EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Godātie kolēģi! Es nemācēšu neko komentēt par latvāņiem, bet attiecībā uz to, ka mēs, pieņemot šo likumprojektu, pārkāptu likumu, es gribu, protams, teikt, ka tādām bažām nav nekāda pamata. Komisijas sēdē attiecīgā balsojuma laikā piedalījās Juridiskās komisijas vecākā juridiskā padomniece Lilita Vilsones kundze. Es domāju, ka tie kolēģi, kuri pazīst Lilitu Vilsones kundzi, ļoti labi saprot, ka diez vai viņa atbalstītu pat vismazākajā mērā šī likumprojekta virzību, ja būtu kaut minimālas šaubas, ka varētu būt nesakritība ar kādu likumu. Attiecībā uz vizualizācijas materiāliem es vēlos precizēt - un to ir iespējams pārbaudīt komisijas sēžu ierakstos -, ka pielikumā ir pievienota tikai tehniskā vizualizācija, kas precīzi, viens pret vienu, atbilst tam, kāda tā arī būs... Šeit nav nekādas interpretācijas iespējas. Tā ka arī šajā ziņā viss ir korekti. Tālāk. Tas, kas izskanēja arī komisijas sēdē... Ir jāsaprot, ka pašlaik nav jautājums par to... Nav jautājums par arhitektu grupu strīdu, kas mums būtu jārisina. Nav jautājums par to, kāds Latvijas Okupācijas muzejā būs apgaismojums, kur atradīsies griesti. Jautājums ir - vai Latvijas Okupācijas muzejs varēs pastāvēt un turpināt nodrošināt savu darbu vai nevarēs? Tā ir izšķiršanās. Kā mēs dzirdējām, šim projektam ilgstoši ir likti šķēršļi, un noteiktajos termiņos to pabeigt var tikai tādā veidā, kāds tas šobrīd ir iecerēts. Apgaismot citādi griestus vai kaut ko darīt attiecībā uz latvāņiem, vai realizēt vēl kādu citu ideju, kuru mēs gribētu īstenot, - lai cik laba tā būtu, to mēs nevaram. Un visbeidzot. Es priecātos, ja uz jautājumu, kā labāk pieminēt okupācijas varu upurus, mēs necenstos atbildēt to cilvēku vietā, kuri tiešām paši ir cietušie. Jāpiebilst, ka tie, kam ir teikšana šajā jautājumā, - Latvijas Politiski represēto apvienība, politiski represētie, - ļoti gaida šī projekta īstenošanos. Daudzi no viņiem, iespējams, to nesagaidīs. Iespējams, nesagaidīs daudzi ārzemju latvieši un arī vietējie latvieši, kas ir ziedoj
Labdien, kolēģi, vēlreiz! Es jau iepriekšējā runā principā argumentēju, kāpēc es aicinu neatbalstīt gan iepriekšējo, gan arī šo priekšlikumu. Un, ja kādu mulsina tas, ka ir papildinājums par Eiropas Ekonomikas zonas valstī vai Šveices Konfederācijā atsavinātajiem... esošajiem transportalīdzekļiem, tad... patiesībā tā ir tāda tehniska detaļa, kur... izslēdz no šī panta 3. punkta normu un pārceļ kā 1.1 daļu tieši to pašu redakciju. Tā ka to droši var noraidīt un pēc tam kādā citā reizē šādu labojumu iesniegt, un nekāda skāde no tā nebūs. Paldies.
Labdien! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija savā 12. jūnija sēdē izskatīja un atbalstīja deputātu iniciatīvu par grozījumiem Vispārējās izglītības likumā. Atgādināšu, ka šos grozījumus mēs izstrādājām saistībā ar novirzienu skolām (pamatizglītības posmā), lai tās arī pēc 2020. gada 1. septembra varētu turpināt saņemt papildu finansējumu padziļināto programmu īstenošanai. Komisijas sēdē bija uzaicināti arī skolu pārstāvji. Bija diezgan plašas diskusijas par to, kādiem jābūt kritērijiem, vai ministrijai nebūtu jānosaka atsevišķas programmas. Tāpat arī tika saņemts atzinums no Finanšu ministrijas. Komisijā likumprojektu atbalstījām, tāpēc aicinu deputātus to atbalstīt pirmajā lasījumā. 10. septembris.
Šodien vairākas reizes izskanēja jautājums - kas tad notika 13. septembrī? Kāpēc vajadzēja tik steidzīgā kārtā veidot fiskālo telpu un atbrīvot to partiju finansēšanai? Es jums varu pateikt. Jo septembra sākumā patiesībā, Reira kungs, notika būvnieku karteļa lietas realizācija KNAB un Konkurences padomei, kurā jūs figurējat tajā skaitā. Un tieši tāpēc arī 13. septembrī, lai atbrīvotu telpu uz visnabadzīgāko iedzīvotāju rēķina, tika pieņemta virkne ierobežojošu pasākumu, tajā skaitā arī asistentu atalgojuma atsaistīšana no minimālās mēnešalgas. (Aplausi.)
Labdien! Labvakar, kolēģi! (Dep. L. Liepiņa: “Šlagbaum, baum, baum, baum...”) Šo priekšlikumu iesniedza mani kolēģi no tiesas, no Jaunās konservatīvās partijas. Un tiem, kas norāda, ka tas ir mūsu partijas virzīts priekšlikums, tik tiešām ir taisnība - nekad neesam slēpuši, ka mēs atbalstām azartspēļu slēgšanu Latvijā, visā Latvijā. Mēs joprojām par to iestājamies un iestājamies par to vēl vairāk, jo īpaši krīzes situācijā. Tā kā komisijas sēde, kurā šie priekšlikumi tika skatīti, bija atklāta, katram no mums bija iespēja sekot līdzi, kādas tur risinājās debates un kas notika, kādi bija arī balsojumi un kā kurš deputāts balsoja. Tad, kad komisija atbalstīja šo normu, bija pozitīvs balsojums, un no tiesas juridiski bija jāsaprot, ka ārkārtas situācija stājās spēkā jau pagājušajā nedēļā... ko ar to darīt... tad no tiesas bija jānāk klajā ar pārejas noteikumiem. Un mēs nedrīkstam aizmirst... kas varbūt no šīs tribīnes neizskanēja... ka pārejas noteikumi tika piedāvāti un balsojums komisijā par pārejas noteikumiem bija. Tikai... pat divas reizes, jo tika pieprasīts atkārtots balsojums... tikai daļai to deputātu, kas nobalsoja par šo normu, nebija dūšas nobalsot arī par pārejas noteikumu spēkā stāšanos, jo tad šī norma tik tiešām stājas spēkā. Un, manuprāt, to ir ļoti svarīgi saprast varbūt arī tiem deputātiem, kas nesekoja līdzi komisijas sēdei un tieši norāda uz šo juridisko it kā (es uzsveru - tikai it kā!) mīnusu, ka runa ir par ārkārtējās situācijas laikā šo spēkā esošo normu. Tātad par pārejas noteikumiem iespēja nobalsot bija visiem, kas atbalstīja šo normu, bet jautājums, vai bija dūša. Dūšas nebija. Ja šobrīd mēs Saeimā atbalstām šo normu un tā stājas spēkā, mums ir visas iespējas, iespējams, pat pienākums izsludināt pārtraukumu, atgriezt šajos priekšlikumos arīdzan balsojumu par pārejas noteikumiem un par tiem nobalsot. Kāds kolēģis minēja to, ka pat... pāri skrienot, ka baznīcās ir liegts noturēt dievkalpojumus. Tā nav taisnība! Baznīcās, paldies Dievam, nav l
Šī diskusija nepārprotami liecina par to, ka laba ideja, kas nav iepakota likuma normās, paliek tikai un vienīgi kā labs vēlējums. Tas ir tas, par ko es pavisam nesen teicu, ka reģionu izveidošana vai otrā līmeņa izveidošana prasa attiecīgu reakciju arī šinī likumprojektā, jo (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) tā redakcija, ko piedāvā... Es varu arī skaļāk runāt, ja vajag. Tā redakcija, ko piedāvā Juridiskais birojs, ir absolūti korekta. Bet tā neietver sevī turpmāko dalījumu. Jo turpmākais dalījums pie šīs redakcijas paredz arī to, ka reģionu līmenī vai otrajā līmenī tiek veidotas pašvaldības ar tādām pašām tiesībām un ar tādām pašām darbības normām kā pirmā posma vai pirmā līmeņa pašvaldībām. Tāpēc es vēlreiz saku - tas ir pusfabrikāts, maigi izsakoties. A pareizāk teikt - tas ir brāķis. Un vēl viena lieta. Runājot par to minēto pašvaldību hartu. Neapšaubāmi, šodien... uz šodienu pašvaldības nebija iesaistītas pašas reformas procesā. Viņi bija tikai klausītāji un novērotāji, un kritiķi. Ja viņi būtu no paša pirmā soļa iesaistīti reformas plānošanā un pēc tam arī likumprojekta noformēšanā, būtu cita reakcija, un būtu cita arī notikumu attīstības gaita. Paldies.
Labdien, cienījamie deputāti! Sēdes vadītāja! Es lūdzu divas plus vienu minūti. Paldies. Es ierosinu uz valsts budžeta... uz valsts parāda rēķina palielināt 2021. gada valsts budžeta izdevumus par 100 miljoniem eiro un nosaukto summu ieguldīt pamatkapitālā valsts akciju sabiedrībā “Latvijas Valsts attīstības banka”, kuru ar manis iesniegto 17. priekšlikumu es ierosinu dibināt valsts atbalsta programmu nodrošināšanai. Vēl šā gada sākumā priekšlikums par budžeta deficīta palielināšanu tiktu uztverts kā ekonomiskais huligānisms. Jau gadiem Eiropas Komisijas nostāja... Latvijas valdības retorikā tika tiešām noklusēts un nodots aizmiršanai, ka dzīvošana uz parāda ir brīvā tirgus ekonomikas attīstības ābece: nākamās paaudzes saistībā ar parādiem iemanto arī jaunu bagātību, kura tiek radīta, investējot aizņemto naudu. Par to, ka stingras taupības politika māc ekonomikas attīstību, frakcija <PARTY> bija brīdinājusi jau 2012. gadā, iebilstot pret pievienošanos Eiropas starpvaldību līgumam - Eiropas Savienības Fiskālajam līgumam jeb Fiskālajam kompaktam - un pret Fiskālās disciplīnas likumu. Aplamo un par labu bankām piekopto politiku apsteidza pandēmija. Bet ir maz ar to - stabilizēt nozares, kuras ir visvairāk cietušas. Un ir maz ar to - pārorientēt kapitālus uz eksporta produktus radošām nozarēm. Ekonomikai vajag izaugsmi, un tādēļ daži miljardi eiro - investīcijās. Pasaules Banka atgādina, ka, lai piesaistītu privātā sektora investīcijas un nodrošinātu augstu kopējo investīciju līmeni, visās ātri augošajās ekonomikās valsts investīcijas sabiedriskajā infrastruktūrā bija apmēram septiņi procenti no iekšzemes kopprodukta ik gadu. Tikmēr Latvijas vispārējās valdības investīcijas nākamajā gadā ir 5,3 procenti no prognozējamā IKP. Nevis finanšu tirgiem, bet valstij ir jāizdara grūdiens ekonomikas attīstībai! Ekonomikas izaugsmei ir nepieciešams dzinējs! Kāpēc vajag šādu banku papildus jau esošajai Attīstības finanšu institūcijai Altum, ziņošu, kad tiks skatīts cits mans priekš
Labdien, cienījamie deputāti! Likumprojektu “Par Latvijas Republikas valdības un Polijas Republikas valdības vienošanos par grozījumiem Līgumā starp Latvijas Republikas valdību un Polijas Republikas valdību par ieguldījumu savstarpēju veicināšanu un aizsardzību un līguma denonsēšanu” Ārlietu komisija atbalstīja. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Likumprojektu “Par Latvijas Republikas valdības un Čehijas Republikas valdības vienošanos par grozījumiem Latvijas Republikas valdības un Čehijas Republikas valdības līgumā par ieguldījumu veicināšanu un savstarpēju aizsardzību un līguma denonsēšanu” Ārlietu komisija atbalstīja. Lūdzu deputātus atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Likumprojektu “Par Latvijas Republikas valdības, Igaunijas Republikas valdības un Lietuvas Republikas valdības nolīgumu par sadarbību katastrofu novēršanas, gatavības un reaģēšanas jomā” Ārlietu komisija atbalstīja. Ārlietu komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Godātās ekselences! Kolēģi! Augsti godātais ministra kungs! Labākais, ko jūs šodien varētu mums apliecināt, svinīgi stādot priekšā savu ziņojumu, būtu tas, ka jūsu vadītās ministrijas prioritāte ir Latvijas un tās valstspiederīgo interešu aizsardzība visās jomās. Jūsu darbam ir jāidentificējas ar lepnumu par savu valsti. Diemžēl esam tālu no tā, lai, palūkojoties uz jūsu īstenoto politiku, cilvēki stiprinātu savu pārliecību par valstiski apzinīgu ministrijas vadīšanu. Es šodien runāšu par cilvēkiem, jo diemžēl tie ir ļoti maz pieminēti jūsu ziņojumā. Jūs savā ziņojumā uzsverat, piemēram, to, ka Latvijas prioritāte starptautiskajās cilvēktiesību organizācijās ir cilvēktiesību, mazākumtautību un citu mazākumgrupu tiesību ievērošana. Bet tajā pašā laikā jūsu izvirzītais pārstāvis ANO struktūrās balso pret dzīvības saglabāšanu nedzimušiem bērniem, ignorējot to, ka tiesības piedzimt ir viens no cilvēktiesību pamatiem! Gluži tāpat arī balsojumā pret rezolūciju, kas nosaka vecākiem tiesības izlemt jautājumus saistībā ar bērnu seksuālo izglītošanu, jūsu ieceltais pārstāvis ar savu viedokli rada greizu priekšstatu par Latvijas valsti. 2015.gada 3.jūlijā saistībā ar jūsu apstiprinātā pārstāvja balsojumu pret ANO rezolūciju “Par ģimenes aizsardzību” jūs skaidrojāt, ka balsojumā jums bija svarīgi būt kopā ar Eiropu, jo ieņemt vienādas pozīcijas ar Krieviju jums nozīmētu atgriešanos 25 gadus senā pagātnē. (Starpsauciens.) Tad nav saprotams, uz kādām vērtībām jūs virzāt Latviju, ja par Latvijas pārstāvja dedzīgo runu pret nedzimušiem bērniem pagājušajā gadā mūsu juristiem sašutuši ziņoja citu Eiropas Savienības valstu pārstāvji. Vērtību jautājumos jums vienmēr šķiet svarīgi pasvītrot arī stratēģisko partneru pozīcijas atbalstīšanu, taču šoreiz ar ASV - mūsu lielāko stratēģisko partneri - šajā jautājumā mēs atradāmies pretējās pozīcijās, un tikai ar ASV atbalstu abas minētās rezolūcijas tomēr tika atbalstītas. Es vēlos norādīt, ka jūsu ieceltie pārstāvji, pret kuru pozīciju jūs ne
Par veselības aprūpes naudu. Ir divi iemesli sarunai, divi priekšmeti. Pirmais ir obligātā veselības apdrošināšana, un otrais ir veselības aprūpes nozares finansējums vai precīzāk - finansējuma trūkums. Un šīs divas problēmas ir apspriežamas atsevišķi, lai gan tās tiešām ir saistītas. Absolūti skaidrs, ka mēs nevaram nodrošināt pietiekamu pakalpojumu klientam, ja publiskais finansējums nozarei būs zems. Šī problēma ir aktualizēta jau 2014.gadā, tā ir apzināta arī valsts dokumentos, tai skaitā Sabiedrības veselības pamatnostādnēs, uz kurām es šodien atsaucos, kad uzstājos šeit, no šīs tribīnes, pirmajā reizē. Tie ir Ministru kabineta noteikumi, kuri noteic, ka ir nepieciešams palielināt finansējumu veselības aprūpei. Vēl vairāk. Šis dokuments patiesībā tika iekļauts Latvijas Stabilitātes programmā, kas šogad tika izstrādāta valdībā un nodota Eiropas Komisijai. Šajā programmā ir rakstīts ļoti precīzi - publiskais finansējums veselībai procentos pret iekšzemes kopproduktu ir būtiski zemāks par vidējo rādītāju Eiropas Savienības valstīs un norāda uz nepietiekamu nozares finansējumu. Veselības aprūpei Latvijā ilgus gadus tiek piešķirts divas reizes zemāks finansējums par Eiropas Savienības vidējo. Līdz ar to 2015.gadā specifiskajās rekomendācijās Eiropas Savienības Padome atkārtoti ir ieteikusi Latvijai uzlabot veselības aprūpes sistēmas pieejamību, izmaksu lietderību un kvalitāti. Un rekomendāciju izpildes analīzē tiek norādīts, ka lielai daļai iedzīvotāju ir samazinājusies iespēja saņemt veselības aprūpes pakalpojumus, kas saistīts, pirmkārt, ar nozares mazo publisko finansējumu, otrkārt, augstajiem pacientu līdzmaksājumiem un, treškārt, ar zemo aprūpes koordinācijas un nozares efektivitātes līmeni. Visas šīs trīs problēmas ir atrisināmas neatkarīgi no tā, kad tiks izveidota obligātā veselības apdrošināšana. Vēlreiz saku - mēs nevaram šīs divas problēmas risināt vienu pēc otras. Šie divi darbi ir darāmi vienlaikus. Budžeta paketē šī problēma ir apzināta, un es gribu pa
Zināmā mērā Dūrīša kungs jau diezgan precīzi noraksturoja to. Uzreiz gribu teikt, ka es personīgi atbalstu nodošanu komisijai, jo cilvēku iniciatīva, par kuru ir savākti vairāk nekā 10 tūkstoši parakstu, ir jāciena un pie tās ir jāstrādā. Taču es ļoti skubinātu nepieiet šim jautājumam emocionāli, bet pieiet tam praktiski, zinātniski un skatīt ne tikai kaitīgumu... Nu, es atgādināšu stāstu par kūpinājumu kaitīgumu. Benzopirēns arī ir kaitīgs, bet to cilvēks lieto pārtikā kopš brīža, kad viņš, kā lai saka, produktu derīguma termiņa pagarināšanai sāka tos cept, kūpināt vai citādāk pagarināt to derīguma termiņu. Jautājums ir - cik lielās devās mēs lietojam. Un vai visur, kur bisfenols A parādās, tas tiešām tai iepakojumā ir nepieciešams? Tā ir ļoti būtiska lieta. Tā ka pieejam tam jautājumam pēc būtības, bez emocijām! Kā Dūrīša kungs ļoti precīzi norādīja, mums ir jāsaprot, ka aizliegt kaut ko ražot Latvijā - tas nenozīmē, ka mēs to nelietosim, ja tā darīs visa pārējā Eiropas Savienība. Dieva dēļ, neizdarīsim neko tādu, kas padara mūsu konkurētspēju mazāku, neļauj mums ražot šeit kaut ko tādu, ko mēs sūtām uz valstīm, kurās tas nebūs aizliegts... Tā mēs sagrausim savu konkurētspēju. Jāizprot - tas ir plašāks jautājums par Latvijas tirgu. Tas ir jautājums, kas patiesībā ir zināmā mērā Eiropas Komisijas kompetencē. Tur ir vesels direktorāts - pārtikas drošības, patērētāju drošības direktorāts -, kas skata šādus jautājumus par pieļaujamām normām produktos, iepakojumos un tā tālāk. Neskriesim pa priekšu ratiem, paši sev kaut ko šeit sagraujot! Paldies.
Godātais sēdes vadītāj! Kolēģi! Skatām likumprojektu “Valsts dienesta likums”. Šis ir pēctecis Valsts civildienesta likumam, kurš ir spēkā jau vairāk nekā desmit gadus, tātad kopš 2001.gada. Šajā laikā ir gan pilnveidotas likuma normas, gan attīstījusies prakse šo normu piemērošanā. Valsts pārvaldei jābūt konkurētspējīgam darba devējam ne tikai Latvijā, bet arī Eiropā. Eiropas valstu civildienesta reformu galvenās šībrīža tendences iezīmē sekojošas lietas: ierēdņu un valsts pārvaldes darbinieku nodarbinātības apstākļu izlīdzināšanās, būtisku lomu piešķirot privātā sektora pieredzei, karjeras attīstības un darba samaksas sistēmas veidošanai; darba samaksas sistēmas saistīšana ar darba rezultātiem, plaši lietojot darba izpildes novērtējumu; atklāti konkursi uz jebkuru amatu, elastība nodarbinātības apstākļos un pienākumu deleģēšana tiešajiem vadītājiem. Ministru kabinets jau pirms kāda laika, 2012.gadā, ir pieņēmis valsts pārvaldes cilvēkresursu attīstības koncepciju, un uz tās pamata tad faktiski ir izstrādāts šis Valsts dienesta likuma projekts, kurš tātad šo reformu, šo koncepciju, tā teikt, iedzīvina. Protams, būs arī vairāki citi likumprojekti, bet šis tātad ir galvenais. Kas tajā ir plānots citādi nekā iepriekšējā - Valsts civildienesta likumā? Pirmkārt, valsts pārvaldē nodarbināto tiesisko attiecību pilnveidošana, visiem valsts pārvaldē izveidojot vienotas nodarbinātības attiecības. Paredzēts nodrošināt principa “valsts pārvalde kā vienots darba devējs” ieviešanu (jau šobrīd ir vienots tiesiskais regulējums ierēdņiem un darbiniekiem atlīdzības, kā arī darba izpildes novērtēšanas jomā), izveidojot vienotas nodarbinātības attiecības tiešās pārvaldes iestādēs. Tās vairs neregulēs divi dažādi likumi. Šobrīd tās daļēji regulē Valsts civildienesta likums un daļēji - arī Darba likums, bet turpmāk būs viens - Valsts dienesta likums. Tā ir iespēja risināt arī jautājumu par vienotu disciplināratbildību ierēdņiem un darbiniekiem. Šobrīd darbiniekiem var piemērot tikai div
Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija šā gada 20.jūnija sēdē izskatīja Ministru kabinetā ar rīkojumu Nr.276 atbalstīto apropriācijas pārdali un pieņēma lēmumu piekrist apropriācijas pārdalei 400 tūkstošu eiro apmērā uz Kultūras ministrijas apakšprogrammu “Filmu nozare”, lai Nacionālais kino centrs nodrošinātu līdzfinansējumu ārvalstu filmu uzņemšanai Latvijā. Ārvalstu filmu uzņemšanas programma, kas izveidota 2013.gadā, ir apliecinājusi savu pienesumu ne vien filmu nozarei, bet arī kopumā valsts tautsaimniecībai - pakalpojumu sektorā, viesnīcu, ēdināšanas, transporta, apsardzes un citās jomās. Valsts līdzfinansējums 20 procentu apmērā no filmu veidotāju kompāniju veiktajiem ieguldījumiem Latvijā tiek nodrošināts pēc pilnīgas finanšu atskaites par faktiskajiem ieguldījumiem (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.), un, kā liecina dokumenti, šī nauda visdažādāko nodokļu veidā ar uzviju atgriežas budžetā darbaspēka nodokļa, pievienotās vērtības nodokļa, akcīzes nodokļa un sociālo iemaksu veidā. Aptuveni 24 procenti no ieguldījuma vidēji veido ieņēmumu budžetā. Kopš 2013.gada, pateicoties šai programmai, līdzfinansēti 20 ārvalstu kinoprojekti un Latvijā ienākuši ap 11 miljoni eiro. 2018.gadā šai programmai tika atvēlēti ap 860 tūkstošiem, un atbilstoši Kultūras ministrijas sniegtajai informācijai šogad - pirmo gadu praksē - bija intensīva konkurence un visi līdzekļi jau sadalīti. Svarīgs ir fakts, ka Latvija ar šo līdzfinansējuma programmu veiksmīgi konkurē ar daudzām citām Eiropas valstīm, kuras tāpat piesaista ārvalstu producentus. ASV kompānija, kura sadarbībā ar Latvijas producentiem jau ir ieguvusi pirmo pieredzi Latvijā, apliecinājusi gatavību šīs programmas ietvaros vēl šogad realizēt jaunus projektus, investējot ap diviem miljoniem eiro. Ņemot vērā apstākli, ka programmā “Meteoroloģija un bīstamo atkritumu pārvaldība” šogad netiks izmantoti visi 2018.gada budžetā paredzētie līdzekļi, ir piedāvāts pārdalīt daļu no šiem līdzekļiem šim pasākumam, lai
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Šā gada 1.jūnijā Saeima saņēma 10 117 Latvijas pilsoņu parakstītu kolektīvo iniciatīvu “Marihuānas dekriminalizācija”, ar ko Saeimu aicināja veikt tādus likuma grozījumus, kas paredzētu soda atcelšanu Latvijā par marihuānas audzēšanu, glabāšanu un nēsāšanu nelielā apmērā personiskām vajadzībām, kā arī par tās smēķēšanu. Saskaņā ar Saeimas kārtības rulli iniciatīvu sākotnējai izvērtēšanai nodeva Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijai. Divās sēdēs komisija izvērtēja iniciatīvā ietverto prasību. Pirmajā sēdē komisija uzklausīja iniciatīvas pilnvarotos pārstāvjus, kas iepazīstināja komisiju ar 100 argumentiem par labu iniciatīvas prasībai un pauda nostāju, ka esošie normatīvi, esošie marihuānas aizliegumi nav balstīti uz aktuāliem zinātniskiem pētījumiem, ka arī marihuānai esot plašs medicīniskais pielietojums. Tā kā iniciatīva vieš lielu sabiedrības interesi, komisija otro sēdi rīkoja Saeimas Sarkanajā zālē, kur bija nodrošināta sēdes interneta tiešraide. Komisija uzklausīja veselības nozaru pārstāvjus. Sēdē piedalījās un viedokli izteica Veselības ministrijas, Latvijas Ārstu biedrības, Rīgas Psihiatrijas un narkoloģijas centra, Slimību profilakses un kontroles centra un Latvijas Farmaceitu biedrības pārstāvji. Visi iepriekš minētie pauda negatīvu nostāju pret marihuānas dekriminalizāciju. Izvērtējot iesniedzēju prasības un ņemot vērā visu saņemto informāciju, Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija atzina par neiespējamu ieviest marihuānas dekriminalizāciju Latvijā un vienbalsīgi nolēma noraidīt minēto priekšlikumu un virzīt to izskatīšanai Saeimas sēdē. Cienījamie kolēģi! Lūdzu atbalstīt komisijas lēmuma projektu, kurš aizliedz soda atcelšanu Latvijā par marihuānas audzēšanu, glabāšanu un nēsāšanu nelielā apmērā personiskām vajadzībām.
Labdien! Vai 500 eiro mēnesī ar iedzīvotāju ienākuma nodokli neapliekamais minimālās algas apmērs ir reāli sasniedzams rezultāts vai ilūzija? Kā uz to paskatās. Igaunijā tā ir realitāte kopš pagājušā gada sākuma. Vai jaunizveidotās valdības deklaratīvais paziņojums pēc būtības izvērtēt opozīcijas partiju priekšlikumus ir patiess vai sabiedrību maldinošs? Vai ministru un ierēdņu skaļos paziņojumus par iedzīvotāju turīguma pieaugumu jūs, iedzīvotāji, reāli saņemat un jūtat savos makos? Vai Finanšu ministrijas un Ekonomikas ministrijas sazīmētie grafiki par iekšzemes kopprodukta straujo pieaugumu parāda objektīvu sabiedrības labklājības līmeņa pieaugumu? Jā, turīgo slāņu ienākumi, pateicoties pagājušā gada decembrī atbalstītai samazinātajai likmei, ir pieauguši. Iekšzemes kopproduktu Vācijā rēķina pēc pirktspējas paritātes principa un koeficienta, kas nosaka vidējā ienākumu līmeņa pieaugumu uz vienu iedzīvotāju. Latvija šajā ziņā pēc statistikas datiem ir priekšpēdējā vietā no apakšas, nevis no augšas, kā mums paziņo ministri. Man ir jautājums - kāpēc jūs tā nemīlat savu tautu? Kāpēc? Paldies. Balsojiet!
Es tā dzirdēju: sestdien Raivis Dzintars teica, ka viņam piemīt milzīgas diplomātijas spējas. Tad es aicinātu šī priekšlikuma sakarā, Raivi Dzintar, ja jūs cīnāties par demogrāfiju, jūs tūlīt pat tās diplomātijas spējas parādiet! Pārlieciniet visu koalīciju un arī pats esiet tik drosmīgs, un nobalsojiet par atbalstu daudzbērnu ģimenēm! Par nelielu atbalstu. 21 tūkstoti jums žēl? Jums nav žēl miljonu miljonus visādām nesaprotamām lietām - cietumiem un kam tur tik vēl ne, airBaltic un vēl viss kaut kas... Jums ir žēl 21 tūkstoti daudzbērnu ģimenēm. Tā ir tā seja. Un tad, kad beigsies šis nepopulārais budžets, atkal nākamais... pirmais jautājums būs par prievītēm, ka krievi nāk un viss šis stāsts, kas vienmēr ir bijis 30 gadus. Tas ir vienīgais, ko jūs protat! Paldies.
Cienījamie kolēģi! Izveidojot parlamentārās izmeklēšanas komisiju, tika nolemts: katru frakciju komisijā pārstāvēs viens deputāts. Ņemot vērā, ka Inguna Sudraba vairs nepārstāv Saeimas frakciju, viņa nevar turpināt darbu parlamentārās izmeklēšanas komisijā. Šodien ir apstiprināts galaziņojums, par to jūs visi esat informēti. Bet saskaņā ar Parlamentārās izmeklēšanas komisiju likumu mūsu komisija strādās līdz 2.februārim, proti, vēl divas nedēļas. Un nav pieļaujama situācija, ka komisiju vadīs cilvēks, kurš nepārstāv frakciju. Lūdzu iekļaut šo jautājumu sēdes darba kārtībā, citādi jūs pieļausiet situāciju, kas neatbilst ne likuma prasībām, ne labam regulējumam. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu.