EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Labdien, kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas 9. jūnija sēdē strādājām ar likumprojektu “Grozījumi Dabas resursu nodokļa likumā”. Atgādināšu, ka likuma mērķis ir nodrošināt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par atkritumiem prasību pārņemšanu Latvijas normatīvajā regulējumā attiecībā uz ražotāju paplašinātās atbildības sistēmām. Uz otro lasījumu ir saņemti trīs priekšlikumi. 1. – Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir redakcionāls. Ir ierosināts aizstāt likumprojekta 1. pantā vārdus “pasākumu komplekss” ar vārdiem “pasākumu kopums”. Komisijā atbalstīts. 2. – Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir tehnisks. Ir izteikts pārejas noteikumu 35. un 36. punkts attiecīgi kā 38. un 39. punkts. Komisijā priekšlikums atbalstīts. 3. – Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Tas paredz izteikt pārejas noteikumu 38. punktu šādā redakcijā: “Ražotāja paplašinātās atbildības sistēmām, kas uzsākušas darbību pirms 2018. gada 4. jūlija un laikposmā no 2018. gada 4. jūlija līdz dienai, kad stājas spēkā šā likuma 6.1 pants, ir saistošas šā likuma 6.1 panta prasības, sākot ar 2022. gada 1. janvāri.” Komisijā atbalstīts. Visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Dabas resursu nodokļa likumā” otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam – šā gada 26. jūnijs.
Jā. Komisija šo priekšlikumu atbalstīja. Aicinu atbalstīt. 5.priekšlikums ir Nacionālās apvienības “Visu Latvijai!”-“Tēvzemei un Brīvībai/LNNK” frakcijas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā. (Starpsauciens: “Balsojumu!”) 6. ir deputāta Aleksandra Kiršteina priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Priekšlikums atsaukts. 7. ir atbildīgās komisijas priekšlikums, kas nosaka, kādas personas nav atzīstamas par Otrā pasaules kara dalībniekiem un neiegūst šo statusu. Komisijā ir atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”) 8. ir deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”) 9. ir Nacionālās apvienības “Visu Latvijai!”-“Tēvzemei un Brīvībai/LNNK” frakcijas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 14. - komisijas priekšlikumā. 10. ir iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 14. - komisijas priekšlikumā. 11. ir deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Nav atbalstīts.
Sveiki, kolēģi! Komisijā strādājām un trešajam lasījumam sagatavojām likumprojektu “Grozījumi Medību likumā”. Kad iepriekš diskutēju par medībām no šīs tribīnes, viss izvērtās diezgan kaislīgi. Šis ir dekodifikācijas likumprojekts. Ceru, ka iztiksim bez debatēm. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kur precizējam - vārdu “jauda” aizstājam ar vārdu “enerģija”. Komisijā atbalstīts. 2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts. Paldies. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Būtībā šis ir Zemkopības ministrijas priekšlikums, taču ministrija to iesniedza pēc priekšlikumu iesniegšanas termiņa. Priekšlikums nosaka sodus par masveidīgu medīšanu, kas var veicināt sugas izmiršanu. Komisijā atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tāpat kā iepriekšējais - redakcionāls. Komisijā atbalstīts. 6. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 7. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas nosaka, kādi sodi pienākas un ir piemērojami medību vadītājam noteikto pienākumu nepildīšanas gadījumā. Komisijā atbalstīts. 8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā izskatījām likumprojektu “Grozījumi Preču un pakalpojumu drošuma likumā”. Saņēmām trīs priekšlikumus. 1. - ekonomikas ministra Ralfa Nemiro priekšlikums, kas paredz, ka Eiropas standartu sarakstu turpmāk nepublicēs oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis”, bet tas tiks publicēts tīmekļa vietnē www.lvs.lv. Komisijā atbalstīts. 2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Lūdzu atbalstīt likumprojektu.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Šī gada 18.septembrī Saeimas Juridiskās komisijas sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Aigas Putniņas apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. 2007.gadā Aiga Putniņa absolvēja Latvijas Universitāti, iegūstot jurista kvalifikāciju, bet 2008.gadā turpat ieguva sociālo zinātņu maģistra grādu tiesību zinātnē. 2015.gada 22.oktobrī Latvijas Republikas Saeima iecēla viņu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Tieslietu padome, pamatojoties uz likumu “Par tiesu varu”, noteica viņai pildīt tiesneša pienākumus Administratīvajā rajona tiesā Rīgā. Tiesnese Aiga Putniņa trīs gadus tiesneša amatā būs nostrādājusi 2018.gada 21.oktobrī. Kvalifikācijas celšanai viņa piedalījusies 41 Latvijas Tiesnešu mācību centra seminārā. Tiesnese skata lietas, kas saistītas ar publiskajiem iepirkumiem un Eiropas struktūrfondu sadali (Lauku atbalsta dienesta, Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras lēmumu pārsūdzēšana), kā arī lietas, kas saistītas ar būvniecību, teritorijas plānojumu un vides tiesībām, sociālās palīdzības, sociālās apdrošināšanas un nodarbinātības jautājumiem, kā arī ar valsts civildienesta jautājumiem. Par viņas darbu no Administratīvās rajona tiesas ir saņemta pozitīva atsauksme, no kuras redzams, ka tiesnese spēj plānot laiku un organizēt darbu. Pabeigto lietu skaits atbilst vidējiem rādītājiem tiesā. Aigu Putniņu pozitīvi raksturo arī Administratīvā apgabaltiesa. Tiesneses darbs nolēmumu sagatavošanā kopumā vērtējams kā ļoti labs. Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija ir novērtējusi pozitīvi Administratīvās rajona tiesas tiesneses Aigas Putniņas profesionālo darbību un devusi pozitīvu atzinumu tiesneses apstiprināšanai amatā bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Ņemot vērā iepriekš minēto, komisijas locekļi ir vienbalsīgi apstiprinājuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Aigu Putniņu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Šī gada 18.septembrī Saeimas Juridiskās
Komisijas vārdā varu tikai teikt, ka šis priekšlikums tika noraidīts. Aicinu noraidīt. Tālāk 20. - deputāta Valaiņa priekšlikums, kas paredz koriģēt, kādās daļās valsts... valsts pusē ministrijas tur savas akcijas. Nu par šo jau arī tātad otrajā lasījumā deputāti savu viedokli ir pauduši. Arī komisijā nekas nemainījās. Komisijas deputātus neapmierināja šis priekšlikums, un tas tika noraidīts. Līdz ar to aicinu noraidīt. Ļoti labi, paldies. Tātad tālāk 21. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 22. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Tālāk 24. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Un tas netika atbalstīts komisijā. Vēlos atgādināt, ka komisijā netika atbalstīts. Aicinu arī Saeimu neatbalstīt šo priekšlikumu. Tālāk 25. - deputāta Tavara priekšlikums. Arī komisijā netika atbalstīts. Aicinu noraidīt. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts, jo tas ir par otrajā lasījumā atbalstīto 8.1 panta redakciju, kur tātad akcionāru sapulce papildus Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā noteiktiem lēmumiem pieņem lēmumus arī par vidēja termiņa budžeta apstiprināšanu un iekšējās kontroles sistēmas apstiprināšanu. Manuprāt, tas ir ļoti labs pants, nevajag to izslēgt, arī deputāti tieši tāpat domāja komisijā, tādēļ noraidīja šo priekšlikumu. Aicinu noraidīt. 26. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Būtībā tehniska rakstura. Tātad bija doma šos vārdus... visur, kur ir, piemēram... “Rīgas pašvaldības pārstāvis” aizstāt ar vārdiem “Rīgas valstspilsētas pašvaldības pārstāvis”. Nu pirmām kārtām ne tikai šajā vietā, bet vispār bija diskusija, ka arī varbūt citās likuma vietās. Bet nolēmām, ka tas kopumā nav nepieciešams, jo jebkuram lasītājam ir saprotams, par kuru pašvaldību ir runa. Līdz ar to šo Linkaita kunga priekšlikumu mēs komisijā neatbalstījām. Aicinu neatbalstīt. Tālāk 27. - deputāta Tavara priekšlikums par jaunas nodaļ
Jaunās konservatīvās partijas frakcijas vadītāja Juta Strīķe Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdes laikā, pamatojot nepieciešamību palielināt partijām finansējumu, paredzot to jau no nākamā gada papildus 4,1 miljona eiro apmērā politiķu atbalstam, pateica, ka politiķi nespēj izskaidrot vēlētājiem savas likumdošanas iniciatīvas, tāpēc nepieciešams palielināt partiju finansējumu. Izskaidroju likumdošanas iniciatīvu, ko paredz grozījums likuma “Par valsts sociālo apdrošināšanu” 14. pantā. Tas paredz, ka 43 profesionālie sportisti nākotnē saņems mazākas sociālās garantijas. Kāpēc tas tiek darīts? Jo shēma ir šāda: <PARTY> partija piestādīja ultimātu valdībai. Jaunā <PARTY>, it kā piekāpjoties ultimātam, izstrādāja likumdošanas iniciatīvu, atsaistot virkni sociālo garantiju maznodrošinātajiem iedzīvotājiem no neapliekamā minimuma un minimālās algas. Līdz ar ko visas šīs shēmas rezultātā cietīs 48... 43 profesionālie sportisti. Paldies.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Šī gada 6.martā Saeimas Juridiskās komisijas sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Daces Blūmas atbrīvošanu no Vidzemes rajona tiesas tiesneša amata”. Savā iesniegumā Tiesu administrācijai Dace Blūma norāda, ka vēlas doties pensijā, un lūdz atbrīvot viņu no tiesneša amata ar 2018.gada 31.martu pēc pašas vēlēšanās, kā arī lūdz jautājumu par viņas atbrīvošanu no amata virzīt izlemšanai Latvijas Republikas Saeimā. Savā iesniegumā Saeimai tieslietu ministrs lūdz izskatīt jautājumu par Vidzemes rajona tiesas tiesneses Daces Blūmas atbrīvošanu no tiesneša amata ar 2018.gada 31.martu pēc pašas vēlēšanās. Ņemot vērā iepriekš minēto un balstoties uz likumu “Par tiesu varu”, komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu ar 2018.gada 31.martu atbrīvot Daci Blūmu no Vidzemes rajona tiesas tiesneša amata pēc pašas vēlēšanās. Šī gada 6.martā Saeimas Juridiskās komisijas sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Marutas Balodes atbrīvošanu no Vidzemes rajona tiesas tiesneša amata”. Savā iesniegumā Tiesu administrācijas direktoram Maruta Balode lūdz atbrīvot viņu no darba pēc pašas vēlēšanās ar 2018.gada 1.jūniju sakarā ar došanos pensijā. Savā iesniegumā Saeimai tieslietu ministrs lūdz izskatīt jautājumu par Vidzemes rajona tiesas tiesneses Marutas Balodes atbrīvošanu no tiesneša amata ar 2018.gada 1.jūniju pēc pašas vēlēšanās. Ņemot vērā iepriekš minēto un balstoties uz likumu “Par tiesu varu”, komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu ar 2018.gada 1.jūniju atbrīvot Marutu Balodi no Vidzemes rajona tiesas tiesneša amata pēc pašas vēlēšanās.
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi deputāti! Pamatojoties uz Saeimas kārtības ruļļa 179.panta pirmās daļas 5.punktu, Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija sniedz informāciju par administratīvi sodītiem deputātiem (pēc Sodu reģistra datiem) laika periodā no šā gada 9.aprīļa līdz šā gada 22.oktobrim. Norādītajos laika periodos pie administratīvās atbildības saukti: Ringolds Balodis. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvaldes Patruļpolicijas pārvaldes Ceļu policijas bataljona 2.rotā pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.8 panta (“Braukšanas ātruma, distances un intervāla neievērošana”) ceturtās daļas. Piemērots brīdinājums. Lēmums stājies spēkā šā gada 14.jūlijā. Andris Buiķis. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvaldes Satiksmes administratīvo pārkāpumu izskatīšanas biroja Meklēšanas nodaļā pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.4 panta (“Vispārīgo ceļu satiksmes noteikumu pārkāpšana”) četrpadsmitās daļas. Piemērots brīdinājums. Lēmums stājies spēkā šā gada 5.oktobrī. Aleksandrs Kiršteins. Valsts policijas Galvenās kārtības policijas pārvaldes Satiksmes drošības pārvaldes Satiksmes uzraudzības un koordinācijas biroja Speciālo uzdevumu nodaļā pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.7 panta (“Transportlīdzekļu izkārtojuma uz brauktuves noteikumu pārkāpšana”) sestās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 19.aprīlī. Jānis Klaužs. Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes Jēkabpils iecirknī pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.24 panta (“Transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa un iekārtojuma nosacījumu pārkāpšana”) pirmās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 17.jūlijā. Rihards Kols. Valsts policijas Vidzemes reģiona pārvaldē pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.8 panta (“Braukšanas ātruma, distances un intervāla neievērošana”) trešās daļas.
Kolēģi! Es aicinu par šo priekšlikumu padomāt no tāda viedokļa, ka gan šogad, gan pagājušogad jūs esat mēģinājuši palielināt neapliekamo minimumu, un jāņem vērā, ka tas ir atbalsts strādājošajiem, bet lielā mērā to lielāko ieguvumu saņem tie, kam ir pietiekami lielas algas, lai varētu šo neapliekamo minimumu izmantot, sevišķi par bērniem. Pagājušajā gadā jūs arī īpaši nepiedāvājāt nekādu atbalstu... un arī šogad... vēl papildus par... papildus nosakot lielāku neapliekamo minimumu par katru ģimenes locekli, bet to, manuprāt, arī ir diezgan viegli labot. Un, jāsaka, vēl mērķtiecīgāks atbalsts ir tajā gadījumā, ja tiek maksāts ģimenes valsts pabalsts ģimenēm ar bērniem; tas ir tiešs, fokusēts atbalsts ģimenēm neatkarīgi no to ienākuma algas veidā. Tā ka es arī aicinu atbalstīt. Īpaši aicinu Nacionālo apvienību, kura, vismaz izskatās, kaut kur koalīcijas aizkulisēs ir mēģinājusi aktualizēt jautājumu par demogrāfijas atbalstu. Šī ir laba iespēja parādīt, ka jums patiešām rūp.
Es varu runāt? Godātie kolēģi! Jau no paša sākuma bija Linda Ozola, bet tas nekas. Tātad, godātie... Tā mēs jau, latvieši, dabai tuvu - visi kopā... Godātie kolēģi! 2018. gada 14. janvārī Saeima saņēma 10 947 Latvijas pilsoņu kolektīvo iesniegumu “Samazināt noteikto “normālo” darba stundu skaitu”. Šā gada 6. februārī Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija uzsāka iesnieguma sākotnējo izvērtēšanu un uzklausīja iesniedzēju pārstāvi, kurš aicināja samazināt valstī noteikto “normālo” darba stundu skaitu līdz 32 stundām, vienlaikus “nesamazinot iepriekš noteiktās brīvās darba dienas un samazināto darba laiku pirmssvētku dienās”. Šā gada 20. februārī Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija savā sēdē uzklausīja Ekonomikas ministrijas, Labklājības ministrijas un Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības pārstāvju viedokli par šo iniciatīvu. Uz sēdi bija aicināta arī Latvijas Darba devēju konfederācija un Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera, taču no šīm organizācijām neviens pārstāvis neieradās. Uzklausījusi uzaicināto personu sniegtos argumentus, komisija secināja, ka ir nepieciešama plašāka starpnozaru diskusija. Tāpēc komisija vienbalsīgi nolēma nodot šo Latvijas pilsoņu iniciatīvu Nacionālajai trīspusējās sadarbības padomei. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt komisijas sagatavoto Saeimas lēmuma projektu “Par 10 947 Latvijas pilsoņu kolektīvā iesnieguma “Samazināt noteikto “normālo” darba stundu skaitu” turpmāko virzību”. Paldies.
Godātie kolēģi! Tā jau ir, ka par koalīcijas partneriem saka vai nu labu, vai neko. Bet šoreiz ir jāpiekrīt visiem tiem, kuri uzskata - un tā noteikti ir arī mana pārliecība -, ka tas ir priekšvēlēšanu gājiens no <PARTY>S puses, un es nedomāju, ka ļoti atbildīgs gājiens. Jo pie abiem scenārijiem - vai šodien tiek nobalsots “par” lēmuma projektu vai “pret” lēmuma projektu - pastāv gana lieli riski. Seržanta kungs jau pateica, kādi riski, ja mēs atbalstām šādu lēmuma projektu. Saeima var parādīt savu bezspēcību. Bet vai mēs esam padomājuši, kā tas izskatītos, ja mēs, Latvijas parlaments, neatbalstītu šo lēmuma projektu? Tas faktiski būtu netiešs uzticības... netiešs aicinājums Rimšēviča kungam palikt amatā. Nacionālās apvienības motivācija šajā gadījumā ir nenolikt tik neērtā stāvoklī, ķīlnieka stāvoklī, valsti, un mēs balsosim “par” šo lēmuma projektu. Taču ir tomēr robežas priekšvēlēšanu pasākumiem, kuras turpmāk aicinu ievērot. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Labrīt! Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Gribu bez emocijām un politikas minēt drusciņ no statistikas datiem. Pētījuma “Valodas situācija Latvijā 2010-2015” dati liecina, ka aptuveni 40 procenti Latvijas mazākumtautību jauniešu latviešu valodu prot teicami. Apmēram tikpat daudz jauniešu latviešu valodu prot labi, un tikai 22 procenti atzinuši, ka ir apguvuši latviešu valodu pamatprasmes līmenī vai zina to vāji. Pētījums liecina arī par to, ka ik gadu pieaug to mazākumtautību izglītības programmu absolventu skaits, kuri izvēlas kārtot valsts pārbaudījumus latviešu valodā. 2013./2014. mācību gadā šādu izvēli izdarīja 76 procenti no mazākumtautību izglītojamiem, savukārt 2016./2017. mācību gadā - jau 92 procenti. Tas tātad nozīmē, ka šobrīd mazākumtautību valodās valsts pārbaudījumus kārto nepilni septiņi procenti audzēkņu. Jau šobrīd profesionālā un augstākā izglītība tiek nodrošināta valsts valodā. Arī Konsultatīvā padome mazākumtautību izglītības jautājumos ir paudusi konceptuālu atbalstu pakāpeniskai pārejai uz mācībām valsts valodā vidusskolās. To, ka bilingvālās izglītības sistēmai ir jāmainās, lai virzītos uz viendabīgu sabiedrību, atzinuši eksperti un arī Tiesībsarga birojs. Lai sekmīgi nodrošinātu izglītībā paredzēto izmaiņu ieviešanu, tiks īstenoti arī mērķtiecīgi atbalsta pasākumi pedagogiem profesionālās kompetences un valsts valodas prasmes pilnveidei. Atbalsts tiks sniegts, gan izstrādājot un nodrošinot mācību līdzekļus un metodiskos materiālus, gan arī uzlabojot pedagogu profesionālās kompetences mācību satura apguves nodrošināšanai, kā arī valsts valodas prasmes pilnveidei. Un par pašu ieviešanas gaitu. Gribu teikt, ka jau šogad 12.klasēs centralizētie eksāmeni notiks tikai latviešu valodā. Es domāju, tas atvieglos daudziem jauniešiem šo eksāmenu kārtošanu. Arī pirmsskolā no šā gada 1.septembra tiks uzsākta jauno izglītības vadlīniju ieviešana, kas paredz būtiski palielināt latviešu valodas lomu mācīšanas procesā jau šajā posmā. Ar 2
Elksniņa kungs jau otro reizi no šīs tribīnes norāda uz manu it kā nekonsekvento rīcību. Es gan gribu paskaidrot, ka, parakstot šo likumprojektu, es konceptuāli atbalstīju to, ko izdevās panākt, un tas, ko izdevās panākt, manuprāt, ir ļoti būtiskas lietas. Pirmā ir tāda, ka mēs šīs pārmaiņas ieviesīsim jau šogad - ar 1.jūliju. Ja tas ietu caur Ministru kabinetu, tad tas būtu krietni garāks process un izmaiņas stātos spēkā tikai ar 1.janvāri. Tas ir punkts viens. Punkts divi. Katrai pozīcijai, ko sākumā piedāvāja Finanšu ministrija, bija zemākas likmes nekā... Elksniņa kungs! Labrīt! Speciāli priekš Elksniņa kunga! Tātad visas pozīcijas bija zemākas, nekā tās ir šajā likumprojektā, kuru es - vēlreiz saku! - konceptuāli atbalstu un arī paskaidroju, kas šeit vēl būtu jāuzlabo. Tātad vīnam un raudzētajiem dzērieniem likme bija 68, tagad tā ir 70. Tāpat arī starpproduktiem likme bija 68, bet tagad ir 70. Spirtam un pārējiem alkoholiskajiem dzērieniem Finanšu ministrijas sākotnējā piedāvājumā bija 1350, tagad ir 1360. Alum bija 3,6, tagad - 3,8. Vēlreiz uzsveru! Jā, tas ir nepietiekoši, bet, ja mēs vismaz par šo varējām vienoties, tad, manuprāt, tas ir labs sākums. Kolēģus es aicinu līdz otrajam lasījumam pievērst uzmanību anotācijai un tabulai. Tabula Nr.1... nē, tā ir tabula Nr.2 jau... Tātad tā, kur ir akcīzes... Es atvainojos, tā tomēr ir tabula Nr.1, kur ir akcīzes nodokļu salīdzinājums. Un salīdzinājums ar Igauniju... kāds tas ir pašreiz Igaunijā un kāds ir Latvijā... Arī Lietuvā kopš 1.marta daudzām pozīcijām akcīzes nodoklis ir pacelts, un tas ir krietni augstāks. Un tas būs tāds... arī augstāks pēc likumā pieņemtajām izmaiņām, ja tās būs tik nelielas, kā tas ir paredzēts šobrīd. Tātad spirtam un pārējiem alkoholiskajiem dzērieniem Igaunijā akcīzes nodoklis ir par 27 procentiem augstāks, pareizāk sakot, mums tas par 27 procentiem ir zemāks. Alum pat tad, ja viņi nodokli nākošgad nepalielinās par plānotajiem 10 procentiem, tas tik un tā ir... Mums šis akcīzes nodok
Labrīt! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas 29. oktobra sēdē tika izskatīts likumprojekts “Grozījumi Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likumā” un konceptuāli tika atbalstīts pirmajam lasījumam. Īsumā. Likumprojekts paredz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai un Patērētāju tiesību aizsardzības centram tiesības nepieciešamības gadījumā uzsākt administratīvo lietu un pieņemt lēmumu, konstatējot pārkāpumus, kuri rada vai var radīt būtisku kaitējumu maksājumu pakalpojumu izmantotāju interesēm... piemērojot sankcijas arī maksājumu pakalpojumu izmantotājiem un elektroniskās naudas turētājiem. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija likumprojektu konceptuāli atbalstīja pirmajam lasījumam un lūdz likumprojektu atzīt par steidzamu. Jā, tātad Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija konceptuāli atbalstīja likumprojektu pirmajam lasījumam. Lūdzu atbalstīt. Tātad priekšlikumu termiņš ir šā gada 4. novembris, un otrajā lasījumā tiks izskatīts Saeimas sēdē 7. novembrī.
Godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Principā mani izbrīnīja šī jautājuma nostādne, ka konceptuāli vēl kaut kas būtu jāapspriež, tāpēc ka šāda norma savulaik Saeimas kārtības rullī jau eksistēja un ļoti veiksmīgi arī darbojās (tie deputāti, kuri ilgāku laiku strādā parlamentā, es domāju, to ļoti labi atceras). Un šīs normas būtība bija ļoti vienkārša: 30 minūtes pēc Saeimas sēdes ministri ieradās parlamentā, lai atbildētu uz deputātu jautājumiem. Šī norma tika izņemta ārā. Un man nāk prātā visas tās antioligarhu cīņas un viss pārējais... Šī norma tika izņemta ārā tad, kad premjerministrs bija Andris Šķēle, viena iemesla dēļ - lai... It kā formālais pamatojums bija tas, ka, redziet, ministriem nav laika strādāt, jo viņiem jānāk uz parlamentu. Līdz 1996.gadam ministri parlamentā ieradās katru ceturtdienu. Pēc 1996.gada šeit praktiski ministrus nekad nevar ieraudzīt. Savulaik bija valdības lēmums par to, ka ministriem jāatrodas Saeimas sēdē vismaz līdz pusvienpadsmitiem, un ja, nedod Dievs, tika izskatīts kāds jautājums saistībā ar to vai citu ministriju, tad ministra klātbūtne bija obligāta. Ja ministrs nebija uz vietas, tad viņu aizstāja parlamentārais sekretārs. Ar motivāciju, ka, redziet, ministriem ir jāstrādā, nevis jātērē laiks tukšās runās parlamentā, šī norma tika grozīta. Nākošais. Kāpēc šī norma tika grozīta? Tas bija tāds piesegs. Realitāte ir tāda, ka šīs atbildes uz jautājumiem pārcēla uz pulksten 17.00, un, saprotams, deputātiem vairs negribējās gaidīt līdz pulksten 17.00. Tas ir viens. Līdz ar to deputātu, kuri uzdod jautājumus ministriem, palika arvien mazāk. Labākajā gadījumā tikai tie, kas parakstījās. Un pats galvenais - tādā gadījumā tika garantēts, ka uz šo pasākumu neieradīsies arī masu mediji. Līdz ar to ministra kompetenci vai lielākoties nekompetenci masu mediji arī neparādīs. Būsim reālisti un sapratīsim vienu elementāru lietu - vai mēs esam parlamentāra republika vai ne. Savulaik man bija iespēja būt Londonā un tikties ar parlamenta apakšpa
Labrīt, kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi grozījumus Kredītu reģistra likumā. Uz otro lasījumu ir saņemti trīs priekšlikumi. 1. - finanšu ministra Reira priekšlikums, kas nosaka klientu attālinātu identifikāciju Kredītu reģistrā. Komisijā atbalstīts. 2. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Arī tas komisijā atbalstīts. Tas nosaka galvinieku attālinātu identifikāciju Kredītu reģistrā. 3. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Arī tas atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Šā gada 27. decembris.