EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija izskatīja un sagatavoja izskatīšanai otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””. Kopumā otrajam lasījumam saņemti 46 priekšlikumi. 1. ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kurā ir precizēta tabakas aizstājējproduktu definīcija. Komisijā ir atbalstīts. 2. - arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kurš izsaka precizētu ar nodokli apliekamo elektroniskajās cigaretēs izmantojamo šķidrumu un citu sastāvdaļu, kā saka, definīciju... kas un kā tiek aplikts ar nodokli. Komisijā ir atbalstīts. 3. arī ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas precizē 4.2 pantu “Ar nodokli apliekamie tabakas aizstājējprodukti”, to vienkāršojot. Komisijā ir atbalstīts. Par 4. priekšlikumu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir saņēmusi iesniegumu no deputātiem Evitas Zālītes‑Grosas, Gata Eglīša, Anitas Muižnieces, Normunda Žunnas un Reiņa Znotiņa. Viņi šo priekšlikumu atsauc. 5. ir deputāta Valaiņa priekšlikums, kas komisijā netika atbalstīts. 6. arī ir deputāta Valaiņa priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts. 7. ir deputātu grupas - Reiznieces-Ozolas, Valaiņa, Bergmaņa un Jalinskas - priekšlikums, kas paredz straujāk kāpināt akcīzi cigaretēm un mazāk kāpināt, pareizāk sakot, samazināt no sākotnējā piedāvājuma akcīzes nodokli karsējamai tabakai. Komisijā netika atbalstīts.
Cienījamie kolēģi! Viena lieta, ko es piemirsu pateikt iepriekš, bet uz ko gribu vērst jūsu uzmanību. Pagājušo trešdien notika Pieprasījumu komisijas sēde, kurā kārtējo reizi skatījām jautājumus par OIK. (Starpsauciens.) Un es aicinu tieslietu ministru un Ministru prezidentu, jo uzskatu, ka jūs esat vienota komanda: varbūt no šīs tribīnes jūs varat sniegt skaidrojumu, kas ir “godprātīgs likuma pārkāpums”, tāpēc ka tāds jēdziens figurē ekonomikas ministra parakstītā dokumentā. Un, kad uzdod jautājumu, cik godprātīgi ir samaksāts par šiem likuma pārkāpumiem, tad izrādās, ka 2,4 miljardi! Tad nu padomāsim, vai Zariņa kungam ir taisnība vai nav! Paldies.
Godātais sēdes vadītāj! Godātie kolēģi! Jūsu uzmanībai tiek nodots Nacionālās apvienības izstrādātais un iesniegtais likumprojekts, kas paredz Saeimas deputātu algu saglabāšanu arī nākamgad pašreizējā līmenī. Mēs piedāvājam nepaaugstināt Saeimas deputātu algas un atstāt tās tādas, kādas tās ir. Kolēģi, mēs esam Saeimas deputāti. Mūsu rokās ir liela atbildība. Mēs lemjam par daudziem būtiskiem dzīves jautājumiem, tajā skaitā par valsts budžetu. Mūsu pirmais un galvenais uzdevums ir rūpēties par vismazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām. Esmu gandarīta, ka valdība atradusi iespēju palielināt minimālo algu nākamgad par 10 eiro, par tikpat lielu summu celt neapliekamo minimumu un ieviest solidaritātes nodokli, lai lielo algu saņēmēji maksātu līdzīgus nodokļus kā mazo algu saņēmēji. Ir arī citas iniciatīvas, kas ved uz sociālo solidaritāti. Tajā pašā laikā ir diezgan daudz neizdarītu darbu, diezgan daudz neatrisinātu lietu. Mēs Saeimā esam saņēmuši 70 tūkstošu pensionāru parakstītu aicinājumu par pensiju indeksāciju, bet valdība par to nav spriedusi, un budžeta projektā šīs iniciatīvas nav. 70 tūkstošu pensionāru parakstītais aicinājums ir nonācis Saeimā, un es ceru, ka visdrīzākajā laikā tas būs komisiju darba kārtībā. Acīmredzot būs jāmeklē kompromisi un arī jāsper soļi šajā virzienā. Nav atrisināts līdz galam jautājums par skolotāju atalgojuma finansēšanas modeli. Tāpat algas virknē jomu, kas prasa daudz cilvēciskas uzmanības un smaga darba (piemēram, medmāsām), joprojām ir ļoti zemas. Kolēģi deputāti! Mēs nedzīvojam ideālā pasaulē. Tikai ideālā pasaulē var valdīt vispārēja apmierinātība. Šodien mēs esam tālu no tās. Labklājības Latvijai mēs varam tuvināties, ja domājam vispirms par citiem un tikai pēc tam - par sevi. Saeimas deputāti ir tautas priekšstāvji, un mēs katrs esam saņēmuši savu vēlētāju - Latvijas tautas - uzticības kredītu. No mums ir atkarīgs, kas ar šo uzticības kredītu notiks, - vai mēs to izniekosim un radīsim vilšanos par parlamenta darbu vai - gluži
Labdien, cienījamie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 24.janvāra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Ilzes Andruškinas iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Par kandidāti Ilzi Andruškinu. Dzimusi 1986.gada 17.janvārī. Ieguvusi profesionālo maģistra grādu tiesību zinātnē un jurista kvalifikāciju. Ilzes Andruškinas līdzšinējā darba pieredze saistīta ar jurisprudenci. Ilze Andruškina kā tiesneša amata kandidāte stažējās no 2017.gada 26.jūnija līdz 2017.gada 8.decembrim. Par kandidāti ir saņemta pozitīva atsauksme no Administratīvās rajona tiesas priekšsēdētāja. Atsauksmē norādīts, ka Ilzei Andruškinai ir ļoti labas zināšanas tiesību teorijā un administratīvajā procesā. Tiesneša amata kandidāte ļoti labi spēj organizēt savu darbu. Viņa ievēro darba disciplīnu, spēj kvalitatīvi analizēt sarežģītu un liela apjoma informāciju, ar sapratni uztver kritiku. Savukārt no Administratīvās apgabaltiesas priekšsēdētāja atsauksmes redzams, ka Ilze Andruškina patstāvīgi spēj veikt darba uzdevumus, veic tos rūpīgi un atbildīgi. Labi orientējas materiālo un procesuālo administratīvo tiesību normās. Stažēšanās laikā parādīja tiesneša amata ieņemšanai atbilstošas zināšanas un iemaņu līmeni. Latvijas Republikas Augstākās tiesas Administratīvo lietu departamenta priekšsēdētāja savā atsauksmē par kandidāti Ilzi Andruškinu norādījusi, ka stažēšanās laikā Ilzes uzvedība un attieksme pret darbu ļauj secināt, ka arī tiesneša amata pienākumus Ilze veiks korekti, atbildīgi un kvalitatīvi. Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija dod pozitīvu atzinumu Ilzes Andruškinas iecelšanai rajona (pilsētas) tiesas tiesneša amatā. Ņemot vērā minēto, komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši šo lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu iecelt Ilzi Andruškinu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 24.janvāra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Jolantas Uminskas iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas zemesgrāmatu nodaļas tiesnesi”. P
Cienījamie, godātie deputāti! Balsošanas rezultāts par lēmuma projektu “Par Aivara Geidāna 13. Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu uz laiku, kamēr no partijas “<PARTY>” kandidātu saraksta Zemgales vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus”: par – 84, pret un atturas – nav. Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam””: par – 29, pret – 49, atturas – 5. Cienījamie, godātie kolēģi! Balsošanas rezultāts par likumprojektu “Grozījums likumā “Par valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizāciju””: par – 29, pret – 55, atturas – nav.
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Saeimā 2015.gada 2.novembrī tika saņemts 10 721 Latvijas pilsoņa kolektīvais iesniegums par pievienotās vērtības nodokļa likmes samazināšanu dabasgāzei un elektroenerģijai. Saeima tika aicināta PVN likmi elektrībai un gāzei samazināt uz 12 procentiem. Komisija 2.decembrī sasauca pirmo sākotnējās izvērtēšanas sēdi, uz kuru tika uzaicināts iesnieguma autors. Autors pamatoja iesniegumā pausto prasību samazināt mājsaimniecībām PVN likmi elektrībai un gāzei uz 12 procentiem, kāda tā bija pirms krīzes. Latvijas pilsoņi uzskata, ka tagad krīze ir beigusies, tāpēc lūdz Saeimu atjaunot samazināto PVN likmi elektrībai un gāzei. Komisija iesnieguma izvērtēšanu turpināja 2016.gada 3.februārī. Sēdē piedalījās un viedokli izteica Ekonomikas ministrijas, Finanšu ministrijas, Latvijas Pašvaldību savienības, akciju sabiedrības “Latvijas Gāze” un “Latvenergo” pārstāvji. Ekonomikas ministrija informēja, ka priekšlikums, pēc šīs ministrijas aprēķiniem, varētu ietekmēt cenu līmeni par 0,3 procentiem. Mājsaimniecībām tas būtu ietaupījums, kas veicinātu privātā patēriņa pieaugumu. Kopējo ražošanas attīstību tas varētu ietekmēt par 0,15-0,2 procentiem, taču būtu jāņem vērā fiskālā ietekme uz budžetu. Akciju sabiedrības “Latvenergo” pārstāvis ziņoja, ka “Latvenergo” viedoklis šajā jautājumā ir neitrāls. Viņš darīja zināmu, ka elektroenerģijas nozarē jau pastāv specifisks regulējums, kas vērsts uz aizsargāto lietotāju atbalstu. Tas ir vērsts uz iedzīvotāju grupām, kurām ir samazināts maksājums par pakalpojumiem. Pārstāvis arī uzsvēra, ka par papildu finanšu avotu varētu būt dividendes, taču, kā zināms no Finanšu ministrijas datiem, šī nauda jau ieplānota citām vajadzībām. Akciju sabiedrības “Latvijas Gāze” pārstāvis norādīja, ka “Latvijas Gāze” atbalsta priekšlikumu. Viņš informēja, ka vēsturiski jau ir bijusi 12 procentu PVN likme. “Latvijas Gāze” ir vērsusies gan Finanšu ministrijā, gan citās institūcijās ar lūgumu atjaunot 12 procentu likmi, ņemot v
Es sapratu, ka Jurim Vectirānam nav iebildumu pret šo priekšlikumu... Lūdzu atbalstīt komisijas atzinumu attiecībā uz šo priekšlikumu. 5. - aizsardzības ministra Raimonda Bergmaņa priekšlikums. Atbalstīts 6. - komisijas priekšlikumā. Jā, lūdzu atbalstīt 5. - aizsardzības ministra Raimonda Bergmaņa priekšlikumu. 6. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Atbalstīts. (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) 7. - deputāta Kārļa Krēsliņa priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Kaimiņa kungs! Tās shēmas, par kurām runāja Elksniņa kungs... to pirmsākumi jau ir meklējami divtūkstošo gadu sākumā. Un to pamatlicējas bija partijas, kuru šobrīd vairs nav Latvijas politikā. (Dep. A.Kaimiņš: “Re, kur viens pārstāvis ir!”) Morāli jūs esat tikpat atbildīgs par šīm shēmām, cik Ašeradena kungs. Un... es nezinu... iespējams, jūs esat balsojis savulaik par Tautas partiju, tad jūs īstenībā esat vēl vairāk atbildīgs nekā Ašeradena kungs. Paldies. Kolēģi! Uz trešo lasījumu ir saņemts viens priekšlikums no Juridiskā biroja, un tas ir atbalstīts. Līdz ar to visi priekšlikumi izskatīti. Aicinu atbalstīt trešajā, galīgajā, lasījumā.
Droši vien man ir jāatvainojas. Tiešām, es, iespējams, pārsteidzīgi izteicos par to, ka no šīs tribīnes nevajag atkārtot diskusijas. Iespējams, ka vajag. Jums ir tiesības, opozīcija, to darīt. Tas, kur es nepiekrītu, ir pārgalvīgie izteicieni par cilvēku motivāciju. Jā, iespējams, jums ir vairāk informācijas par Kariņa kunga motivāciju. Tas nav acīmredzams. Tas, ko es gribu runāt, ir pamatot lietas ar faktiem. Manuprāt, ekonomikas ministra motivāciju demonstrē fakti. Jums ir taisnība - Latvijai ir vajadzīga zemāka elektrības cena. Tāpēc ir bijis darbs ar “Sadales tīklu”, un “Sadales tīkls” no šī gada janvāra ir pazeminājis cenas. Ir svarīgi, lai OIK afēra tiktu apstādināta, tāpēc mums ir OIK parlamentārās izmeklēšanas komisija. Mūsu ministrs ir ķēries klāt kontrolei. (Starpsauciens: “Simulē!”) Līdz ar to ir ietaupīti 24 miljoni. Šī valdība grib kontroli pastiprināt, līdz ar to cilvēku algām ir iedalīts miljons eiro, lai šīs kontroles tiktu veiktas, lai aizietu uz katru vietu, uz katru pļavu, paceltu katru akmeni un redzētu, vai tur ir blēži, vai tā ir īsta uzņēmējdarbība. Šie ir fakti, kas demonstrē ekonomikas ministra apņēmību. Ja kādam ir informācija par viņa nodomiem, kas citādi nav redzami, nu tad vērsieties pie tiesībsargājošajām iestādēm! Bet pārstāsim runāt par afērām un lietām, kas nav taustāmas. 24 miljoni ir taustāmi. Paldies.
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Neapšaubāmi, cīņa pret terorismu, cīņa pret šo ļaunumu diemžēl ir problēma, ar kuru mūsu pasaules iedzīvotāji saskarsies vismaz tuvāko 15-20 gadu laikā. Un mums ir jāvelta visas pūles un iespējas, lai šo ļaunumu varētu apkarot, veiksmīgi apkarot. Arī Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija bija līdzatbildīgā komisija, izskatot šo likumprojektu. Bet kas mani neapmierina šajā likumprojektā? Un es aicinu Juridisko komisiju ņemt to vērā, izskatot šo likumprojektu un izskatot otrajam lasījumam iesniegtos priekšlikumus. Paskatāmies 79.1 pantu. Terorisms. “Par spridzināšanu, dedzināšanu, kodolķīmisko, ķīmisko, bioloģisko, bakterioloģisko, toksisko vai citu masveida iznīcināšanas ieroču lietošanu [..]” un tālāk tekstā: “soda ar mūža ieslodzījumu vai brīvības atņemšanu uz laiku no astoņiem līdz divdesmit gadiem [..].”. Mani personīgi neapmierina šīs šķēres, šī iespēja manipulēt. Tātad ir saindēta liela valsts teritorija, cilvēki ir gājuši bojā, bet šeit ir iespēja vien atsēdēt kaut kādu laiku cietumā. Manuprāt, šeit ir jāpiemēro tas, kas attiecas uz terorismu, - ir jāpiemēro tādi sodi, lai cilvēks apzinās, ka viņš visu mūžu pavadīs cietumā. Un tas attiecas arī uz visu likumprojektu. Diemžēl tāda laikam ir tā mūsu politika. Kas visvairāk mani izbrīna? Šeit Kūtra kungs jau minēja arī par jaunām vēsmām, ka tiek kriminalizētas... Tagad paklausieties tālāk! 79.4 pants. Personas vervēšana, apmācīšana un apmācīšanās terorismam. Šeit tās soda sankcijas vispār, manuprāt, ir ļoti dīvainas: “Par instrukciju, zināšanu vai praktisko iemaņu iegūšanu vai saņemšanu nolūkā īstenot vai sekmēt terorismu [..] - soda ar brīvības atņemšanu uz laiku līdz septiņiem gadiem [..]” Klausieties, vai tas ir normāli? Manuprāt, tie sodi ir neadekvāti zemi. Nākamais. Šī panta otrā daļa: “Par personas vervēšanu terorismam vai iesaistīšanai teroristu grupā vai apmācīšanu terorismam - soda ar brīvības atņemšanu uz laiku līdz desmit gadiem un ar pro
Es lūgšu apvienot manus debašu laikus. Paldies. Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātais Ministru prezidenta kungs! Ministri! Kolēģi deputāti! Šobrīd mēs skatām darba kārtības jautājumu, kas ir Ministru prezidenta ikgadējais ziņojums Saeimai par Ministru kabineta paveikto un nākotnē iecerēto. Ļoti objektīva iemesla dēļ Ministru prezidents nav runājis tik daudz par iepriekšējo periodu, bet - sākot ar 24. februāri; tam ir smags objektīvs iemesls. Tomēr es nedaudz atskatīšos arī uz iepriekšējos gados paveikto, jo faktiski šis ziņojums būs arī pēdējais šīs valdības ikgadējais ziņojums Saeimai. Tātad - kas ir paveikts, un kas varbūt nav paveikts? Es vairāk pieskaršos objektīvai kritikai, šajā gadījumā - vairāk tādiem raksturojošiem lielumiem. Ja mēs skatāmies uz Eiropas bagātāko valstu sarakstu, tad diemžēl Latviju mēs neredzam augšgalā, to mēs redzam lejasgalā, un tas ir satraucoši, ka gan Lietuva, gan Igaunija - abas pārējās Baltijas valstis - spēj uzrādīt izrāvienu, savukārt Latvija šajā ziņā atpaliek. Kolēģi! Mēs esam parlamentā izskatījuši kovida jautājumus, parlamentārās izmeklēšanas komisija ir noslēgusi savu darbu, uz 86 lapām ir minēti dažādi aspekti, kur mēs saredzam kļūdas valdības rīcībā. Un kopsummā mēs varam teikt, ka kovida pārvaldība ir bijusi smagnēja, haotiska. Bieži vien šie lēmumi netika izskaidroti sabiedrībai. Un diemžēl eksperti arī... pameta beigās valdību, jo sadarbība nebija izveidojusies veiksmīga. Kas vēl ir noticis šajā laika posmā, kopš strādā šī valdība? Ir noticis straujš ārējā parāda kāpums, tas ir sasniedzis rekordu. Šis ir ļoti biedējošs aspekts, jo valsts ārējais parāds būs jāatmaksā. Un tas būs jāatmaksā, visticamāk, nākamajām valdībām, nākamajām paaudzēm. Tālāk. Diemžēl tiešo investīciju apmērs... Ja mēs skatāmies uz to, ko šajā ziņā dara mūsu kolēģi abās pārējās Baltijas valstīs, tad redzam, ka mēs dramatiski atpaliekam no Lietuvas un Igaunijas. Un šīs atpalicības apmērs ir apmēram 25 procenti. Tiešās investīcijas ir ārkārtīgi būt
Labdien vēlreiz, kolēģi! Jācer, ka šodien pēdējo reizi. Kā jau iepriekš minēju (Starpsauciens.), mēs esam ņēmuši vērā sabiedrības satraukuma izraisītās plašās diskusijas par novirzienu skolu nākotni... šo skolu nākotni, kuras īsteno profesionāli orientētu virzienu pamatizglītības programmas. Esam sagatavojuši un Saeimā iesnieguši kvalitatīvu likumprojektu “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā”, lai nostiprinātu normu par profesionāli orientēto jeb tā saukto novirzienu programmu īstenošanas iespējām. Tātad - vispār likumā pateikt, ka šādas programmas var tikt īstenotas (līdzīgi, kā tas ir norādīts par mazākumtautību programmām), kā arī skaidri pateikt, ka tām būs iespēja pretendēt uz valsts budžeta finansējumu arī pēc 2020. gada 1. septembra. Šī problēma radās pagājušajā gadā, kad valdība apstiprināja grozījumus, ka no 2020. gada 1. septembra tiktu pārtraukta padziļināto programmu papildfinansēšana. Būtībā tas nozīmē, ka pamatizglītības posmā mēs daudzās skolās gadu gadiem koptās tradīcijas un vērtības, piemēram, mūzikā vai valodu apguvē, vienkārši aizslaucītu kā nebijušas. Tādas skolas kā, piemēram, Rīgas 6. vidusskola, kas slavena ar savām orķestra tradīcijām, augstajiem sasniegumiem mūzikas jomā, kļūtu par parastām skolām. Bērniem nāktos cerēt uz kādu brīvu vietu tuvējā mūzikas vai mākslas skolā, vakaros doties uz padziļinātām svešvalodas, mūzikas vai mākslas nodarbībām un būtībā savai pilnveidei un talanta izkopšanai veltīt teju visu dienu. Un to es patiešām zinu kā vecāks, kura bērns pirmos gadus ir mācījies šādā novirziena skolā, bet tagad apmeklē parasto mūzikas skolu un trīs reizes nedēļā ir tikai ap astoņiem vakarā mājās. Šīs skolas... Tas nav arī stāsts par to, vai bērni, kas pašlaik spēlē orķestrī vai padziļināti apgūst daiļamatniecību, valodas, nākotnē kļūs par jomas profesionāļiem. Stāsts ir par to, cik bagāta augs mūsu nākotnes sabiedrība. Tomēr jāsaka godīgi - līdzšinējā sistēma šo skolu finansēšanā nav bijusi nedz taisnīga, nedz godprātīga, nedz arī
Labvakar, kolēģi! 2020. gada 21. oktobrī Saeima ir saņēmusi 12 298 Latvijas pilsoņu kolektīvo iesniegumu “Nelikvidēt mazās slimnīcas, tai skaitā Kuldīgas un Dobeles slimnīcas, un atstāt tajās dzemdību nodaļas”. Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija ir izskatījusi šo iesniegumu, kurā tiek aicināts neslēgt Kuldīgas un Dobeles slimnīcu dzemdību nodaļas. Komisija uzklausīja kolektīvā iesnieguma iesniedzēju pārstāvjus, kuri pamatoja iniciatīvas nepieciešamību un izteica bažas, ka dzemdību nodaļu likvidēšanas gadījumā tiktu likvidētas arī pašas slimnīcas, kā arī neatliekamā palīdzība attiecīgajā apkaimē. Komisija uzklausīja arī Veselības ministrijas pārstāvi, kura norādīja, ka mazās slimnīcas un to dzemdību nodaļas nav plānots slēgt, kaut arī dzemdību skaits tajās gadā nesasniedz 500 dzemdības. Pārstāve skaidroja: lai nodrošinātu kvalitatīvas un drošas dzemdības, OECD izdotās drošības rekomendācijas paredz līdz 1000 dzemdībām gadā vienā slimnīcā, bet Latvijā šis slieksnis jau šobrīd ir samazināts līdz 500 dzemdībām gadā. Komisija, uzklausot uzaicinātos pārstāvjus, kā arī diskutējot savā starpā, nonāca pie secinājuma, ka ir padziļinātāk jāvērtē spēkā esošais regulējums reģionālo slimnīcu darbības jomā, kā arī nepieciešamais dzemdību skaits slimnīcās. Līdz ar to komisija nolēma nodot iesniegumu tālākai izskatīšanai Sociālo un darba lietu komisijai. Komisija, pamatojoties uz Saeimas kārtības ruļļa 131.5 panta ceturto un piekto daļu, sagatavoja Saeimas lēmuma projektu “Par 12 298 Latvijas pilsoņu kolektīvā iesnieguma “Nelikvidēt mazās slimnīcas, tai skaitā Kuldīgas un Dobeles slimnīcas, un atstāt tajās dzemdību nodaļas” turpmāko virzību”. Lūdzu atbalstīt komisijas sagatavoto lēmuma projektu.
Kolēģi! Mums Latvijā šobrīd ir krīze, un krīzes situācijās ir tā, ka tas līdzsvars sabiedrībā starp pienākumiem, tiesībām, atbildību un līdz ar to arī risku mainās, tas ir atšķirīgs no ikdienas situācijas. Un viena no tādām sabiedrības grupām, kuras šobrīd ir ar visaugstāko pienākuma apziņu un tādējādi arī ar lielāko risku, ir mediķi. Kamēr pārējā sabiedrība ir spiesta sēdēt ierakumos, sēdēt dīkstāvē, pašizolācijā, viņi ir tie, kas strādā pirmajās frontes līnijās, pildot Hipokrata zvērestu un arī sevi līdz ar to eksponējot lielākam riskam saslimt ar šo bīstamo slimību. Šī priekšlikuma būtība ir paredzēt, ka ārstniecības personāls, ja ir inficējies un saslimis ar Covid-19... tad tādā gadījumā tam tiek piemērots negadījuma darbā vai arodslimības... visticamāk, negadījuma darbā statuss. Šāds apdrošināšanas veids ir iekļauts mūsu obligātajās sociālajās iemaksās, un darbiniekam šādā gadījumā pienākas apdrošināšanas atlīdzība. Tas nozīmētu, ka ārsts varētu saņemt (vai ārstniecības darbinieks, jebkurš, kurš ir saslimis) slimības pabalstu, arī atlīdzību par darbspēju zaudējumu, atlīdzību par papildu izdevumiem, kas nenoliedzami būs ārstējoties, un, nedod Dievs, ja ir nāves gadījums, tad arī darbinieka radinieki var saņemt kompensāciju. Valdība tieši pretēji šobrīd ir signalizējusi, ka viņi neuzskata, ka ir kāds papildu risks, un noteikusi 7. aprīļa sēdē ar savu rīkojumu, ka ļoti skaidri jums ir jāsaprot, – saslimšana ar Covid-19 darba pienākumu pildīšanas laikā netiks uzskatīta par negadījumu, darba pienākumus pildot. Tas, manuprāt, nav pareizi un nav pat iedvesmojoši ārstiem.
Paldies, priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Pēc dažām sekundēm mēs balsosim. Es lūdzu ieklausīties manā priekšlikumā pirmām kārtām Znotiņa kungu... arī viņa kolēģus. Pirmajā lasījumā pieņemto normu par pirmsskolas izglītības programmu apguvi valsts valodā papildināt ar vārdiem “turpinot mazākumtautības valodā īstenojamās programmas izpildi un nepazeminot tās kvalitāti”. Kur jūs sadzirdējāt, Znotiņa kungs, šādā priekšlikumā segregāciju vai tieksmi pēc sabiedrības šķelšanas? Nu rodas jautājums. Aizliegts debatēt no tribīnes, bet, nu, būs iespēja, pienāciet pie manis, un mēs parunāsim divatā! Vēl vairāk, ka mēs abi esam divās komisijās - gan Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, gan Eiropas lietu komisijā. Paldies.
Paldies. Man tikai rodas viens jautājums. Šodien mēs runājam par atvieglojumiem ierobežojumos, bet divas dienas pēc kārtas notiek Ministru kabineta sēdes, kur tiek apspriests jautājums par dažādiem plāniem – A, B, C, D, ar kuriem tiks ieviesti jauni ierobežojumi. Es saprotu, ka tā situācija Latvijā, paldies Dievam, ir uzlabojusies, tas priecē. Bet, ja mēs šodien pieņemsim lēmumu par atvieglojumiem un rīt būs jāskata par to atvieglojumu atcelšanu, jo nav zināms, kāds būs pieņemts Ministru kabineta lēmums, varbūt mums tiešām drusku pagaidīt ar šo lēmumu, kad parādīsies arī ar speciālistu palīdzību izstrādātais lēmuma projekts, kur būs ņemti vērā visi tie riski, kas ir un kas nav, un kāda situācija parādīsies uz to brīdi, kad taps Ministru kabineta lēmums. Paldies.
Līdzcilvēki! Šodien es sadzirdēju no tribīnes vārdus “jauns”, “piedzima jauna valdība”, “svētki”. Nē, šodien nav nekādi svētki un nekas nav piedzimis! Šodien ir bēres, jo tiek apbedītas to vēlētāju balsis, kuri vēlējās pārmaiņas. Šodien tiek apglabāti politisko spēku solījumi, kas tika doti cilvēkiem, – solījumi par ekonomikas izrāvienu, ministriju skaita samazināšanu un nabadzības mazināšanu. Mēs redzam jauna līmeņa politisko nodevību un jaunienācēju pakļaušanu ierastajai vecajai kārtībai. Es sadzirdēju jaunā premjera vārdus... premjera amata kandidāta izteikto vārdu “sakārtot”. Šim vārdam ir rūgta pēcgarša, ļoti rūgta. Un ko primāri sakārtos – finanšu sektoru? Un kas tad kārtos to sektoru? Finanšu ministra amata kandidāts, kurš iecēla par savu padomnieku operatīvi rotējošo briļļaino cilvēku, kas operatīvi “pāradresēja čemodānus”? Super! Nākamais. Tieši šīs personas laikā... kopš 2010. gada vadot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisiju un kopš 2014. gada vadot Finanšu ministriju, ēnu ekonomikas īpatsvars katru gadu pieaug par vienu procentpunktu. Viens procentpunkts – tas ir aptuveni miljards, kas izņemts no ekonomikas un kas kalpo noteiktu... finanšu noteiktu grupējumu interesēm – Martinsona kunga un jūsu kolēģu interesēm, iespējams. (Starpsauciens.) Tāpēc es uzskatu, ka šī valdība ir liekulības un divkosības valdība. Un es izsaku mums visiem dziļu līdzjūtību. Paldies. (Frakcijas <PARTY> aplausi.)