EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Labrīt, cienījamie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 3.oktobra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Ievas Andžānes apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Par kandidāti. 2014.gada 30.oktobrī Saeima iecēla Ievu Andžāni par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Tieslietu padome, pamatojoties uz likumu “Par tiesu varu”, noteica Ievai Andžānei pildīt tiesneša pienākumus Rīgas pilsētas Kurzemes rajona tiesā. Pamatojoties uz likumu “Par tiesu varu”, 2017.gada 1.februārī Ieva Andžāne atzīta par Rīgas pilsētas Pārdaugavas tiesas tiesnesi. Savas kvalifikācijas celšanai tiesnese ir piedalījusies 38 Latvijas Tiesnešu mācību centra semināros. Tiesnese skata krimināllietas un administratīvo pārkāpumu lietas. Par tiesneses darbu ir saņemtas pozitīvas atsauksmes no Rīgas pilsētas Pārdaugavas tiesas priekšsēdētāja un Rīgas apgabaltiesas Krimināllietu tiesas kolēģijas, kurās norādīts, ka tiesneses procesa vadīšanas prasmes ir labā līmenī, tiesnese ievēro procesuālos termiņus un lietu kategoriju prioritātes. Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija ir pozitīvi novērtējusi Rīgas pilsētas Pārdaugavas tiesas tiesneses Ievas Andžānes profesionālo darbību un devusi pozitīvu atzinumu tiesneses Ievas Andžānes apstiprināšanai amatā bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Ņemot vērā minēto, komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Ievu Andžāni par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 3.oktobra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Ievas Lūciņas-Linkas apstiprināšanu pa rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Par kandidāti. 2014.gada 30.oktobrī Saeima iecēla Ievu Lūciņu-Linku par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Tieslietu padome, pamatojoties uz likumu “Par tiesu varu”, noteica Ievai Lūciņai-Linkai pildīt tiesneša pienākumus Rīgas pilsētas Latgales priekšpilsētas tiesā. Savas kvalifikācijas celšanai tiesnese ir piedalījusies 48 Latvijas Tie
Cienījamie kolēģi! Es gribu runāt ne par 10 miljoniem, ne par elektroautomobiļiem. Es gribētu pāris vārdus pateikt par to, kas ir pieprasījuma mehānisms. Šinī gadījumā opozīcijas deputāti, kas ir iesnieguši šo pieprasījumu, grib paplašināt diskusiju par to, kā labāk realizēt zaļo kursu, zem kura mēs esam parakstījušies. Tas ir ļoti pareizs mērķis, ļoti lietderīga diskusija. Atbalstīt vai neatbalstīt nozīmē tikai vienu - iesaistīt šai diskusijā Ministru kabinetu gadījumā, ja pieprasījums ir atbalstīts, kas ir lietderīgi, vai debatēt savā starpā, kas arī varbūt ir lietderīgi, bet zināmu rezultātu tas nedod, ņemot vērā, ka šis jautājums tiešām ir nozīmīgs ne tikai priekš bagātiem cilvēkiem, kas varētu iegādāties elektromobili, bet priekš visas Latvijas un Latvijas sabiedrības kopumā, ja mēs runājam par zaļo kursu, nevis nodarbojamies ar demagoģiju ap zaļo kursu. Es aicinu atbalstīt šo pieprasījumu, lai iesaistītu šai sarunā Ministru kabinetu. Paldies. (Aplausi.)
Godātie kolēģi! Komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” (Nr. 918/Lp13) un nolēmusi atbalstīt minēto likumprojektu, un līdz ar to (Nav saklausāms.)... Likumprojekts ir izstrādāts pēc Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja iniciatīvas, lai izpildītu GRECO piektās novērtēšanas kārtas ziņojumā par Latviju izteikto rekomendāciju. Visas centrālās valdības politiskās amatpersonas, izņemot Ministru kabineta locekļus un parlamentāros sekretārus, saņem atļauju veikt citu darbu (savienot amatus). Likuma 4. panta pirmās daļas 5. punkts nosaka, ka Valsts prezidenta padomnieks, Ministru prezidenta, Ministru prezidenta biedra, ministra, īpašo uzdevumu ministra biroja vadītājs, padomnieks, konsultants un palīgs ir valsts amatpersonas. Tiesu praksē atzīts, ka valsts amatpersonas saistībā ar savu statusu uzņemas paaugstinātu atbildību publiskajās tiesībās, kurās atšķirībā no privāto tiesību pamatprincipa darbojas publisko tiesību pamatprincips - aizliegts ir viss, kas nav atļauts. Vienlaikus no likuma, no tiesiskā regulējuma izriet, ka minētās informācijas sniegšana atkarīga tikai no politiskās amatpersonas godprātības. Arī GRECO eksperti pauda bažas par to, ka politiskās amatpersonas var savienot valsts amatpersonas pienākumus ar atalgotu... civiltiesisku uzņēmuma līgumu izpildi trešo pušu interesēs un trūkst tiesiskā pamata, lai politiskās amatpersonas veiktu ad hoc interešu konflikta atklāšanu. Likumprojekta paredzētā tiesiskā regulējuma mērķis ir ieviest funkcionālu mehānismu, lai noteiktu pienākumu politiskām amatpersonām lūgt atļauju savienot valsts amatpersonas amatu ar citu amatu, tādējādi novēršot iespējamos interešu konfliktus un ieviešot lielāku caurskatāmību politisko amatpersonu darbībā, kā arī novērst ētikas normu pārkāpumus vai kaitējumu tiešo pienākumu pildīšanai. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir divas nedēļas - šā ga
Kariņa kunga valdībai patīk karot. Laikam valdība izbauda un izgaršo kara garšu. Pirmais Kariņa kunga pieteiktais karš bija ar finanšu sektoru, kad aiz Moneyval ziņojuma aizsega tika panāktas likumdošanas izmaiņas, kuru rezultātā ar 1. augustu no darba tika atlaists Finanšu un kapitāla tirgus komisijas vadītājs Putniņa kungs, kas atļāvās iebilst pret nacionālajam kapitālam piederošas bankas saplosīšanu maksātnespējas administratoru grupējumā. Bet karu mīloša valdība... patiesībā ar pieteiktu cīņu pret naudas atmazgāšanu lobēja stratēģisko partneru... tiem piederošo Blackstone grupu... kapitāla ieplūdi tirgū un tā pārdali Luminor iegādes darījumā ar samazināto... vai izdevīgākām cenām... cenu rezultāts. Tagad valdība piesaka jaunu karu - Igaunijas alkohola akcīzes dēļ. A kas patiesībā slēpjas aiz pieteiktā kara? Vai jūs domājat - iedzīvotāju intereses, konkurences stiprināšana alkoholisko dzērienu tirdzniecībā? Bet kāpēc tika izvēlēts tik savdabīgs veids - akcīzes samazināšana stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem? Visticamāk, patiesībā valdība grib, lai iedzīvotāji vairāk patērē stipros dzērienus. Droši vien! Jo šmigā esošs cilvēks nespēj kritiski domāt un nespēj pamanīt blēdības, ko pie varas esošie aiz skaļiem lozungiem paslēpj. Alkohola lietošana palīdz cilvēkiem, uzvelkot miglas brilles, pozitīvāk uztvert visu notiekošo (Dep. K. Feldmana starpsauciens.) - pārmaiņas... nabadzības plaisas palielināšanu un citas būtiskas problēmas. Vai jūs domājat, ka patiesībā ir gaidāmi rezultāti, ka palielināsies akcīzes ieņēmumi? Jūs maldāties. No kopējā izvesto alkoholisko dzērienu apmēra tikai 10,7 procenti tiek izvesti uz ES valstīm, tajā skaitā uz Igauniju. (Dep. S. Riekstiņa starpsauciens.) Patiesībā 89,3 procentus alkoholisko dzērienu eksportē uz Krieviju. Tātad lielāki ienākumi budžetā... nodokļos tiek iekasēti nevis no Igaunijas pierobežas tirdzniecības, bet no Šeflera kungam piederošā uzņēmuma, kas realizē alkoholu Krievijā. Kariņa pieteiktā kara uzvarētājs atkal būs ā
Cienījamie kolēģi! Tiešām, ja mēs runājam nopietni par otrā līmeņa pašvaldībām, tādā gadījumā vajadzētu ieskicēt arī šo lietu pašā likumā, nevis uzdevumos ministrijai kā atsevišķus pielikumus pie likuma vai atsevišķus priekšlikumus... bet tieši šeit. Cita lieta, ka, lai gan tāda norma pastāv jau esošajā likumā, skaidrības ap to, kā tas izskatīsies, nav. Vai tā būs vēlēta pašvaldība? Vai tas ir pašvaldības līmenis vai plānošanas reģions? Vai kā savādāk? Bet jebkurā gadījumā ieskicēt to, man liekas, valdošajai koalīcijai būtu goda lieta... lai atbalstītu arī to ieceri, par kuru tikko runāja Kazinovska kungs. Dabīgi, precizējot uz trešo lasījumu to, ko mēs domājam, ieliekot arī šāda veida apzīmējumu. Paldies.
Augsti godājamais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Likumprojekts izstrādāts, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 22.oktobra Direktīvu par tiesībām uz advokāta palīdzību kriminālprocesā un Eiropas apcietināšanas ordera procesā, par tiesībām uz to, ka pēc brīvības atņemšanas informē trešo personu, un par tiesībām, kamēr ir atņemta brīvība, sazināties ar trešajām personām un konsulārajām iestādēm. Direktīvas un Norvēģijas finanšu instrumenta programmas “Latvijas korekcijas dienestu un Valsts policijas īslaicīgās aizturēšanas vietu reforma” projekta ietvaros likumprojekts paredz noteikt, ka meklēšanā esošās apcietinātās un ar brīvības atņemšanu notiesātās personas pēc to aizturēšanas var ievietot īslaicīgās aizturēšanas vietās uz laiku, kas nepieciešams to pārvietošanai uz izmeklēšanas cietumu vai brīvības atņemšanas iestādi, bet ne ilgāku par septiņām darba dienām. Tāpat paredzēts, ka īslaicīgās aizturēšanas vietā varēs ievietot arī Imigrācijas likumā noteiktajā kārtībā aizturētos ārzemniekus, izņemot mazāk aizsargātās personas - nepilngadīgus ārzemniekus, invalīdus, ārzemniekus vecumā, kuru sasniedzot Latvijas Republikā piešķir vecuma pensiju, grūtnieces, nepilnas ģimenes ar nepilngadīgiem bērniem un personas, kas ir cietušas no smagas psiholoģiskas, fiziskas un seksuālas vardarbības. Ārzemnieku izmitinās īslaicīgās aizturēšanas vietā, ja pastāv bēgšanas iespējamība, viņš rada draudus valsts drošībai vai sabiedriskajai kārtībai un drošībai un nav iespējams viņu izmitināt Valsts robežsardzes struktūrvienībās straujas aizturēto izraidāmo ārzemnieku skaita palielināšanās dēļ. Bez tam likumprojekts paredz noteikt, ka īslaicīgās aizturēšanas vietās iekārto iežogotu laukumu, kura platība nav mazāka par 15 kvadrātmetriem, aizturēto pastaigām svaigā gaisā. Šobrīd Valsts policijā izveidoto īslaicīgās aizturēšanas vietu pastaigu laukumu vidējā platība ir 18,7 kvadrātmetri. Ņemot vērā minēto, esošos īslaicīgās aizturēšanas vietu pastaigu laukumus, lai tos pielāgo
Cienījamie kolēģi! Prieks pēc pārtraukuma uzreiz sākt darbu ar likumprojektu “Grozījumi Alkoholisko dzērienu aprites likumā”. Tātad atgādināšu, ka šī ir Veselības ministrijas iniciatīva, kuru Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija atzina par gana labu esam un virzīja izskatīšanai Saeimā. Tātad komisija šos grozījumus Alkoholisko dzērienu aprites likumā izskatīja pirmajā lasījumā. Tie būtībā paredz ierobežojumus alus un raudzēto dzērienu (nevis stipro alkoholisko dzērienu) pārdošanas tilpumiem. Līdz ar to es aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā ar domu, ka priekšlikumu iesniegšanas termiņš būs kādas trīs nedēļas un acīmredzot šajā laikā varēs notikt arī plašākas diskusijas ar nozares pārstāvjiem par varbūt iespējamām niansēm, skaitļiem, tilpumu, procentiem un tamlīdzīgām precizēšanas cienīgām lietām. 13.oktobris.
Komisijas vārdā varu tikai atgādināt to, ka šis priekšlikums netika atbalstīts. 39. ir deputātu Pucena, Papules, Ģirģena un Dombrovska priekšlikums. Un faktiski paredz izslēgt no likumprojekta normu, kas nosaka ģenerālprokuroram piemaksu par dalību Tieslietu padomes sēdē. Uzklausot Juridiskā biroja argumentus, komisija nolēma atbalstīt priekšlikumu. Komisijas vārdā varu pateikt tikai to, ka, vēlreiz uzklausot Juridiskā biroja argumentus par atšķirīgas attieksmes faktiski aizliegumu, komisijā šis priekšlikums tika atbalstīts. 40. ir deputātu Pucena, Papules, Ģirģena un Dombrovska priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 14. punkta daļu, un faktiski tas ir saistīts ar piemaksu pie mēnešalgas apmēra noteikšanu amatpersonām un darbiniekiem. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts.
<PARTY> partija jau ir panākusi, ņemot vērā iepriekšējā gada budžetu, samazinājumu no valsts finansējuma bērnu ēdināšanai par pusi. Tagad vēl vairāk tiek sašaurināts to bērnu loks, kam ir tiesības pretendēt uz brīvpusdienām. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu, neaizvainojot bērnus un maznodrošinātos, neatņemot viņiem maizi... tajā pašā laikā saglabājot partijas finansējumu, tajā pašā laikā saglabājot valsts pārvaldē, kas darbojas 290 pāri... tūkstošiem cilvēku... un atalgojumu, kuram tiek tērēts miljards eiro gadā. Tas ir vienkārši sociāli netaisnīgi un neobjektīvi. Paldies.
Labdien, kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā”. Jāteic, ka šis likumprojekts un nākamie divi ir cieši saistīti un ar to palīdzību tiek pārņemtas nacionālajā likumdošanā divas direktīvas, kas Latvijai bija jāpārņem jau līdz 2020. gada beigām, līdz decembra beigām. Tā ka - maza kavēšanās, bet... Jā, un visi šie trīs likumprojekti paredz samērā sarežģītas, ar banku darbību saistītas prasības, kas attiecas gan uz atbilstīgajām saistībām, gan uz iekšējām rekapitalizācijas saistībām, kapitāla rezervju prasībām, zaudējumu absorbcijas aprēķiniem un tā tālāk. Ļoti tehniski likumprojekti. Aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Termiņš priekšlikumiem ir šā gada 6. maijs. Paldies. Jā, kā jau es minēju... Likumprojekts “Grozījumi Finanšu instrumentu tirgus likumā” ir saistīts ar iepriekšējo likumprojektu, un Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi šo likumprojektu. Aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 6. maijs. Paldies. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par norēķinu galīgumu maksājumu un finanšu instrumentu norēķinu sistēmās”” ir saistīts ar iepriekšējiem diviem. Ļoti tehniskas dabas. Attiecas uz komerciestāžu aktīvu un pasīvu daļu... teiksim, aprēķinu metodēm. Komisijā šis likumprojekts ir atbalstīts pirmajam lasījumam. Termiņš priekšlikumiem ir šā gada 6. maijs.
Pirms runāju par 3.priekšlikumu, replika atbildei. Tas ir dīvains fakts! Aleksandr, tu esi viens no izglītotākajiem deputātiem vēstures nozarē. Tas ir nenoliedzams fakts, ka simtiem latviešu leģionāru vienkārši bija... piespiedu kārtā bija jādien, jākaro Rietumu frontē, un viņi pēc tam pat dabūja ordeņus un medaļas no Vācijas vadības tieši par labu darbu frontē. Un tas ir fakts, to neviens nenoliedz. Un es nesaprotu, kāpēc tas ir tiešām kļuvis par diskusijas priekšmetu. Bet nu par šo manu konkrēto priekšlikumu. Es pievēršu uzmanību tam, ka likumprojekta 2.pants par Otrā pasaules kara dalībniekiem atzīst tikai tos pilsoņus, kuri bija Latvijas pilsoņi 1940.gada 17.jūnijā. Tāpēc pilsoņus, Otrā pasaules kara dalībniekus, kuri par pilsoņiem kļuvuši naturalizācijas kārtībā, par Otrā pasaules kara dalībniekiem likums neatzīst. Tas ir klajā pretrunā ar Latvijas likumdošanā ietverto vienotās pilsonības saturu un garu. Likumprojekts norāda, ka par Otrā pasaules kara dalībniekiem tiek atzīti tie, kas piedalījās bruņotā cīņā regulāro militāro vienību sastāvā, un līdz ar to izslēdz no kara veterāniem partizānus un pagrīdniekus. Mūsu frakcijas deputāti uzaicināja pie sevis 130. Latviešu strēlnieku korpusa un latviešu partizānu brigāžu veterānu biedrības priekšsēdētāju. Saruna notika vakar. Viņi ir sašutuši, viņi neatbalstīs šo likumu. Tāds ir viņu pieņemtais lēmums. Pēc tam, kad atsijātais statusa pretendents būs ieguvis kara dalībnieka statusu, viņa karošana “pareizajā” pusē tiks apliecināta ar krūšu nozīmi. Tas arī būs vienīgais materiālais labums, ko garantēs likums. Par to mēs jau vairākkārt runājām šodien no šīs tribīnes. Ikvienam notikumam ir sava iekšējā loģika, kura nav atkarīga no gribas. Vai likumprojekta autori un atbalstītāji ir sapratuši, ka pretēji viņu vēlmei, taču saskaņā ar viņu noteikumiem iznāk tā: ja sarkanarmiešiem ir liegta šī krūšu nozīme, tad šī nozīme nenovēršami kļūst par Waffen SS veterāna godazīmi. Kādu slavu jūs kaldināt Latvijai? Balsojiet “par” manu
Godātā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Visiem labrīt! Es personīgi neatbalstīju šo Saeimas lēmuma projektu atbildīgajā komisijā. Un esošajā redakcijā es nevarēšu atbalstīt to arī šodien, jo lēmuma projekts paredz šīs iniciatīvas nodošanu tālāk Nacionālās drošības komisijai skatīšanai. Bet jāpiemin, ka šīs komisijas sēdes ir slēgtas. Un es paskaidrošu arī sīkāk. Tātad mēs runājam par iniciatīvu, kur... interneta platformā un klātienē iedzīvotāji parakstījās, savāca vairāk nekā 15 tūkstošus parakstu par jau minēto apbūvi Brīvības gatvē 207. Bet šī apbūve paredz simtgadīgu, ar nodomu... ļoti īpaši domātu... stādītu koku izciršanu. Un jāuzsver, ka sabiedriskā apspriešana par šo lietu nav notikusi. Nav noskaidrots vispār iedzīvotāju viedoklis, ko tieši viņi grib redzēt šajā vietā, - vai tā ir publiska ēka -, kāds ir viņu viedoklis par šo simtgadīgo koku izciršanu vidē, kur šiem pašiem iedzīvotājiem, šiem cilvēkiem ir jādzīvo. Un te svarīgi arī atzīmēt, ka Satversmes 115. pants šādas tiesības iedzīvotājiem paredz. Mūsu pamatlikums to paredz, ka valsts aizsargā ikviena tiesības dzīvot labvēlīgā vidē, sniedzot ziņas par vides stāvokli un rūpējoties par tās saglabāšanu un uzlabošanu. Mums visiem ir skaidrs, ka šajā punktā iedzīvotāju intereses un tiesības uz labvēlīgu vidi saskaras ar drošības dienesta interesēm. Bet tieši tāpēc jau ir sabiedriskās apspriešanas, lai par šīm lietām runātu, un tieši to arī lūdz iniciatīvas autori. Un jāpiezīmē, ka, lai arī mēs, visas partijas, parlamentā pārstāvētās, atbalstām un aicinām cilvēkus uz pilsonisko aktivitāti, šī jautājuma sakarā tiešām ir vairākas amatpersonas izteikušās, ka... Cilvēki, kas ir aktīvi vēlējušies runāt par koku izciršanu, par savu interešu aizstāvību, ir apzīmēti par “saujiņu cilvēku”. Un vai tad tas nozīmē, ka viņus nevajadzētu uzklausīt? Un uzsvēršu vēlreiz, ka mēs runājam par sabiedrisko apspriešanu, kura nenotika, saistībā ar apkaimes apbūvi un koku izciršanu. Apspriešana ir paredzēta mūsu normatīvajā regulējumā
Labdien, kolēģi! Ļoti īsi izklāstīšu šī priekšlikuma būtību. Priekšlikums ir izveidots, domājot par tiem vecākiem, kuri šobrīd saņem vecāku pabalstu. Ja gadījumā pastāv situācija, ka ārkārtējās situācijas radīto seku dēļ (kas varētu būt, piemēram, uzņēmuma maksātnespēja, absolūti apturēta darbība) šim vecākam, vecāku pabalsta saņēmējam, nav iespēju atgriezties darbā, tad vecāku pabalsta saņemšana turpinās līdz ārkārtējās situācijas beigām un arī vienu mēnesi pēc tās, saprotot to, ka arī ārkārtējās situācijas apstākļi ir tādi, ka darbu citā uzņēmumā varētu būt ne tik viegli atrast. Tāpēc aicinu kolēģus atbalstīt. Paldies.
Labdien vēlreiz! Sākam skatīt likumprojektu “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā” (Nr. 1491/Lp13), kas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā ir sagatavots otrajam lasījumam. 1. - Tieslietu ministrijas parlamentārās sekretāres Ilonas Kronbergas priekšlikums. Ir atbalstīts. 2. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - Tieslietu ministrijas parlamentārās sekretāres Ilonas Kronbergas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 6. - Tieslietu ministrijas parlamentārās sekretāres Ilonas Kronbergas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā. 8. - Tieslietu ministrijas parlamentārās sekretāres Ilonas Kronbergas priekšlikums. Arī tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā. 9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. 10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 22. septembris.
Dārgie cilvēki! Mūsu valstī Satversmi neievēro. Mūsu valstī Satversmi neievēro nedz Saeimas priekšsēdētāja, nedz Saeimas koalīcija, <PARTY>S koalīcija – ar premjeru priekšgalā. Jo viņam Satversme arī... nav jāievēro. Viņš nav ievēlēts, viņam nav jūsu dota mandāta, viņam ir vienalga. Tāpat kā Viņķelei, kurai nav jūsu mandāta. Viņa ir izsvītrota. Tāpat kā prezidentam, kuram nav jūsu mandāta. Viņam ir vienalga, viņš nav izlīdis no Rīgas pils, un viņu neinteresē visi šie demokrātijas pārkāpumi. Šos cilvēkus neinteresē daudz kas. Bet ja viņus neinteresē bērni ar invaliditāti un tiem jau nez cik mēnešus nav iespējams atrast līdzekļus – kapeikas, santīmus... Bet vienlaikus steidzamības kārtībā Viņķeles politologam Filipam Rajevskim... Cik tur – 600 tūkstoši? Jau ir viņa “veiksmes stāstam” izdalīti... Es nezinu precīzi. 180... Četrdesmit... 40 tūkstoši – par to, ka Veselības ministrija piedalīsies ZZ čempionātā. Dievs vien zina, kas tas tāds ir. Bet tas tagad ir svarīgāk – iedot 40 tūkstošus Viņķeles politologam Filipam Rajevskim, lai varētu piedalīties ZZ čempionātā. Nevis palīdzēt bērniem invalīdiem. Mīļā sabiedrība, cik ilgi jūs skatīsieties uz to?! Ir skaidrs, es varu katru sēdi... un Jūlija Stepaņenko var katru sēdi jums to izgaismot, stāstīt par to, un jūs katru nedēļu varat bubināt par to. Ar bubināšanu vien nepietiek. Jums ir jāsāk gribēt mīlēt sevi! Un, ja jūs sāksiet mīlēt sevi, jūs gribēsiet aizsargāt sevi un savas intereses. Jums jāpārstāj baidīties no šīs koalīcijas. Viņi ir tikai 50 un viens... vai cik?... cilvēki. Un viņi nepārstāv lielāko sabiedrības daļu. Viņi pārstāv tikai savas intereses. Ja jūs pārstāsiet baidīties no sevis un savas ēnas, dārgie cilvēki, jūs šos... šo 51 cilvēku, kas neatrod līdzekļus bērniem ar invaliditāti, padzīsiet ļoti ātri. Jūs viņus varat padzīt vairākos veidos. Atlaist šo parlamentu – tas ir viens veids. Ļoti vienkāršs veids. Jums tikai jāparakstās par Saeimas atlaišanu. Otrs veids – jūs varat celties kājās. Un trešais veids – jū
Kolēģi, 2.jūlija sēdē komisija izskatīja Prezidija nodoto iesniegumu “Par Aijas Dulevskas atbrīvošanu no Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes locekļa amata”, un komisija neatbalstīja šo lēmuma projektu. Lūdzu balsot “pret”! Komisija izskatīja šo lēmuma projektu un ar balsu vairākumu nolēma neatbalstīt Daiņa Mjartāna atbrīvošanu no Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes locekļa amata. Komisija izskatīja lēmuma projektu “Par Ivara Zviedra atbrīvošanu no Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes locekļa amata” un ar vienbalsīgu lēmumu to neatbalstīja. Tā ka aicinu Saeimu balsot “pret”.
Labdien, Latvijas tauta! Labdien, skolotāji! Labdien, deju skolotāji! Labdien, sporta skolotāji un visi pārējie! Labdien! Es gribu sākt šo tematu ar nelielu ievadu. Tas ievads ir tāds. Visi pasākumu vadītāji, deju skolotāji, sporta instruktori mājās mokās ar depresiju, tāpat kā bērni mokās ar depresiju mājās. Izglītības un zinātnes ministrija un visi tie entie izglītības departamenti ministrijā varēja vismaz saorganizēt... Zoom sesijas palaist, lai piesakās, un maksāt gabalā par katru novadīto stundu šiem skolotājiem. Nu vismaz to viņi varēja izdarīt. Tajā Vaļņu ielas mājā, Izglītības un zinātnes ministrijas mājā, ir tikai Skyforger ar šļušku meklētāju fonā. Tie, kas seko prokuratūras gaišākajiem kadriem un koncertiem, kur atpūšas Šuplinska, sapratīs, par ko es runāju. Cita nekā tur nav! Tukšums. Pilnīgs tukšums! Tāpēc arī Tukšumas kundze ir bijusi visās manās iepriekšējās uzstāšanās reizēs. Pie veikaliem vai veikalos stāv rindām... tur simtiem cilvēku stāv rindā - tur viss kārtībā, tā drīkst būt. Dejot nedrīkst bērni. Ar sportu nodarboties nedrīkst, bet rindā mīnus 20 grādos pie veikala baros - uz priekšu! Viss kārtībā! Un tad viņi runā kaut ko, ka viņi piešķirs 500 eiro, bet tomēr nepiešķirs. Bišķiņ sakacinās visu sabiedrību, bet arī piešķirs it kā datoriem, it kā ne datoriem un... Un tukšums. Pilnīgs tukšums! Viņi ir pret to, lai bērniem būtu aktivitātes. Tagad kaut ko runā par vakcīnām, kuru nav. Ir vakcinācijas birojs, a vakcīnu nav. Kaut ko par vakcīnām runā. Izdomājiet vismaz kaut kādas attālinātās nodarbības! Jums priekšā pateica par to “Tavu klasi”... Kā jūs to esat realizējuši? Ielikāt atkal tur kaut kādus deputātu vīrus... deputātes vīru... Zālītei-Grosai vīrs tur no <PARTY> bija laikam vai vēl kaut kur. Visa tā domāšana - tikai kaut kādi otkati vai vēl kaut kas. Tur, kur nav otkati, tur neko nevar izdomāt. Cilvēkiem depresija ir. Tizli kļūst jūsu dēļ. Es saprotu, ka jums patīk tizla sabiedrība, jo tie laikam ir vienīgie, kas par jums var balsot, <PARTY>.