EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi deputāti! Saeimas Mandātu... (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Cienījamie kolēģi! Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija savā šā gada 12.septembra sēdē izskatīja deputāta Askolda Kļaviņa iesniegumu par 12.Saeimas deputāta mandāta nolikšanu. Nākamais kandidāts no <PARTY>s Rīgas vēlēšanu apgabala sarakstā ir Arvīds Ulme, kurš ir piekritis uzņemties Saeimas deputāta amata pienākumus. Līdz ar to Arvīdam Ulmem tiek apstiprinātas 12.Saeimas deputāta pilnvaras uz laiku, kamēr no <PARTY>s kandidātu saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus.
Cienījamie deputāti! Likumprojekta 14. pants ir par starptautiskās skolas finansēšanu. Un attiecīgi 20. priekšlikums varētu būt tā vieta, kurā kļūtu skaidrs, kas ir starptautiskās skolas finansēšanas avots. Īstenībā jautājums ir viens – cik liels var būt slogs valsts budžetam starptautiskās skolas finansēšanā? Uz šādu jautājumu anotācija atbildi nesniedz, bet tā vietā novirza uz mazsvarīgu tēmu, plaši komentējot, kāpēc mācību priekšmeta “Latvijas mācība” īstenošana neprasīs papildu finansējumu. Vai atbilde par starptautiskās skolas finansēšanu izriet no 20. priekšlikuma? Uzskatu, ka ne. Ko nosaka likumprojekts? Starptautiskās skolas finansējumu nodrošina tās dibinātāji, savukārt 4. pants nosaka, ka starptautisko skolu kā privāto komercsabiedrību, nodibinājumu vai biedrību dibina fiziskas un juridiskas personas. Kas tās juridiskās personas var būt? Kam starptautiskās skolas vajag? Un te atbilde ir skaidra – valstij. Valsts reputācijas celšanai un atpazīstamībai ir svarīgi izvietot Latvijā Eiropas Savienības institūcijas, līdz ar to arī jāmaksā būs valstij, nevis kādai mītiskai juridiskajai personai. Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes jeb BEREC biroju jau uzņēmām Latvijā. Bija mēģinājums izvietot vēl vienu Eiropas institūciju Rīgā, gan neveiksmīgs. Bet tas ir laika jautājums. Eiropas attīstība noteikti sniegs Latvijai jaunus piedāvājumus. Turklāt bez BEREC Latvijā jau atrodas ap 40 rezidējošās ārvalstu vēstniecības ar ievērojamu darbinieku skaitu, tāpat starptautisko līgumu ietvaros ir izvietotas ārvalstu bruņoto spēku vienības. Mītnes līgumā starp Latvijas Republikas valdību un BEREC Latvija ir apņēmusies darīt visu iespējamo, lai rastu vislabāko risinājumu BEREC biroja darbinieku bērnu izglītošanai un sekmētu to, ka esošās privātās un publiskās starptautiskās skolas Rīgā BEREC biroja darbinieku bērniem piedāvā Eiropas līmeņa izglītošanu angļu, franču un vācu valodā. Un te atrisinājums ir. Tā ir Eiropas skola, kura ir paredzēta Eiropas Kopienu darb
Godātie kolēģi! Neieslīgstot emocijās - te jau izskanēja daudzi argumenti -, vēlos tikai piebilst, ka komisijā uzklausījām arī Juridiskā biroja pārstāvjus, kuri norādīja, ka šie trīs priekšlikumi ietver ļoti savādu sadalījumu - mēs valodas sadalām valsts valodā, mazākumtautību valodās un vēl citās valodās - un ka šis regulējums... formulējums var radīt neparedzamu administratīvo slogu pašvaldībām. Tādēļ arī komisijā šo jautājumu izskatījām, izdiskutējām, un komisijas vārdā aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu. 2. - deputāta Pimenova priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. 3. - deputāta Pimenova priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Un 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 19.aprīlis.
Jā. Komisijas vārdā es vēlos paskaidrot, ka komisijā mēs vētījām arī jautājumu par ceļu sakārtotību un līdzekļu novirzīšanu ceļiem. Pagājušajā gadā ieņēmumi, kas pārsniedza prognozi par 25 miljoniem... Tika pieņemts lēmums jau iepriekš, ka tie tiek novirzīti ceļu sakārtošanai. Ir pieņemts lēmums, ka arī turpmāk visi tie ieņēmumi, kuri būs virs prognozes jeb papildus ceļiem atvēlētajai naudai, kas šobrīd ir nepilni 300 miljoni no valsts budžeta un apmēram 75 miljoni no Eiropas Savienības fondiem, tiks novirzīti ceļu stāvokļa uzlabošanai. Jā, komisijā mēs diskutējām arī par to, ka attiecībā uz dīzeļdegvielu tas kāpums varētu būt mazāks, jo ir paredzēts, ka pirmajā gadā tas ir par nepilniem sešiem eirocentiem litrā, ieskaitot PVN, un salīdzinājām cenas, kādas ir kaimiņvalstīs. Ja pie mums šobrīd tajā pašā Circle K degvielas uzpildes stacijā tas ir 0,999 eiro, tad Igaunijā tas ir viens eiro 14,7 centi. Tā ka tika spriests par to, ka varbūt nepieciešams mainīt kādas proporcijas, kā Matīsa kungs šeit minēja. Iespējams, kompensējošos mehānismus var vēl meklēt alkoholisko dzērienu akcīzes nodoklī, kur noteikti vēl ir resursu avots, vismaz akcīzes nodoklī alum. Tā ka uz otro lasījumu visas iespējas iesniegt priekšlikumus. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 24.jūlijs pulksten 13.00, izskatīšana ārkārtas sesijas sēdē - 27.jūlijā.
Labrīt, kolēģi! Jā, tātad Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi grozījumus Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā. Ir saņemti divi priekšlikumi. Tātad 1. - veselības ministres Ilzes Viņķeles priekšlikums. Tas paredz paplašināt vienotās atalgojuma sistēmas piemērošanu tādām jaunām ārstniecības personu kategorijām kā medicīnas asistenti, Valsts tiesu medicīnas ekspertīzes centra darbinieki. Šis priekšlikums netika atbalstīts. Un 2. ir deputātu grupas - Reiznieces-Ozolas, Daudzes, Bergmaņa, Dūklava, Valaiņa un Jalinskas - priekšlikums. Tas paredz mainīt bāzes referenci, aprēķinot Ministru prezidenta, Valsts prezidenta un ministru mēnešalgu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā šis priekšlikums nav atbalstīts.
Labdien, cienījamie kolēģi, vēlreiz! Gribētu ieskicēt nedaudz tos galvenos iemeslus, kāpēc šāds likumprojekts tapa. Ziņotāja jau ļoti labi izstāstīja to diskusiju gaitu, ļoti precīzi un daudzpusīgi. Jāteic, ka šādas diskusijas ir ne tikai tagad, bija jau pirms vairāk nekā gada, kad Izglītības un zinātnes ministrija virzīja grozījumus Augstskolu likumā uz Ministru kabinetu; arī tad mēs tikāmies gan ar KNAB pārstāvjiem, gan ar “Delnas” pārstāvjiem, gan ar citiem iesaistītajiem un runājām par šo regulējumu. Un tas būtiskākais, kas izkristalizējās, - ka viena no būtiskām lietām šajā Augstskolu likuma grozījumu paketē... viens no būtiskākajiem mērķiem ir iesaistīt augstskolu pārvaldībā profesionāļus no privātā sektora, sabiedrībā cienītus profesionāļus, kas spēj stratēģiski paskatīties uz augstskolu un universitāšu darbību un attīstību. Un atšķirībā no citiem padomes darbiem šis gluži nav tāds... nebūt ne pilna laika darbs, nebūt arī kaut kas tāds, kur privātās nozares pārstāvji, piemēram, uzņēmumu vadītāji, ietu pelnīt naudu; viņi droši vien pat varētu atteikties no tās samaksas un būtu gatavi to darīt, ja tas viņiem atvieglotu šo birokrātisko slogu, kas nāk līdzi ar valsts amatpersonas pienākumu uzņemšanos. Līdz ar to ilgās diskusijās ar visiem partneriem un visiem minētajiem ir patiesībā nonākts pie tādas kompromisa redakcijas - kompromisa redakcijas par to, ka šie padomes locekļi augstskolās ir amatpersonas. Bija arī piedāvājums, ka varētu arī nebūt amatpersonas... Un tātad arī šiem cilvēkiem, arī šiem padomes locekļiem, būs jāiesniedz amatpersonas deklarācija pilnā apmērā, kā jau ziņotāja teica. Vienīgā atšķirība būs tā, ka ne visa tā būs redzama. Tātad daļa no šīs deklarācijas būs redzama visām tiesībsargājošām iestādēm - Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam, Valsts ieņēmumu dienestam un visiem pārējiem -, bet nebūs redzama plašākai publikai. Un šeit... Ja mēs runājam tiešām par uzņēmumu vadītājiem un tāda līmeņa cilvēkiem, nu tad... Galvenais, ko viņi nevē
Godātie kolēģi! Pateicībā par vārda brīvību, kura, es ticu, vēl pastāv valstī, vēlos izteikt savas bažas par to, kas notiek mūsu Latvijā. Īsumā: šis likumprojekts gatavo iedzīvotājus karam. Turklāt tas nosaka uzdevumu izrādīt bruņotu pretošanos ienaidniekam iebrukuma gadījumā. Bergmaņa kungs tic, ka valsts fiziska aizsardzība ir katra - katra! - pilsoņa pienākums, un pat ierakstīja šādu ideju Valsts aizsardzības koncepcijā. Ja valdība gatavojas karam, soli pa solim uzliekot aizvien jaunus pienākumus Latvijas iedzīvotājiem - gan obligāti mācot bērniem rīkoties ar ieročiem, gan tagad katram liekot iet karā -, tad kur ir rīcības plāns un kur ir tehniskie līdzekļi? Paredzot šādu normu, jau tagad pilsētu daudzdzīvokļu namu iekšpagalmos Aizsardzības ministrijai būtu jāizvieto sagatavošanas štābi, kuros visus cilvēkus apmācītu aizsargāt valsti. Arī tantukus ar suņukiem un māmiņas ar ratiem... Jo pretējā gadījumā, kolēģi, piedodiet, bet civiliedzīvotāji, pildot šos likumā noteiktos pienākumus, kļūs par lielgabalgaļu. Kā mēs dzirdējām, valsts vara un kritiskā infrastruktūra ir tas, kas ir jāsargā Latvijas iedzīvotājiem. Bet kur ir palikusi dzīvības vērtība - katra iedzīvotāja dzīvības vērtība? Ja tomēr ministrs ir pārsteidzies un neprecīzi formulējis savu redzējumu par rīcību militārā iebrukuma gadījumā, tad kur ir plāns civiliedzīvotāju - to pašu tantiņu, māmiņu, bērnu - glābšanai? Kur ir bumbu patversmes? Kur ir evakuācijas plāns? Kur ir rīcības instrukcijas sakaru, elektrības padeves pārtraukumu gadījumā? Ja Lattelecom interneta traucējumi uz pāris stundām jau izraisa valstī haosu, tad kas notiks, ja iedzīvotājiem tiks pilnībā bloķēti visi sakari? (Dep. R.Kols: “Kādu vēl haosu?!”) Un kā jūs domājat glābt cilvēkus? Tāda plāna šeit nav, jo tas, ko lasu šajos grozījumos, ir - ejiet un karojiet, ejiet un mirstiet! Turklāt jūs vēršaties pie tiem pašiem cilvēkiem, kurus jūs regulāri ignorējat, noraidāt vēstules, iesniegumus, priekšlikumus, iniciatīvas. Kad, pieņemot budžetu, mē
Paldies, cienījamā sēdes vadītāja! Šoreiz varbūt vairāk par procedūru. Pats neesmu piedalījies komisijas sēdē, līdz ar to debatēs varu piedalīties, skatoties vairāk no juridiskā aspekta. Pirmkārt, lai izvēlētos sodīt kādu deputātu, vienmēr ir jāizlemj, cik liels tas sods ir un vai vispār tas ir pamatots. Deputāts Aldis Gobzems sodu saņem otro reizi - augstāko mēru - sešas sēdes... Saeimas sēdes. Tas tiek piedāvāts. Neapšaubāmi, tas ietekmē deputāta tiesības politiski piedalīties tajā procesā, kas šobrīd viņam ir pamatnodarbošanās... otrkārt, tiesības pārstāvēt savus vēlētājus, treškārt, saņemt atalgojumu. Mums var patikt, var nepatikt dažādi deputātu viedokļi, mēs varam piedalīties ar kritiku, mēs varam izteikt dažādus viedokļus, vēlams, cieņpilni, ne par to ir runa. Šajā gadījumā mēs redzam, ka iesniegumu ir parakstījuši divi vienas partijas deputāti un kaut kāds piedēklis klāt... Līdz ar to veidojas tieši šī, konkrētā, situācija, kad vienas partijas, viena politiskā spēka, pārstāvji ir nolēmuši izrēķināties ar deputātu. Tas nav pat koalīcijas lēmums, tas nav pat Saeimas, teiksim, vairākuma lēmums, bet šajā gadījumā mērķis ir acīmredzami politisks. Ja mēs runājam par nodarījuma būtību, kas tiek minēta, - kāda amatpersona ir nosaukta par... kaut kādā vārdā. Es pieļauju domu, ka tas varbūt ir emocionāls... Cilvēks var būt emocionāls, arī šeit, Saeimas sēdē, debašu laikā ir dzirdēts daudz kas... tādā emociju uzplūdumā... karstumā, bet vai par to cilvēks uzreiz jāsoda ar visaugstāko mēru, ar ko viņu var sodīt... es domāju, šajā ētikas pārkāpuma ziņā? Un trešā lieta. Paskatīsimies, kas šobrīd notiek pie Krievijas vēstniecības. Vai tur cilvēki šobrīd runā tikai cenzētos vārdos, vai tur pasprūk arī kāds necenzēts vārds, ņemot vērā šo emocionālo sakāpinājumu? Tāpēc es aicinu tomēr, kolēģi, līdzīgi kā iepriekšējais runātājs Sergejs Dolgopolovs, izejot cauri... šādiem aspektiem, ņemot vērā to, ka ļoti daudzi mums politiski varbūt ir karstgalvīgāki, bet tādi nu ir cilvēki un.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie deputāti! Strādājam ar (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) grozījumiem Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā. Ņemot vērā to, ka šā gada 20.maijā stājās spēkā Tabakas izstrādājumu, augu smēķēšanas produktu, elektronisko smēķēšanas ierīču un to šķidrumu aprites likums, kurā paredzēta virkne jaunu prasību likumā regulēto produktu marķēšanai, iepakojumam, sastāvam, reklāmai, tika sagatavots un iesniegts izskatīšanai likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”. Likumprojekts paredz noteikt atbildību par pārkāpumiem attiecībā uz Tabakas izstrādājumu, augu smēķēšanas produktu, elektronisko smēķēšanas ierīču un to šķidrumu aprites likumā iekļautajām prasībām. Šobrīd Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā ir noteikta atbildība par pārkāpumiem, kas saistīti ar tabakas izstrādājumu izplatīšanu, marķēšanu un citu būtisku prasību ievērošanu. Taču grozījumi paredz noteikt atbildību arī par pārkāpumiem augu smēķēšanas produktu, elektronisko smēķēšanas ierīču un to šķidrumu pārdošanā, marķēšanā un citu prasību ievērošanā. Tiek noteikta administratīvā atbildība par augu smēķēšanas produktu, elektronisko smēķēšanas ierīču un to uzpildes tvertņu pārdošanu nepilngadīgajiem. Tāpat grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā paredzēti, lai noteiktu atbildību par likumam neatbilstošas informācijas norādīšanu uz tabakas izstrādājumu, augu smēķēšanas produktu, elektronisko cigarešu un uzpildes flakonu iepakojuma vienības un ārējā iepakojuma. Atbilstoši likumā noteiktajam par augu smēķēšanas produktu, kas nav marķēti ar akcīzes nodokļa markām, izplatīšanu tiks noteikta administratīvā atbildība - tāpat, kā tas jau šobrīd ir spēkā attiecībā uz tabakas izstrādājumiem. Ņemot vērā, ka Tabakas izstrādājumu, augu smēķēšanas produktu, elektronisko smēķēšanas ierīču un to šķidrumu aprites likums paredz aizliegumu laist tirgū cigarešu iepakojuma vienības, kurās ir mazāk par 20 cigaretēm, un tinam
12. - iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 14. - komisijas priekšlikumā. 13. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Nav atbalstīts. Un 14. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums, kas paredz kārtību, kādā saņem Otrā pasaules kara dalībnieka statusu. Komisijā atbalstīts. 15. - iekšlietu ministra Kozlovska kunga priekšlikums. Atbalstīts. Iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā. Un 16. - komisijas priekšlikums - ir atbalstīts. Tas nosaka kārtību, kādā šiem Otrā pasaules kara dalībniekiem tiek izsniegtas noteikta parauga apliecības un krūšu nozīmes, un paredz, ka Ministru kabinets izstrādā šo kārtību. Komisijā atbalstīts. 17. - Nacionālās apvienības “Visu Latvijai!”-“Tēvzemei un Brīvībai/LNNK” frakcijas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 18. - komisijas priekšlikumā. Un 18. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas noteic, ka pašvaldība savos saistošajos noteikumos var paredzēt sociālās garantijas Otrā pasaules kara dalībnieka statusa ieguvējiem. Komisijā atbalstīts. Tātad 18. - komisijā atbalstīts. 19. ... 19. ir deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Nav atbalstīts.
Paldies. Tiešām šis jautājums ir daudz nopietnāks, nekā izskatās, jo atlīdzības jautājumu pašvaldības domju deputātiem vajadzēja risināt tad, kad mēs realizējām administratīvi teritoriālo reformu, kad tika palielināts domes deputātu skaits, kad mainījās viņu funkcijas, kad mainījās pašvaldību teritoriju apmēri un uzdevumi, skaits arī bija pieaudzis. Tajā laikā vajadzēja lemt, un es piekrītu Valaiņa kungam, ka šo jautājumu par pašvaldības domju deputātu atlīdzību vajadzēja izņemt no šā likuma. Ne tikai tāpēc, ka tas tiešām neiekļaujas vispārējā valsts pārvaldes sistēmā, bet tāpēc, ka tur ir savas īpatnības, kuras regulē, starp citu, arī Eiropas vietējo pašvaldību harta. Dabiski, ka pašvaldību deputāti atšķirībā no Saeimas deputātiem daudz atbildīgāk pieiet tādiem jautājumiem kā atlīdzība. Šeit ir divas atšķirības... Viena atšķirība, piedošanu. Un atšķirība izpaužas tā. Mēs šeit runājam par domju vadītāju atalgojumu, bet domes deputāti pēc būtības saņem kompensāciju par domes jautājumiem veltīto darbu. Tā ir kompensācija, viņiem nav pastāvīga alga, jo viņi visi strādā vai ieņem algotus amatus, vai strādā biznesā vai kā citādi. Tāpēc tur nav tāda vienota pieeja atalgojuma jautājumu risināšanā. Tāpēc būtu svarīgi izņemt šo jautājumu no vienotās atlīdzības likuma. Tāpat kā, starp citu, ir atsevišķi regulējams pašvaldību deputātu darbs, kuru, kā jūs zināt, regulē pašvaldību deputāta statusa likums. Tāpēc tas jautājums ir ļoti sarežģīts. Es domāju, ka valdošā koalīcija nav īpaši daudz domājusi par šo lietu, un Ministru kabinets, izstrādājot šo priekšlikumu... nevis priekšlikumu pie likumprojekta, bet šo normu likumā, nebija domājis par tām sekām un par to, ar ko tas viss ir saistīts. Man ir grūti šodien i atbalstīt, i noraidīt iesniegto priekšlikumu, jo jautājums, vēlreiz saku, ir ļoti nopietns. Es personīgi, saku atklāti, nepiedalīšos balsojumā par šo lietu un ceru, ka valdošā koalīcija risinās tā, kā tas ieplānots arī par visiem pārējiem priekšlikumiem.
Augsti godātais Prezidij! Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskā komisija ir sagatavojusi otrajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Notariāta likumā”. Uz otro lasījumu ir saņemti 15 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir tehniska rakstura. Komisijā ir atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī tas ir tehniska rakstura, saistīts ar viena vārda (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) izslēgšanu no redakcijas. Arī ir atbalstīts. 3. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kas paredz papildināt 45.1 pantu ar jaunu - otro - daļu un kas dos tiesības Latvijas Zvērinātu notāru padomei, kura pati uztur pantā minētos reģistrus, nesaņemot to uzturēšanai finansējumu no valsts, noteikt ziņu izsniegšanas kārtību un maksu par informācijas saņemšanu no šiem reģistriem. Šis konkrētais priekšlikums ir daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - Juridiskās komisijas priekšlikumā, nedaudz redakcionāli to pielabojot. 4. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts komisijā. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir redakcionāla rakstura. Atbalstīts. 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī tas ir redakcionāla rakstura un rosina papildināt ar prasību par personas koda iekļaušanu. Juridiskajā komisijā ir guvis atbalstu. Un tālāk neliela piebilde par komisijas darba gaitu attiecībā uz likuma 15.pantu, kas šobrīd netiek skatīts grozījumos. Juridiskajā komisijā tika saņemta vēstule no Latvijas Cilvēku ar īpašām vajadzībām sadarbības organizācijas SUSTENTO, un vēstulē pamatoti tika norādīts uz to, ka 15.pantā iekļautās prasības pēc papildus apmaksājamas liecinieku piesaistīšanas diskriminē cilvēkus ar redzes, dzirdes un runas traucējumiem. Tika saņemta arī vēstule no Latvijas Zvērinātu notāru padomes, kurā tika skaidrots, ka izmaksas ir lielākas gadījumos, kad klientam, kurš nav tiesīgs atteikties no liecinieka, kā arī nevar sazināties ar zvērinātu notāru citādi kā vien ar zīmju valodas tulka starpniecību, ir nepieciešama klātesošo liecinieku un tulka identif
Labdien, kolēģi! Likumprojekts “Par Latvijas Republikas un Eiropas Kodolpētījumu organizācijas (CERN) līgumu par CERN asociētās dalībvalsts statusa piešķiršanu”. Likumprojekta mērķis ir parakstīt, pieņemt ar likumu un ratificēt Latvijas Republikas un Eiropas Kodolpētījumu organizācijas (CERN) līgumu par CERN asociētās dalībvalsts statusa piešķiršanu, kas paredz Latvijai piešķirt CERN asociētās dalībvalsts statusu un tiesības piedalīties CERN zinātniskajā programmā, kā arī CERN apmācību un izglītības programmās, turpinot padziļināt sadarbību, kas uzsākta Latvijai ar CERN jau 2016. gadā. Risinājums ir Latvijas un Latvijas dalībnieku dalība CERN zinātniskajā programmā, kā arī Latvijas dalībnieku apmācības un dalības iespējas izglītības programmās, tostarp arī Latvijas uzņēmēju dalība CERN iepirkumos. Līgums stājas spēkā tā 4. pantā noteiktajā kārtībā un laikā. Ārlietu ministrija par to paziņo oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis”. Lūgums izskatīt likumprojektu un deputātiem balsot par steidzamību. Paldies deputātiem par steidzamības balsojumu. Lūdzam balsojumu par izskatīšanu pirmajā lasījumā. Ja deputātiem nav iebildumu, tad lūdzu nobalsot otrajā, galīgajā, lasījumā tūlīt, bez atkārtotas izskatīšanas... Paldies. Šis likumprojekts ir saistīts ar iepriekšējo. Likumprojekta “Par Latvijas Republikas pievienošanos Protokolam par Eiropas Kodolpētījumu organizācijas privilēģijām un imunitāti” mērķis ir Latvijai pievienoties Protokolam par Eiropas Kodolpētījumu organizācijas privilēģijām un imunitāti, lai nodrošinātu abpusēji parakstītā Latvijas Republikas un Eiropas Kodolpētījumu organizācijas (CERN) līguma par CERN asociētās dalībvalsts statusa piešķiršanu spēkā stāšanos un CERN asociētās dalībvalsts statusa iegūšanu. dalībvalsts statusa iegūšanu. Lūgums deputātiem balsot par steidzamību. Lūgums deputātiem balsot par izskatīšanu pirmajā lasījumā. Līdzīgi kā iepriekšējā likumprojektā... lūgums deputātiem, ja nav iebildumu, izskatīt un nobalsot otrajā, galīgajā, lasījumā b
Cienījamā Saeimas sēdes vadītāja, godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija 23. martā izskatīja likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Banku”” un atbalstīja to pirmajam lasījumam. Minētais likumprojekts paredz maiņu pārvaldības sistēmā Latvijas Bankā, pārejot no divu līmeņu pārvaldības uz viena līmeņa pārvaldību. Līdz ar to faktiski paredzēts izbeigt Latvijas Bankas valdes darbību, svītrojot no likuma “Par Latvijas Banku” normas, kas regulē valdes darbību. Turpmāk tie jautājumi, kas nebūs Latvijas Bankas prezidenta kompetencē, tiks izlemti Latvijas Bankas vārdā Latvijas Bankas padomē. Šie grozījumi, faktiski šādas pārmaiņas bija esošā Latvijas Bankas prezidenta Mārtiņa Kazāka redzējums nu jau vairāk nekā gadu atpakaļ par turpmāko bankas pārvaldību gadījumā, ja viņš tiktu apstiprināts bankas vadītāja amatā. Attiecīgi tas mērķis ir padarīt bankas darbību un pārvaldību efektīvāku, proti, padarīt to ātrāku, kā arī samazināt pārvaldības izmaksas. Šādas pārmaiņas, manuprāt, komisija atbalstīja, izskatot un debatējot par šiem jautājumiem, uzklausot arī Latvijas Bankas pārstāvju viedokli, un vienbalsīgi atbalstīja šo likumprojektu. Tādēļ komisijas vārdā es lūdzu noteikt likumprojektam steidzamību. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Ņemot vērā to, ka likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Latvijas Banku”” ir tikai neliela daļa no kopējās lielās paketes, kas jau ir nonākusi Saeimā, un to, ka mēs jau esam atbalstījuši steidzamību šim likumprojektam, es komisijas vārdā lūdzu izskatīt otrajā lasījumā šo likumprojektu šajā sēdē bez atkārtotas izskatīšanas Saeimas atbildīgajā komisijā. Līdz ar to, kolēģi, lūdzu komisijas vārdā atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Banku”” otrajā, galīgajā, lasījumā. Cienījamā Saeimas sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija 23. martā izskatīja likumprojektu “Grozījumi Azartspēļu un izložu likumā” un atbalstīja to pirmajam lasījumam. Faktiski šis likumproje