EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Labdien, augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 6.marta sēdē ir apspriedusi likumprojektu “Grozījumi Aizturēto personu turēšanas kārtības likumā” (Nr.1119/Lp12) otrajam lasījumam. Otrajam lasījumam tika saņemti četri priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā. 2. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. Visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā lūdzu minēto likumprojektu atbalstīt otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 20.marts.
Godātie kolēģi! Tas, ko es kā deputāte, kas nav Ārlietu komisijas dalībniece, bet kam šodien jāuzņemas atbildība par šī likumprojekta atbalstīšanu, izlasot šo likumprojektu, saprotu - sankcijas kā atsevišķas valsts individuālais instruments, es teiktu, ķirurģisks instruments, ir ļoti nopietna lieta, un katra valsts, lemjot par sankciju ieviešanu, uzņemas pilnu atbildību gan par to, kāds ir sasniedzamais mērķis, gan arī par to, ko šīs sankcijas varētu nodarīt konkrētas valsts, šobrīd Latvijas, tautsaimniecībai. Patlaban situācija ar šo likumprojektu vairāk līdzinās tādām pagalma spēlēm, kur vieni puikas iet pret otriem, un kāds vēl grib piedalīties tajā visā tikai tāpēc, ka tur kaut kas notiek. Mēs labprātīgi pievienosimies Eiropas Savienības un <PARTY>TO dalībvalstu noteiktajām sankcijām, īpaši ņemot vērā to, ka <PARTY>TO dalībvalstis pašas nosaka savas sankcijas. Un te situācija ir ļoti interesanta. Ko darīt Latvijai, ja vienas citas <PARTY>TO dalībvalsts viedoklis būtiski atšķiras? Piemēram, ASV pozīcija pret Irānu kodolieroču darījumā. ASV vēlas izbeigt darījumu un ieviest sankcijas, bet Eiropas valstīm ir pretējs viedoklis. Kurā pusē paliks Latvija šajā situācijā? Vai likums kā ārlietu ministra personīgs viedoklis mums ir jādzen cauri Saeimai bez Valsts prezidenta atbalsta? Jo tas ir steidzamības kārtā. Ar šiem grozījumiem Latvija atsakās domāt pati ar savu galvu un ir gatava akli kopēt svešas pozīcijas. Un kas ir interesanti? Nekādas atbildības par iespējamiem zaudējumiem nebūs. Te ir tiešām jācitē kādas rokoperas vārdi: “Latvju zeme vaļā stāv, vēji staigā iekšā, ārā!” Es aicinu jūs, kolēģi, neatbalstīt šo likumprojektu. Paldies.
Kolēģi! Šim priekšlikumam kā tādai monētai ir divas puses: averss un reverss. No vienas puses, labi, vismaz kaut kur likumā tiks paredzēts otrais pārvaldības līmenis, par kuru diezgan daudz arī šeit jau ir diskutēts. Īpaši Kazinovska kungs uz to uzstāja, un, manuprāt, tas ir pareizi. Bet reversā puse ir tajā, ka ir paredzēts, ka funkcijas un visu pārējo noteiks atsevišķs likums. Ziniet, spāņiem ir tāds vārds mañana. Tiešais tulkojums nozīmē ‘rītdien’, bet tas arī atspoguļo lielā mērā domāšanas veidu. Katru dienu un bieži vien tiek teikts “rītdien” ar domu, ka nekad tas solījums nepiepildīsies. Mums diemžēl jau ir tāda pieredze. 2009. gada administratīvi teritoriālajā reformā jau bija paredzēts un arī likumā iestrādāts, ka bez tām pašvaldībām, kuras tika izveidotas, tiks veidots otrais līmenis, un tas nekad nenotika. Tāpēc jautājums: kur ir garantija, ka arī ar šo ideju, ja visas funkcijas un visu kārtību nenosaka jau šobrīd vai vismaz konceptuāli nav vienošanās, piemēram, par to, kādas funkcijas otrajam līmenim nodot... ka arī šis priekšlikums un šī ideja nepārvērtīsies par mañana jeb mūžīgās rītdienas priekšlikumu.
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi deputāti! Es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu, bet tajā pašā laikā vēršu jūsu uzmanību uz to, ka Sociālo un darba lietu komisija vēl nav saņēmusi vismaz trīs... sakarā ar dekodifikāciju... vismaz trīs likumprojektus, kurus mums vajadzēs pieņemt līdz gada beigām. Mums ir tikai viens mēnesis, bet mums vēl jāizskata vismaz trīs likumprojekti. Mēs ne tik sen iesaldējām sev atalgojumu. Un, manuprāt, mums arī jāpadomā par tiem ministrijas darbiniekiem, kuri arī... nepilda savu darbu. Un mums vajadzēs steidzamības kārtībā laikam pieņemt pārējos likumprojektus. Aicinu atbalstīt šo likumprojektu.
Labdien! Runājot par šo likumprojektu, man jāsaka tā - esmu iedziļinājies. Un labā ziņa ir tā, ka arī publiski pieejamā informācija... piemēram, Latvijas valsts oficiālā medija portālā ir lasāmi veiksmes stāsti, kas attiecas uz bēgļiem no Baltkrievijas. Šie diktatoriskā režīma represētie, ja tā varētu izteikties, ir ne tikai ļoti ātros termiņos saņēmuši vīzas ieceļošanai Latvijā, bet arī - salīdzinājumā ar citu kontinentu, teiksim tā, ieceļotājiem - ļoti ātri tikuši, piemēram, pie alternatīvā statusa Latvijā. Šādas liecības ir publicētas Latvijas medijos. Piemēram, konkrētā gadījumā bija runa, ka tātad baltkrievs... Krievijā... saņēma vīzu Latvijā ļoti ātri... arī atzīmē lielo pretimnākšanu no Latvijas valsts iestādēm, par ko, protams, paldies. Arī varēja... Jau aptuveni trīs mēnešu laikā pēc visu dokumentu iesniegšanas saņēma alternatīvo statusu; nekādā veidā netraucēja esošā likuma redakcija. Jā, atzīmēja vairākkārt, ka iestādes bija pretimnākošas. Par ko gan sūdzējās? Nevis par to, ka ir kādas problēmas ar izskatīšanas termiņiem un tamlīdzīgi, bet par to, ka, piemēram, paiet samērā ilgs laiks... pēc tam, kad jau ir piešķirts statuss, par ko mēs šeit runājam... piemēram, personu apliecinošu dokumentu saņemšanā; tur vēl ir kāds laiks jāgaida, kamēr tiek līdz personu apliecinošam dokumentam. Vai ir arī citas problēmas, piemēram, ir laba izglītība, bet ir nepieciešama iegūtās izglītības pielīdzināšana varbūt kādās specifiskākās nozarēs. Tiem, kam ir universālāka izglītība, piemēram, Eiropā vai ASV iegūta izglītība (arī tādi bēgļi ieceļo no Baltkrievijas), - tiem, protams, ir daudz mazāk problēmu, teiksim, ar darba atrašanu. Tāpēc mans secinājums ir, ka diemžēl... nu, jāsaka tā: problēma nav šajā konkrētajā pantā, ko tiek piedāvāts grozīt; problēma ir vispār kaut kur citur - par personu apliecinošiem dokumentiem, izglītības pielīdzināšanu un tā tālāk, un ka... šeit ne velti ir mēģinājums grozīt pantu, kas attiecas uz visu pasaules valstu piederīgajiem vai pat bezvalst
Godātie kolēģi! Arī šim pantam es biju iesniegusi savus priekšlikumus, bet tik tiešām Judina kunga priekšlikums bija pats labākais, un es pievienojos aicinājumam šo pantu izslēgt. Bet, atbildot uz kolēģes Āboltiņas kundzes replikām par iepriekšējo priekšlikumu, es tomēr nevaru atstāt bez uzmanības to, kas izskanēja no šīs tribīnes. Tātad mēģinājums apšaubīt viedokli, kurš kolēģei varbūt nepatīk, ir pārvērties par mēģinājumu apšaubīt viedokļa paudēja pilnvaras. Tāpēc es gribētu jums nolasīt Latvijas Zvērinātu advokātu padomes 13.aprīļa vēstuli, kura tika saņemta Juridiskajā komisijā un kurā ir skaidri un gaiši rakstīts, ka Āboltiņas kundzes minētā advokāte bija tiesīga gan piedalīties sēdē, gan arī paust savu viedokli Latvijas Zvērinātu advokātu padomes vārdā. Paldies jums.
Augsti godājamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Lai Iekšējās drošības birojs varētu efektīvi nodrošināt tam noteikto funkciju veikšanu, nepieciešams paredzēt, ka Iekšējās drošības birojam ir tiesības piekļūt visiem biometrijas datu apstrādes sistēmā iekļautajiem datiem, kā arī veikt biometrijas datu apstrādi. Likumprojekts “Grozījumi Biometrijas datu apstrādes sistēmas likumā” paredz biometrijas datu apstrādes sistēmas izmantošanas subjektu loku papildināt ar jaunu iestādi - Iekšējās drošības biroju, kas līdz šim attiecīgu funkciju veikšanai izmantoja Valsts policijas resursus. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija likumprojektu savā šā gada 3.maija sēdē ir atbalstījusi. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 16.maijs.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 20.decembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Karīnas Kravecas apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. 2013.gada 7.martā Saeima iecēla Karīnu Kravecu, kura dzimusi 1979.gada 10.decembrī, par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Tieslietu padome, pamatojoties uz likumu “Par tiesu varu”, noteica Karīnai Kravecai pildīt tiesneša pienākumus Rīgas pilsētas Centra rajona tiesā. Pašlaik tiesnese Karīna Kraveca pilda tiesneša pienākumus Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesā. Tiesnese Karīna Kraveca trīs gadus tiesneša amatā būs nostrādājusi 2018.gada 15.februārī. Savas kvalifikācijas celšanai tiesnese ir piedalījusies 11 Latvijas Tiesnešu mācību centra semināros. Tiesnese skata civillietas ar specializāciju prasības, kas izriet no ģimenes tiesībām; prasības, kas izriet no saistību tiesībām, kā arī citu kategoriju civillietas, kas pēc specializācijas netiek iedalītas citiem tiesnešiem; administratīvo pārkāpumu lietas; sūdzības par lēmumiem administratīvo pārkāpumu lietās; kā arī veic izmeklēšanas tiesneša pienākumus. Par tiesneses darbu saņemtas pozitīvas atsauksmes no Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas priekšsēdētājas, Rīgas apgabaltiesas Civillietu tiesas kolēģijas, Rīgas apgabaltiesas Krimināllietu tiesas kolēģijas. Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija ir pozitīvi novērtējusi Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas tiesneses Karīnas Kravecas profesionālo darbību un devusi pozitīvu atzinumu Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesneses Karīnas Kravecas apstiprināšanai amatā bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Ņemot vērā minēto, komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši šo lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Karīnu Kravecu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma. Šā gada 20.decembrī Saeimas Juridiskās komisijas sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Kristīnes Evertovskas iecelšanu par rajona (pilsētas)
Tā kā deputāts Valainis teica, es arī gribu runāt, bet tikai (Nav skaidri saklausāms.)... Pirmais. Atgriežoties pie likumprojekta, jau minēju par tiem riskiem, kas pastāv. Bet es gribētu papildināt ar vēl vienu lietu. Dabīgi, jūs man nenosauksiet nevienu ministru, esošo vai bijušo, kas teiktu, ka viņa vadītā ministrija strādātu slikti un netaisās ieviest kaut kādas pozitīvas pārmaiņas. Bet šinī gadījumā mājokļu jomu regulē vairāki desmiti likumu, tai skaitā daudzi speciālie likumi. Vairāk nekā 120... apmēram 200 Ministru kabineta noteikumi, kas regulē tieši šo jomu. Par ko tas runā? Tas runā par to, ka šinī procesā nav sistēmiskas pieejas. Un tāpēc, kad mēs runājam par konkrēto likumprojektu, kuru es aicinu atbalstīt, tomēr es aicinu Ekonomikas ministriju pieiet visām šīm lietām sistēmiski. Un, ja tās sistēmas nav, tad jāķeras neatliekami, steidzami pie šāda veida sistēmas radīšanas. Un tas ir tas, ko es gribēju arī šodien pateikt. Kas attiecas uz to, vai uzmanība šiem jautājumiem no deputātu puses ir vai nav. Ir. Ir neapšaubāmi. Bet tikai – vai uzmanība ir saistīta ar to, ka mēs saņemam mūsu darba procesā ļoti daudz brāķa. Jau šodien vairākkārt minētais īres likums – tā ir jau otrā versija. Otrā – pasvītroju! – versija, kurā uz otro lasījumu parādās priekšlikumi tādā daudzumā, kas divreiz pārsniedz pašu pantu skaitu. Tādos gadījumos parasti atgriež attiecīgo likumprojektu un izstrādā jaunu, kas būtu nevis lāpīts un labots, bet būtu pamatots no paša sākuma. Pie attiecīgā likumprojekta mēs vēl atgriezīsimies. Paldies.
Paldies kolēģim Imantam Parādniekam. Viņš man aiztaupīja dažus smagus vārdus. Bet man ir jāatvainojas tā vai tā Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisijas deputātiem. Mēs braucām tur, apskatījām tātad šo Latvijas Nacionālo kultūras biedrību asociācijas māju, mēs divas trīs sēdes veltījām uzmanību priekšlikumiem, kuriem jāvelta uzmanība, un - ba-bāc! - parādās viens alternatīvs priekšlikums par tieši to pašu. Nu priekš kam tas bija vajadzīgs? Var teikt, rezultāts ir tas pats. Labi. Bet te mazliet simboliski tiek... pat ļoti... Tas ir pret komisiju... Komisiju loma tiek degradēta. Tā ir tāda butaforija. Un mazliet tas velk uz tādu bizantisko kultūru... Es aicinu: nu, ja mēs ar kvotām nodarbojamies, tad nu arī zināmu estētikas līmeni tur vajag. Arī bezkaunībai, teiksim, zināmu estētiku vajag. (Aplausi.) Un šis bija tas priekšlikums, kur... Deputāti priekšlikumus var caur komisijām... Uz to būtu jāvirzās, to teica arī Ministru prezidents, un, manuprāt, tas būtu tas pareizais ceļš, bet šajā gadījumā... Nu, labi, jā, balsosim “par” šo, rezultāts jau ir tas pats.
Cienījamie kolēģi! Mēs apspriežam jautājumu par ārkārtējās situācijas izsludināšanu atkritumu apsaimniekošanas jomā Rīgas pilsētā. Valdība pieņēma lēmumu pagājušo trešdien, bet mēs skatām to tikai šo ceturtdien. Manā ieskatā, ārkārtējā situācija ir situācija, kad nekavējoties ir jārīkojas, jāpieņem kardināls un ātrs lēmums, ko darīt un kā rīkoties. Šodien daudzas lietas tika pārrunātas... Apvainojumi... Pēc būtības tikai Dolgopolova kungs pieskārās vienai pamatproblēmai - mūsu likumdošanai. Jau 10 gadu garumā diemžēl man neizdodas panākt grozījumus attiecīgajā likumā par finanšu shēmas maiņu, lai visa tā situācija, par kuru mēs šodien diskutējam, - monopoliem... Vienai pašvaldībai ir 30 gadus reāli nosegti līgumi, otrai ir 20... Varētu turpināt un saukt konkrētas pašvaldības, bet ne jau te ir tā būtība. Šobrīd situācija ir ļoti vienkārša. Jebkurš iedzīvotājs formāli slēdz līgumu ar operatoru par atkritumu izvešanu. Realitātē pamēģiniet nenoslēgt šo līgumu! Kur jūs ar tiem atkritumiem liksieties? Bet konkursu par atkritumu izvešanu izsludina pašvaldība vai pašvaldības uzņēmums. Kolēģi! Pats vienkāršākais... pati vienkāršākā situācija... Iedzīvotājiem ir vienalga, kurš izved atkritumus, galvenais, lai to nebūtu un lai tie tiktu izvesti par samērīgu cenu. Iedzīvotāji slēdz līgumu par pakalpojumu ar pašvaldību, un pašvaldība izsludina konkursu. Un tad aizved atkritumus uz Getliņiem (šajā konkrētajā gadījumā)... Nevis tā, kā tagad tas notiek, - ka atved operators... nosver mašīnu - ahā, par daudz sver, vedīsim atpakaļ vai uz mežu. Bet tieši pašvaldības uzņēmums vai privātais apsaimniekotājs samaksā par atvestajiem atkritumiem. Līdz ar to mēs risinām arī citu problēmu - atkritumu Latvijā paliks mazāk. Un nekādu problēmu nebūtu! Man ir bijušas sarunas ar Saeimas deputātiem, Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vadītājiem, visiem vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriem kopš 2010. gada, bet dzirdīgas ausis nav atradušās. Es aicinu
Cienījamā Saeima! Godātais Kazāka kungs! Jūs vēl neesat ievēlēts par Latvijas Bankas prezidentu, bet, jūs redzat, viena no jūsu iecerēm jau īstenojas - tieši ekonomiskās debates Saeimā ir sākušās. Pēc kādām 10 minūtēm un 20 sekundēm jūs kļūsiet par Latvijas Bankas prezidentu. Tas ir skaidrs. Tomēr es gribēju teikt, ka es gribēju atbalstīt citu pretendentu, kurš, manā ieskatā, sekmīgāk veicinātu Latvijas izraušanu no apburtā loka. Un, tā kā nav man tagad šīs iespējas izvēlēties, es balsojumā nepiedalīšos. Tomēr, zinot un cienot Kazāka kunga zinātnisko, analītisko un politisko kapacitāti, kā arī Latvijas Bankas direktora posteņa kapacitāti, es atļaušos šajā svētku atmosfērā arī nosaukt dažas lietas, kurām... proti, trīs, kurām kā nepieciešamas reformēšanas virzieniem aicinu Kazāka kungu pievērst īpašu uzmanību jaunajā amatā. Pirmkārt. Un par to jau uzrunāju jūs, Kazāka kungs, mūsu komisijas, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas, sēdē. Latvijas Bankas mērķis ir jāpaplašina, proti, cenu stabilitātes nodrošināšana ir jāpapildina ar maksimālas nodarbinātības veicināšanu. Cenu stabilitātes saglabāšana un maksimālas nodarbinātības veicināšana ir klasiskās monetārās politikas divi savstarpēji saistīti mērķi. Tie veido pāri. Tie ir neatdalāmi viens no otra: ekonomiskā cikla lejupslīdes laikā, piemērojot monetārās politikas instrumentus, veicina nodarbinātību, savukārt augšupejas laikā, neļaujot ekonomikai pārkarst, notur zemu inflācijas līmeni, stabilas cenas nolūkā nodrošināt ekonomisko izaugsmi. Abi galvenie mērķi kļūst prioritāri dažādos ekonomiskā cikla posmos. Savukārt prakse rāda, ka viena no diviem mērķiem neesamība tiesiski saistošā dokumentā, proti, likumā “Par Latvijas Banku”, ļauj viegli norobežoties no tā ievērošanas, kā norobežojās bijušais Eiropas Centrālās bankas valdes priekšsēdētājs Žans Klods Trišē, jo viņa mandāts bija tikai - tikai! - zema inflācija. Un rezultāti ir acīm redzami. Savukārt ASV Federālo rezervju sistēmas padomes priekšsēdētājam Benam Berna
Augsti godājamais Prezidij! Cienītie kolēģi! Jā, tik tiešām piekrītu Āboltiņas kundzei vairākos jautājumos. Es tiešām cienu arī viņas konservatīvos uzskatus un priecājos, ka šādu deputātu kļūst aizvien vairāk Saeimā. Es tomēr, pārstāvot tos deputātus, kuri aizstāv ģimenes vērtības, vēlos tiešām iebilst, ka nav... šobrīd nepastāv draudi, ka laulības institūts varētu kaut kādā veidā tikt deformēts, laulības slēdzot pie notāra. Mēs zinām, ka notāri nevar rīkoties pretēji Latvijas Republikas Satversmei. Un nav neviena veida, kādā notāri varētu sastādīt notariālo aktu tā, lai tas būtu pretēji Latvijas Civillikumam. Es domāju, ka drīzāk laulības institūtu varētu deformēt vakardien... aizvakar pieņemtais lēmums atbalstīt Stambulas konvenciju. (Starpsauciens: “Kā?!”) Proti, tas varētu to ietekmēt tādā veidā, ka šī konvencija ieviesīs Latvijā jaunu ideju par dzimuma definīciju, sociālā dzimuma vai dzimtes definīciju. (Starpsauciens: “Vajag izlasīt!”) Runājot par argumentu attiecībā uz pašvaldību budžetiem, es domāju, ka Iesalnieka kungs jau minēja to, ka... Bet es neredzu konkurenci starp notāriem un dzimtsarakstu nodaļām. Tika minēti divi, četri, pieci vai seši procenti Igaunijā. Manuprāt, tas tiešām neietekmēs dzimtsarakstu nodaļu budžetu, jo pie notāriem, visticamāk, nāks tie cilvēki, kuri vai nu nebūtu gājuši vispār slēgt laulību, jo tā viņiem varbūt ir otrā laulība, viņi ilgstoši ir dzīvojuši bez laulības slēgšanas, vai arī būtu izmantojuši ikdienišķo dzimtsarakstu nodaļas pakalpojumu, kā jau te tika minēts. Un tas arī ir vēl viens pozitīvs moments. Iespējams, ka sabiedrība tikai šodien uzzinās to, ka dzimtsarakstu nodaļas par 14 eiro var salaulāt cilvēku, kurš vienkārši atnācis no darba un tērpies džinsos. Tā ka notāri nebūs konkurenti šim pakalpojumam, jo mēs zinām, ka... tikko skanēja informācija, ka notāru pakalpojums šajā gadījumā būs daudz dārgāks. Un tāpēc, piekrītot arī kolēģu iebildumiem, Kūtra kunga iebildumiem par to, ka šis likumprojekts savā ziņā vēl ir nep
Labdien, godātie kolēģi! Saistībā ar ētikas noteikumiem es domāju, ka Saeimas kārtības rullī ir diezgan skaidri ierakstīts, ka nevajadzētu deputātiem nodarboties ar pašmērķīgu izrādīšanos. (Dep. A.Kaimiņš: “6.punkts! 6.punkts tas ir!”) Jā, Kaimiņa kungs pat zina no galvas, acīmredzot viņu tas pants īpaši piesaista. Kolēģi! Runa ir par to, ka, protams, jebkurā valstī - jebkurā valstī! - Augstākās tiesas tiesneši, it īpaši konstitucionālās tiesas tiesneši, vienmēr ir bijuši tāds diskusiju objekts. Kolēģi, vienmēr citās valstīs arī diskutē par šiem tiesnešiem! Man tiešām žēl, ka augsti kvalificēts speciālists Kuča kungs, kuru es arī ļoti cienu, mums šeit ir šādā veidā jāizvazā, pirms jāapstiprina amatā. Es nezinu precīzi, uz kura vietu Kuča kungs dodas (man liekas, tā ir Kaspara Baloža vieta), bet es atceros, ka savulaik, spriežot par Kasparu Balodi, kurš tagad ir godam nokalpojis šos 10 gadus, bija dažnedažādas insinuācijas, ieskaitot to, ka viņam Satversme neliekas pietiekami laba, un tamlīdzīgi. Kolēģi, nerausim ārā no konteksta kaut kādas atsevišķas lietas, kas turklāt, manuprāt, nebija pareizi interpretētas! Lībiņas-Egneres kundze ļoti labi raksturoja šo situāciju, kas saistījās ar Gardas kungu. Protams, Kuča kungu es pazīstu jau vairāk nekā 15 gadus. Esam šobrīd vienā promocijas padomē. Viņš ilgus gadus ir bijis katedras vadītājs, un man nav pamata šaubīties ne par viņa nacionālo stāju, ne par zināšanām. Es aicinu: atbalstīsim šo cienījamo kandidātu - asociēto profesoru tiesību zinātņu doktoru Artūru Kuču - Satversmes tiesas tiesneša amatam un beigsim pašmērķīgi izrādīties! Paldies.
Godātie kolēģi! Es arī centīšos ieskicēt jums to, kas iesniedzējus īsti neapmierina Ārlietu ministrijas darbā un kāpēc mēs uzrunājām Kučinska kungu. Kā jau Kaimiņa kungs pastāstīja, jums nevienam nav noslēpums, cik mūsu cilvēku aizbrauc katru dienu uz Apvienoto Karalisti un Ziemeļīriju. Un, pēc Tieslietu ministrijas sniegtās informācijas, katru gadu aptuveni 20-25, nu jau 33 bērni nonāk sociālo dienestu redzeslokā vai tiek izņemti no ģimenes. Piespiedu adopcijai, tas ir, bez vecāku piekrišanas un arī bez Latvijas piekrišanas, līdz 2016.gadam ir nodoti pieci bērni, šobrīd jau ir nācis klāt jauns skaits. Tie, kas norāda, ka bērnu izņemšana ir vecāku maksa par tās valsts likumu neievērošanu, tie lai runā par savu konfiscēto automašīnu. Izņemtais bērns svešumā bez tuviniekiem cieš vienādi - vai izņemts pamatoti, vai izņemts nepamatoti. Un Latvijas uzdevums ir parūpēties par to, lai bērna intereses, vajadzības pēc bērnam tuvas un saprotamas vides tiktu nodrošinātas atbilstoši ANO Bērnu tiesību konvencijai. Kad bērns nonāk tādā situācijā svešā valstī, kur nepārzina bērna tuvākos radus, bērna valodas vajadzības, pieķeršanos, Latvija iesaistās un palīdz bērnam atrast tuviniekus vai, sliktākajā gadījumā, audžuģimeni ar bērnam vistuvāko kultūru, identitāti. Tā tam būtu jābūt, tā runā Saeimas deklarācija, kuru mēs vienbalsīgi pieņēmām 2016.gada 28.janvārī. Diemžēl joprojām gadās situācijas, kad Vīnes Konvencija par konsulārajiem sakariem tiek pārkāpta un Latvijai netiek laikus ziņots par bērna izņemšanu, ja tas ir Latvijas valstspiederīgais. Katrs izņemtais bērns - tās ir vismaz piecas sešas tiesas sēdes aptuveni viena gada garumā un padsmit materiālu mape. Es jums vienkārši ilustrēšu. Modelēsim situāciju, lai pilnīgi visiem šajā zālē un arī sabiedrībai būtu saprotams, par ko ir runa. Meitene Anna, divi gadi (vārdi pilnībā ir izdomāti, arī situācija ir izdomāta), izņemta no ģimenes un ievietota viņai nepazīstamā audžuģimenē Līdsas apgabalā. Annai ir slikti, viņa prot runāt tik
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! 2016.gada 19.oktobrī Saeima saņēma 21 919 Latvijas pilsoņu kolektīvo iesniegumu “Atcelt pastāvošo ceļa nodokļa iekasēšanas modeli, ieviest pēc Igaunijas parauga”, kurā Saeimai izteikts ierosinājums: atcelt pašreizējo transportlīdzekļa ekspluatācijas nodokļa iekasēšanas modeli un izveidot nodokļa iekasēšanu atbilstoši reālajam degvielas patēriņam pēc Igaunijas un Lietuvas parauga. Saskaņā ar Saeimas kārtības ruļļa 131.4 panta pirmo daļu 2016.gada 1.novembrī iesniegums tika nodots Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijai sākotnējai izvērtēšanai. 2016.gada 16.novembrī komisija sarīkoja pirmo sākotnējās izvērtēšanas sēdi, kurā uzklausīja iesnieguma iesniedzēju pilnvarotu pārstāvi. Viņš ziņoja, ka cilvēki grib maksāt par to, ko nobrauc, un aicināja Saeimu atcelt pašreizējo transportlīdzekļa ekspluatācijas nodokļa iekasēšanas modeli, nosakot šā nodokļa lielumu pēc degvielas patēriņa saskaņā ar Igaunijas vai Lietuvas paraugu. Šajā sēdē tika nolemts turpināt iesnieguma izvērtēšanu komisijā un turpmākajās komisijas sēdēs uzklausīt to institūciju pārstāvjus, kuras skar kolektīvajā iesniegumā ietvertais prasījums. Komisija iesnieguma izvērtēšanu turpināja 2017.gada 11.janvārī. Satiksmes ministrijas pārstāvji ziņoja, ka kopumā iesniegumu vērtē pozitīvi. Viņi informēja par to, ka ministrijā ir izveidota rīcības grupa, kas strādā pie šā jautājuma izskatīšanas, un par to, ka no 2017.gada 1.janvāra transportlīdzekļa ekspluatācijas nodokļa iekasēšanas kārtībā ir ieviestas izmaiņas. Ministrijas pārstāvji norādīja, ka ir dažas grūtības, kas ietekmē šā lēmuma pieņemšanu, un tās ir saistītas ar dažādiem atvieglojumiem ģimenēm, ar komerctransportu, taču viņi pieļauj domu, ka pakāpeniski varētu sākt atteikties no transportlīdzekļa ekspluatācijas nodokļa. Ministrijas pārstāvji arī norādīja, ka šī grupa ir izstrādājusi šādus iespējamos rīcības virzienus: pirmkārt, valsts un pašvaldību ceļu tīkla kopēja izvērtēšana; otrkārt, ceļu fonda kā speciālā budže