāpēc, piemēram, “Aldaris” un
Labrīt, augsti godājamais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija ir apspriedusi likumprojektu “Grozījumi Aizturēto personu turēšanas kārtības likumā” trešajā lasījumā. Komisija saņēma trīs priekšlikumus, un tie tika izskatīti. 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts. 2. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts. 3. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Siliņas kundzes priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Aizturēto personu turēšanas kārtības likumā” trešajā lasījumā. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija izskatīja likumprojektu “Grozījums Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā” trešajā lasījumā. Komisija saņēma vienu priekšlikumu - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikumu. Komisija priekšlikumu atbalstīja. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījums Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā” trešajā lasījumā. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija šogad savā sēdē izskatīja likumprojektu “Grozījums Latvijas Sodu izpildes kodeksā”. Komisija saņēma vienu priekšlikumu - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikumu. Komisijā priekšlikums tika atbalstīts. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījums Latvijas Sodu izpildes kodeksā” trešajā lasījumā. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā sēdē apsprieda likumprojektu “Grozījumi likumā “Par policiju”” trešajā lasījumā. Komisija saņēma divus priekšlikumus. 1. - Saeimas deputāta Ādamsona kunga priekšlikums. Komisija priekšlikumu neatbalstīja.
Es gribu pievienoties iepriekšējā runātāja teiktajam par to zvirbuļu šaušanu ar lielgabalu. Minēšu piemēru no dzīves. Ir tāds zvejnieku ciematiņš - bijušais Plieņciems -, kas atrodas Engures pašvaldības teritorijā. Un tur vasarā parasti stāv kādas septiņas astoņas zvejnieku laivas, nelielās plastikāta laivas, - pellas. Pašvaldība ir ierādījusi apmēram triju četru kilometru robežās vienu vietu, kur var pie jūras piebraukt, pieņemsim, ar džipu ar piekabi, ielaist šo laivu jūrā un, aizbraucot pa jūru jau kilometrus divus uz vienu vai otru pusi, vilkt krastā, un tur arī šo laivu turēt. Un tagad tiešām sanāks tā: ja cilvēkam ir jāveic kaut kādi sīki remontdarbi, viņam šis process ir jāveic pretējā virzienā - atkal šī laiva jāpārvieto pāris kilometrus uz vietu, kur ir pašvaldības ceļš, un jāveic šis sīkais remontiņš. Tas, protams, nav prāta darbs. Nevajag šinī likumā lāpīt citas ministrijas absolūtas neizdarības! Paldies.
Godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Acīmredzot par šo jautājumu jādebatē mazliet plašāk. Bet no sākuma - par šo tēmu. Mēs visi labi zinām, kāda ir problēma un kā Eiropā tiek risinātas vai netiek risinātas problēmas saistībā ar bēgļiem. Ja mēs sākam diskusiju par šo tēmu, ir jāatzīmē, ka līdz 2011.gadam Latvijā eksistēja pārvietojamo nelegālo imigrantu jeb bēgļu centrs Olainē, kurš 2011.gadā tika likvidēts. Ir pagājuši pieci gadi, un neviena valdība - ne Valda Dombrovska valdība, ne Laimdotas Straujumas valdība, ne tagadējā valdība - līdz galam šo problēmu tā arī nav atrisinājusi. Kāpēc tapa šis pieprasījums? Acīmredzot šī pieprasījuma jautājumu virkne turpināsies. Tāpēc ka darba ņēmēji (šajā gadījumā - valdība, valdības ministri) ir aizmirsuši, kas ir darba devējs. Savlaicīgi tika nosūtīti jautājumi gan iekšlietu ministram, gan veselības ministram... iepriekšējā sēdē mēs izskatījām pieprasījumu tieslietu ministram. Jautājumi iekšlietu ministram tika nosūtīti pēc tam, kad mēs saņēmām iesniegumu no Mucenieku iedzīvotājiem par šīs problēmas aktivizēšanu. Viņi lūdz tikšanos ar deputātiem. Bet, lai tiktos ar iedzīvotājiem un kaut ko atbildētu, lai runātu par lietu, ir jāzina lietas būtība un visas nianses. Neskatoties uz to, ka šie jautājumi tika uzdoti, ministrs nevarēja piedalīties atbilžu sniegšanā uz deputātu jautājumiem piecas reizes pēc kārtas, tas ir, vairāk nekā mēnesi. Mēs varam runāt par dažādiem iemesliem - objektīviem, subjektīviem. Diemžēl, kā es jau teicu, mums ir radusies situācija, ka valdība ir aizmirsusi, kas ir darba devējs, un parlamentārieši ir aizmirsuši par parlamentāro kontroli, kura ir jāveic attiecībā uz darba ņēmējiem. Šajā gadījumā es gribētu apvienot visus trīs pieprasījumus, kas ir savstarpēji saistīti ar vienu lietu: tā ir absolūtā bezatbildība. Tieslietu ministrs Dzintars Rasnačs ļoti labi uzstājās komisijas sēdē, visu pamatoja, runājot par nekustamajiem īpašumiem, labi atbildēja arī Saeimas sēdē. Tāpat arī veselības ministrs labi atbild
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Varētu jau pilnībā piekrist tai retorikai, par kuru šeit diskutēja gan Seržanta kungs, gan Baloža kungs. Ir tikai viens “bet”. Jārunā gan par formu, gan arī pēc būtības. Un kā izskatās šie priekšlikumi pēc būtības? Un vai tie vispār šodien ir pieņemami? Šeit jau minēja, ka konceptuālus priekšlikumus nav vēlams iesniegt uz trešo lasījumu, faktiski Kārtības rullis to aizliedz. Es mēģināšu paspēt izrunāties par abiem diviem priekšlikumiem. Tātad 1.priekšlikums. Bērns var piedalīties... Aicinu kolēģus ieklausīties! Spēkā esošā redakcija ir šāda: “Bērns var piedalīties dažādās aktivitātēs (pasākumos), ja tās netraucē viņu iegūt izglītību, kā arī neapdraud viņa drošību, veselību, tikumību vai citas bērna tiesības un būtiskas intereses.” Respektīvi, mēs runājam par bērna tiesībām un interesēm. Un tālāk kaut kur no gaisa paķerts ir papildinājums “kā arī valsts drošību”. Kāds sakars bērna interesēm ar valsts drošību? Nu tad mainām Ceļu satiksmes noteikumus, nosakām, ka autovadītāja tiesības nevar iegūt cilvēks, ja teorētiski viņš var apdraudēt valsts drošību. Tad kaut kāda loģika būs. Nākamais jautājums ir par kritērijiem. Nākamais priekšlikums: “Bērnu aizliegs iesaistīt ārvalsts vai cita starptautisko tiesību subjekta organizētās militāra rakstura aktivitātēs.” Un tālāk, kā tur uzskaitīts, izņemot Eiropas Savienību, Austrālijas Savienību, Brazīliju un tā tālāk... Nav jau nekādu problēmu arī šeit, un es saprotu tos labos nodomus. Bet kādi ir kritēriji, ja mēs runājam par to, ko nozīmē militāra rakstura aktivitātes? Ko mēs ar to saprotam? Kāds ir zemteksts? Nākamais un pats galvenais. Ja mēs tā rūpējamies, lai mūsu bērni nepiedalītos kaut kādos citu valstu organizētos pasākumos, nu tad izdarīsim visu iespējamo, lai Latvijas valsts teritorijā Latvijas valsts parūpētos par saviem bērniem un organizētu dažāda rakstura pasākumus, to skaitā militāra rakstura audzinošus pasākumus! Bet, kā bieži mēs varam novērot, tas, ko mēs runājam, un
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Klau, kas tas bija, ko mēs tikko dzirdējām? Kas tas bija - es jums atbildēšu. Pirmkārt, otrkārt un treškārt. Pirmkārt, es izteikšos par dzirdētā Pieprasījumu komisijas atzinuma būtību. Otrkārt, - par pieprasījumu kā parlamentārās kontroles instrumentu un tā lomu Latvijas parlamentārismā. Un, treškārt, - par Pieprasījumu komisijas atzinumā minētā konkrētā pieprasījuma būtību. Tātad sākšu ar Pieprasījumu komisijas atzinuma, kas sastāv no diviem teikumiem, būtību. Svarīgākos vārdus es tomēr citēšu. Brigmaņa kungs pastāstīja saviem vārdiem, tas arī labi, bet es citēšu, kas tur ir rakstīts: “deputātu pieprasījums ir noraidāms, jo pieprasījumā norādītajos jautājumos attiecīgā likuma paredzētās normas nav pārkāptas”. Ziniet, Pieprasījumu komisija, ko, patiesību sakot, nozīmē šie vārdi? Es pateikšu! “Mēs, valdošā koalīcija, esam diženi! Mēs esam raženi! Mēs esam skaisti! Mēs zinām, ko mēs gribam, un, ko mēs gribam, to arī varam! Un, ko mēs varam, to mēs arī darām!” Tas, ko mēs dzirdējām no Pieprasījumu komisijas atzinuma, bija pie varas esošo augstprātīgas attieksmes apliecinājums. Tā sacīt: mums, <PARTY>I, <PARTY> un Nacionālajai apvienībai, ir vairākums, un jūs mūsu čekas maisiem... atvainojiet!... mūsu čekas maisu izpētes komisijai pat nedomājiet ķerties klāt! Pusmiljons - pusmiljons! - eiro iztērēts konferencēs un rakstos, bet komisija publiskajā telpā vienīgi paziņo, ka maisi jāver vaļā. Nu bet protams! 27 gadus, kopš 1990.gada 4.maija deklarācijas, mēs zinām... par čekistiem, par maisiem jau Augstākajā padomē bija izveidotas pāris izmeklēšanas komisijas, 5.Saeimā - pirmajā pēc neatkarības atgūšanas - tika izveidota izmeklēšanas komisija. Tagad koalīcijas izveidotā čekas maisu izpētes komisija pēc triju gadu darba un pusmiljona eiro iztērēšanas nezina, ko īsti valdībai ieteikt darīt ar čekas maisiem. Tā iet pie prezidenta stāstīt par to un sūdzēties, ka pie visa vainīgs ir SAB, it īpaši Jānis Maizītis. Un mēs,
Godātie deputāti! Saeimas priekšsēdētāja! Frakcija <PARTY> uzskata, ka Latvijas likumdevējvarai nevajadzētu kļūt par citu valstu tiesu aizvietotāju un iejaukties tiesu varā, piemēram, paužot vērtējumu par lietas materiāliem un citiem faktoriem. Mēs, visi Saeimas deputāti, esam ieinteresēti ātrākā Ukrainas konflikta atrisināšanā, un vienīgais ceļš, kā to panākt, ir visām pusēm, to skaitā Vācijai, Francijai un Krievijai, panākt stingru Minskas vienošanās īstenošanu. Tāpēc <PARTY> piedāvā atteikties no esošās paziņojuma redakcijas un kopīgi izstrādāt tādu Latvijas Saeimas paziņojuma tekstu, kuru atbalstītu visi Saeimas deputāti. Paldies.
Labdien, kolēģi, vēlreiz! Sabiedrības integrācijas fonds. Droši vien, ka tas ir domāts, lai integrētu sabiedrību, vai ne? Tā vismaz pēc nosaukuma varētu spriest. Vai tas ir sabiedrību integrējošs veidojums vai nav? Tas man ir liels jautājums. Ja tiešām gribētu integrēt sabiedrību, mēs sāktu ar šo zāli un šo namu: beigtu runāt tik daudz par lentītēm, pieminekļiem un gājieniem un visi kopā spriestu nevis par atšķirīgo, bet par kopējo, piemēram, kā celt valsts labklājību. Tad nekādi fondi nebūtu vajadzīgi. Paldies Valaiņa kungam par priekšlikumu to izdarīt... to, ko mēs runājām... Es arī uzskatu, ka tas jāver ciet. Tieši tā! Tas nenozīmē, ka projekti jāaptur. Kultūras ministrija vai Izglītības un zinātnes ministrija, mēs varam dažādi uz to skatīties, ir tās, kas varētu ar šiem projektiem tālāk strādāt. Vai arī, ja runājam par sabiedrības integrāciju, tad visu, kā saka, vēsturisko, etnisko kopienu cilvēkiem, visplašākajā šo vārdu nozīmē... būtu jābūt deleģētiem šeit, nevis kādas koalīcijas ministriem. Koalīcijas ministru deleģēšana pati par sevi jau ir pretrunā ar sabiedrības integrācijas ideju. Tā ka es aicinu atbalstīt likvidāciju, bet tas nenozīmē, ka mēs vēršamies pret projektiem. Projektus atdodam vai nu Kultūras ministrijai, vai Izglītības un zinātnes ministrijai, vai dalītai atbildībai. Paldies.
Ļoti cienījamā priekšsēdētāja! Kolēģi! Īstenībā šī kopbraukšanas platforma ir vakardiena un taksometru pārvadājumi ir aizvakardiena. Tas, kas notiek šodien... Šodien jau faktiski nepārbaudītā versijā tirgū ir pieejams komplekts, kuru var nopirkt, savai mašīnai uzmontēt, un tā brauc bez vadītāja. Un tas, par ko mēs šeit diskutējam, būtībā ir: vai mums vajadzētu no aizvakardienas pārcelties uz vakardienu? Bet varbūt šajā... šajā Saeimā vēl ne, bet nākošajā droši vien būs piedāvājums ielikt šajā pašā Autopārvadājumu likumā normu, ka šos pārvadājumus var veikt, piemēram, bez šofera, mašīnas... vai kā tamlīdzīgi. Un rodas jautājums: ko tad mēs darīsim? Nav jau tik svarīgi, vai varēs šos pārvadājumus veikt caur šīm platformām vai nevarēs. Tas, ko fundamentāli parāda šis jautājums, - vai mēs esam gatavi mainīt savu domāšanu, vai mēs esam gatavi iet laikam līdzi, vai mēs esam gatavi būt atvērti, vai mūsu ekonomika ir gatava būt atvērta dažādiem inovatīviem risinājumiem. Un šis ir tikai viens no tiem. Tie būs... noteikti sekos vēl rindā cits pēc cita. Ziniet, investoriem jeb tiem, kas domā ieguldīt kādā valstī, savulaik bija tāds rādītājs: vai valstī, kurā viņi ierodas, ir, piemēram, McDonald’s vai nav. Ja McDonald’s tur nav, tad faktiski tā ir banānu republika. Esmu pārliecināts, ka drīz šī kopbraukšanas platforma Uber būs tieši tāds pats rādītājs - vai mēs būsim uz kartes vai nebūsim. Otra svarīgā lieta šajā jautājumā. Samazinot barjeras, lai cilvēki nonāktu uzņēmējdarbībā, mēs faktiski veicinām domāšanu, kas ir vērsta uz uzņēmējdarbību, jo viena no Latvijas un latviešu lielajām problēmām ir tā, ka mums patiešām pietrūkst tā sauktā uzņēmēju gēna. Pretēji ir, teiksim, vāciešiem. Viņiem ir jau ģimenes uzņēmumi, iespējams, pat ilgāk nekā simts gadus; tur bērni strādā pie vecākiem savā brīvajā laikā... jau kopš bērnības viņi strādā, jau iemācās, kā notiek vērtību radīšana un kā notiek uzņēmējdarbība. Mums diemžēl tā visa ir trūcis. Un, ja tādā veidā mēs spējam samazināt barjer
Godātā priekšsēdētāja! Kolēģi! Mēs diezgan bieži pieskaramies augļu un dārzeņu jomai un runājam par PVN likmi. Man bija tā laime būt iekšā šajā procesā, jo es iepriekš strādāju vairumtirdzniecības uzņēmumā, kas tirgo augļus un dārzeņus. Man jāpiekrīt Krišjānim, ka sākotnēji tas efekts... cena veikalā nedaudz samazinājās, bet pēc brīža atgriezās iepriekšējā līmenī. Un no PVN likmes samazināšanas lielākie ieguvēji bija tieši tirgotāji, kas ir par PVN ieņēmumu palielinājumu visai nozarei. Tas izskaidrojams ar to, ka šī nozare bija ļoti lielā pelēkajā zonā, bija ļoti daudz uzņēmumu, kur PVN vispār nemaksāja, veda no Polijas augļus un dārzeņus, tirgoja un PVN nemaksāja vispār. Samazinot PVN likmi, viņi vairs nebija tik ieinteresēti nodarboties ar krāpniecību. (Dep. I. Zariņš: “Nu bet par to ir stāsts!”) Bet šeit mēs runājam par cilvēku, runājam par nozari... Tālāk. Par maizi un pienu. Šīs nozares nav tik lielā pelēkajā zonā, jo mēs patērējam vietējo ražotāju maizi un pienu. Lielie vietējie ražotāji... mēs zinām, kas tie ir... ar dažiem izņēmumiem... tur tiek arī importēts no ārzemēm... Tā ka mēs pienu un maizi nepatērēsim četrreiz vairāk... Un būsim reālisti - tas atstās fiskālu ietekmi uz budžetu. Par gaļu mēs varam runāt arī, tur ir līdzīgi kā ar augļiem un dārzeņiem - diezgan liels pelēkās zonas ietvars. Paldies. (Aplausi.)
Labdien, kolēģi! Vakar daži <PARTY>s politiķi viesojās pie Dombura, un, atbildot uz jautājumu par ministru demisijas biežo pieprasīšanu, Smiltēna kungs teica: “Biežo demisiju pieprasīšana <PARTY>i kā opozīcijas partijai ir vienīgais instruments, lai celtu gaismā problēmjautājumus.” Un kas tad ir opozīcijas galvenais problēmjautājums šobrīd? Atbildi mums sniedza 11.maijā publicētie partiju reitingi. Tur mēs skaidri redzam, ka <PARTY>s reitings ir 2,8 procenti. Un tas nozīmē, ka atlikušajā laikā mēs vēl pieredzēsim, ka no viņu puses tiks iesniegts ne viens vien populisma apdvests likumprojekts un demisijas pieprasījums. Kā teica savā runā Šimfas kundze, tas ir eksistenciāls jautājums. Atjaunotās Latvijas laikā veselības ministri ir mainījušies 19 reizes. Šajā amatā ir pabijuši gan lauksaimnieki, gan ekonomists, gan, ko tur liegties, pat veterinārs. Trīs gadus šī ministrija vispār bija likvidēta kā šķira. Un visus šos neatkarības gadus nevienai valdībai un nevienam ministram nav bijis drosmes pieķerties kaut cik nopietnām reformām šajā jautājumā. Ir bijušas galējības, jā, superdārgas aparatūras pirkšana slimnīcām, kuras šodien ir jāslēdz, kāda ministre trīsarpus gadus staigāja apkārt ar māsterplānu, kuru tā arī neviens dzīvē neieraudzīja, un visus šos gadus medicīnas problēmas ir krājušās, es atvainojos, kā mēslu kaudze kūts tālākajā stūrī, no kuras visi tikai izvairījās un gāja apkārt. Un kad šo mēslu kaudzi sāk tagad kāds kustināt, tad, loģiski, līdzi labām lietām, protams, nāk arī neizturama smaka, es atvainojos. Un vislielākā smaka šobrīd, protams, ir jau vairākas reizes pieminētā e-veselība. Bet vai kāds vēl atceras, ka saruna par e-veselību sākās pirms gadiem 15? Tās īstenošana sākās ap 2009.gadu, un faktiski šobrīd notiek process, ko varētu salīdzināt ar to, ka vecā “Zaparožecā” kāds mēģina iestumt ādas sēdekļus, navigāciju un sazin vēl ko. Protams, ne jau šīs ministres neizdarība vai kļūda ir tas, kas notiek ar e-veselību. Kļūda, visticamāk, sākās tad, kad tāla
Godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Varbūt es sākšu runāt par aizsardzības koncepciju mazliet no citas... sākšu runāt mazliet par citu tēmu. Par to ačgārnību, kāda eksistē mūsu valstī. Un to diemžēl savā runā atļāvās arī aizsardzības ministrs pieminēt. Mēs it kā dzīvojam parlamentārā valstī, un pēkšņi (es pilnīgi piekrītu Šnores kunga teiktajam), izrādās, valdība apstiprina aizsardzības koncepciju, nevis Saeima. Klausieties! Tā ir absolūti nepareiza izpratne par to, kas ko apstiprina un kas ko kontrolē. Ja tas ir noteikts likumā, tad acīmredzot Saeima apstiprina attiecīgo koncepciju. Runājot par koncepciju kā tādu, gribu atzīmēt, ka jebkuras koncepcijas pamats ir analīze par to, kas ir izdarīts pēc iepriekšējās koncepcijas pieņemšanas, objektīva starptautiskās situācijas un iekšpolitiskā analīze un mērķu noteikšana, kas ir jāpanāk. Jāparedz arī kaut kādi finansiālie līdzekļi, kādi ir nepieciešami, lai šos mērķus sasniegtu. Diemžēl neko tādu šajā koncepcijā es neesmu atradis, un līdz ar to es nevarēšu to atbalstīt. Kā pozitīvu un mūsu ierēdņiem gandrīz revolucionāru atziņu varētu nosaukt... citēju koncepcijā teikto: “[..] arvien spilgtāk sāk iezīmēties multipolāras pasaules veidošanās, kas agrāk vai vēlāk varētu novest pie izmaiņām esošajā starptautiskajā kārtībā.” Bet tajā pašā laikā no tālākā koncepcijas teksta izriet, ka Latvija, visticamāk, atbalsta vienpolāro pasaules tālāko attīstību. Un gribu šajā sakarā arī citēt ASV prezidenta teikto: “Pretēji izplatītajam atzinumam multipolaritāte tagad ir ļoti nepilnīga, un Amerika kavēs tās attīstību visiem saviem diplomātiskajiem centieniem.” Tas ir citāts no Financial Times. Tālāk. ASV prezidents paziņo: ir jāpanāk, ka ASV diktē noteikumus visai pasaulei. Arī tas izriet no mūsu koncepcijas. Tālāk - par koncepcijas tekstu. Ļoti labi, ka beidzot mēs saņemsim kā dāvanu radarus, kurus acīmredzot rīt mēs pieņemsim. Bet gribu atgādināt, ka 1995.gadā tika pieņemta pretgaisa aizsardzības koncepcija. Un jautājums: kāpēc 21 gad
Manuprāt, ir svarīgi, protams, pildīt Satversmes tiesas spriedumus. Un, kad, virzot kādu likumprojektu, piesauc Satversmes tiesu, tad droši vien deputātiem pat nav jādomā, ir jāatslēdz smadzenes un jābalso. Bet, kolēģi, man gribētos atgādināt, ka Satversmes 99.pantā rakstīts, ka valsts ir atdalīta no Baznīcas. Un tiem, kas nesaprot, Reliģisko organizāciju likuma 5.pantā rakstīts tas pats, bet no otra gala, proti, ka Baznīca ir atdalīta no valsts. Jautājums - ja mēs piedāvājam... Autori piedāvā 5.pantā rakstīt, ka mums ir tradicionālas Baznīcas. Tas nozīmē, ka droši vien būs arī kaut kādas netradicionālas. Proti, valsts sāk šķirot Baznīcas - ir pareizas un nepareizas, tradicionālas un netradicionālas. Baloža kungs, vai jums tiešām nešķiet, ka, tā rakstot, mēs varbūt mēģināsim izpildīt vienu Satversmes tiesas spriedumu, bet sagaidīsim jaunu tiesvedību Satversmes tiesā? Jo kāda aizvainota konfesija stāstīs un jautās: “Kāpēc mēs esam diskriminēti, kāpēc tā notiek? Kāpēc daži ir labāki par mums?” Mans aicinājums - ievērot Satversmes 99.pantā noteikto un nejaukties Baznīcas lietās.
Cienījamie kolēģi, tātad jūsu uzmanībai likumprojekts “Slīteres nacionālā parka likums”, otrais lasījums. Atbildīgā komisija ir saņēmusi piecus priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš komisijā guvis atbalstu. Arī 2. - Juridiskā biroja priekšlikums, ko komisija lūdz atbalstīt. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums par būvniecības regulējumu rezervātu neitrālajā zonā, kurš komisijā guvis atbalstu. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums, vairāk tāds redakcionāls, un arī to komisija atbalsta. Un visubeidzot 5. - Juridiskā biroja priekšlikums par regulējumu, kas būs spēkā līdz šajā likumā minēto Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās brīdim. Arī tas komisijā ir atbalstīts. Līdz ar to aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. 2015.gada 9.janvāris.