EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Priekšlikums komisijā nav atbalstīts. 72. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Nav atbalstīts. 73. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 74. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 75. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts. 76. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 77. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 78. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts. 79. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 80. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts. 81. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 82. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 83. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts. 84. - deputāta Ivara Zariņa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Paldies. Reflektējot uz Rancāna kunga izteiktajiem apgalvojumiem, es uzskatu, ka pateikt, ka opozīcija ne par ko neatbild, - tas ir aplami un neatbilst reālajai situācijai. Tas, ka valdība vai pie varas esošie politiskie spēki neņem vērā un neatbalsta vai cenšas nokritizēt vai paslēpt opozīcijas sniegtos priekšlikumus un pēc tam tos pašus priekšlikumus izmanto, veidojot savus priekšlikumus, - tā ir viena lieta. Un otra lieta. Pateikt, ka tas ir normāli, ka opozīcijai vienmēr valdības darbs nepatiks, - tas arī ir aplami. Man liekas, ka tādā sarežģītajā situācijā kā pandēmija un ekonomiskā krīze dalīt deputātus opozīcijā un pozīcijā un pārmest opozīcijai tikai nekonstruktīvu rīcību, - tas ir nevis sabiedrību saliedējošs faktors, bet būtībā sabiedrību sadalošs. Man liekas, ka mūsu kopīgajam mērķim ir jābūt rūpēm par veselību, drošību un stabilitāti sabiedrībā... visas sabiedrības labā. Un opozīcija ir iesniegusi jau iepriekšējā ārkārtas stāvokļa situācijā virkni priekšlikumu, kurus tagad valdība piemēro... un pieņem kā savus izstrādātos priekšlikumus, tā arī var pateikt. Un - tikai un vienīgi tādēļ, lai cilvēki būtu drošībā, lai viņiem būtu skaidri zināmi spēles noteikumi, skaidri zināmi ierobežojumi un skaidri zināms iztikas avots par to laika periodu, kad viņu darbība tiks ierobežota ar valsts pieņemto lēmumu. Tas tikai vairotu sabiedrības uzticību gan valdībai, gan politiķiem kopumā. Un, manuprāt, opozīcijas deputātiem arī ir viena interese tikai - kalpot sabiedrībai un informēt sabiedrību, mierināt to un aizstāvēt katra sabiedrības pārstāvja, katra sabiedrības segmenta intereses, nodrošināt izpratni par ieviestajiem ierobežojumiem, nodrošināt informāciju par to, kādi būs pieejamie finansiālie instrumenti. Un - nodrošināt arī psiholoģisko atbalstu un emocionālo atbalstu, un informatīvo atbalstu, pasakot, ka mēs, visa sabiedrība, esam kopā, mēs rūpējamies par katru iedzīvotāju, par katru pilsoni valstī. Jo veselība... nešķiros, vai cilvēks runā latviešu valodā vai kr
Cienījamās deputātes! Godātie deputāti! 5.priekšlikums attiecas uz diferencēto neapliekamo minimumu. Ir jauna koncepcija, kuru mūsu valdība un mūsu nodokļu sistēma ievieš attiecībā uz ienākumiem... nodokļiem, kuri tiek ieturēti no fiziskās personas ienākumiem. Un tieši šajā likumprojektā tam ir acīmredzami likumsakarīga vieta. Vienlaikus mēs gribam piebilst, ka, neskatoties uz to, ka šī jaunā, visai revolucionārā ideja ir atbalstīta valdībā un vairākkārt jeb atkārtoti atbalstīta Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, tomēr šis priekšlikums nav guvis atbalstu ne no darba devēju, ne no darba ņēmēju puses. Diferencētais neapliekamais minimums nākotnē skars visus darba ņēmējus, kuru darba alga mēnesī nepārsniedz 1500 eiro, bet neattiecas nemaz uz tiem, kam ienākumi ir lielāki. Un tas ir galvenais... galvenā pretenzija, galvenais iebildums, kāpēc mēs nevaram atbalstīt šo ideju, šo koncepciju un šos priekšlikumus, kuros ietilpst gan šis skatāmais, gan arī pārējie, kas būs vēl priekšā. Pēc mūsu domām, tomēr ir jāņem vērā, ka progresīvais nodoklis, par kuru mēs šodien vēl noteikti runāsim, ir ļoti auglīga ideja, kura tiek piemērota visās Eiropas Savienības dalībvalstīs, izņemot trīs Baltijas valstis, plus Ungārija, Slovākija un Bulgārija. Ņemot vērā, ka runa ir tieši par to Latvijas nodokļu maksātāju ienākumiem, kuri saņem daudz lielākus ienākumus nekā 1500 eiro, ir ļoti svarīgi saprast, ka tas pareizais - progresīvais - nodoklis nebūtu vienkārši nodoklis uz bagātību. Turīgie Latvijas iedzīvotāji patēriņam izmanto tikai daļu savu ienākumu, un tikai no šīs daļas maksā pievienotās vērtības nodokli un arī akcīzes nodokli. Savukārt pārējie valsts iedzīvotāji ir spiesti novirzīt patēriņam visus savus ienākumus, tātad maksāt patēriņa nodokļus no visiem saviem ienākumiem, papildinot valsts budžetu. Tāpēc tieši iedzīvotāju ienākuma nodokļa progresivitāte būtu veids, kā mazināt nevienlīdzību. Gribētu piebilst, ka neapliekamo minimumu, par kuru mēs tagad runājam, pilnībā varēs atgūt
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Vēlos sākumā atbildēt Kiršteina kungam. Kad jūs runājat, Kiršteina kungs, par Jūrmalu, tad atcerieties arī vēsturi: jūs bijāt koalīcijā, kad tie paši Ķemeri tika izpārdoti, un visa tā situācija, kāda ir Jūrmalā, daudzējādā ziņā ir saistīta tieši ar to koalīciju, kas toreiz bija pie varas. Pēdējos 20 gadus jūs tiešā vai pastarpinātā veidā vienmēr esat bijuši pie varas. Nākamais. Runājot par Juridisko biroju un par tiem priekšlikumiem, kuri tika iesniegti. Diemžēl komisijas sēdē es tā arī nesaņēmu atbildi no Juridiskā biroja, kāpēc <PARTY>S priekšlikums nav izskatāms. Ko tad <PARTY> piedāvāja? Izslēgt attiecīgo pantu. Līdz ar to, mūsuprāt, tiktu atbildēts uz visiem jautājumiem, kurus iniciēja Valsts prezidents. Acīmredzot šo skaidrojumu vajadzēs tālāk saņemt no Satversmes tiesas. Nākamais. Te runāja par vieniem vai otriem sponsoriem. Nu tad paskatieties uz sevi, Dombravas kungs! Paskatieties, kas ir jūsu sponsori un kā tur ar maksātnespēju, ar tiesu izpildītājiem, ar nekustamajiem īpašumiem un tamlīdzīgi, un tad atkritīs ļoti daudz jautājumu. Un tad būs skaidrs, kas ko lobē. Nākamais. Ziniet, kaut kā interesanti sanāk, ka šis jampadracis ap Imigrācijas likumu mums iesākās 2014.gadā. Tad bija priekšvēlēšanu laiks, tad bija šantāža: viens koalīcijas partneris šantažēja otru, lai pieņemtu vienu vai otru labojumu. Kas ir noticis? Pēc tās statistikas, kas ir komisijas rīcībā, Kiršteina kungs, redzams, ka ieguvums no tām investīcijām, no tiem līdzekļiem, kuri tika investēti Latvijas ekonomikā, bija pāri par 2 miljardiem eiro. Tas ir vērā ņemams skaitlis vai nav? Nezinu. Tajā pašā laikā... Mēs runājam par investoru piesaisti, bet to pašu hokeja klubu “Rīga” neesam spējīgi sponsorēt no mūsu valsts uzņēmumiem, un viņi meklē pa visu pasauli, kas varētu atbalstīt mūsu hokeju, kas ir mūsu, Latvijas, izlases pamats. Būsim reālisti! Nākamais. Runājot par 2014.gadu, ziniet, negribas jau vilkt paralēles, bet tādas interesantas sakritības g
Cienījamie deputāti! Strādājam ar likumprojektu “Par Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses”. Jaunais nolīgums aptver gan ekonomiskos un tirdzniecības, gan cilvēktiesību, gan masu iznīcināšanas ieroču un terorisma apkarošanas jautājumus, kuru mērķis ir stiprināt un attīstīt Eiropas Savienības un Armēnijas attiecības, tādējādi arī atvieglojot Latvijas uzņēmējdarbību šajā tirgū. Šī nolīguma ratificēšana Latvijai sniedz iespēju nostiprināt sadarbību ar Armēniju, uzlabojot komerciālo vidi un sniedzot Latvijas uzņēmējiem lielākas sadarbības un eksporta iespējas ar Armēniju. Ārlietu komisija šo likumprojektu atbalstīja. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - 27.marts. Likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Konvenciju par ieguldījumu strīdu izšķiršanu starp valstīm un citu valstu pilsoņiem”” Ārlietu komisija atbalstīja otrajā lasījumā. Lūdzu atbalstīt! Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - 27.marts.
Sveiki, godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi un sagatavojusi otrajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Ceļu satiksmes likumā”. Komisija saņēma 11 priekšlikumus. 1. - iekšlietu ministra Sanda Ģirģena priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 2. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 3. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 4. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 5. - aizsardzības ministra Arta Pabrika priekšlikums. Atbalstīts. 6. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Atbilde Ivaram. Komisijā mēs arī uzdevām Satiksmes ministrijai līdz trešajam lasījumam izvērtēt visus iespējamos riskus un rast atbildes. Tātad 6. priekšlikums komisijā ir atbalstīts. 7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 9. - iekšlietu ministra Sanda Ģirģena priekšlikums. Komisijā atbalstīts. 10. - deputāta Krišjāņa Feldmana priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 11. - komisijas priekšlikumā. 11. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Rosinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - 7. marts.
Augsti godājamais Saeimas Prezidij! Cienījamie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā sēdē apsprieda likumprojektu “Grozījumi Aizturēto personu turēšanas kārtības likumā” un to sagatavoja otrajam lasījumam. Komisija saņēma sešus priekšlikumus. 1. - Latvijas Republikas tiesībsarga Jansona kunga priekšlikums. Nav atbalstīts. 2. - Latvijas Republikas tiesībsarga Jansona kunga priekšlikums. Nav atbalstīts. 3. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 4. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 5. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 6. - Latvijas Republikas tiesībsarga Jansona kunga priekšlikums. Nav atbalstīts. Visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Aizturēto personu turēšanas kārtības likumā”... Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - 5.aprīlis. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija izskatīja likumprojektu “Grozījums Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā” un to sagatavoja izskatīšanai otrajā lasījumā. Komisija nav saņēmusi priekšlikumus. Sakarā ar to komisijas vārdā lūdzu atbalstīt minēto likumprojektu. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - 5.aprīlis. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija šā gada 15.marta sēdē izskatīja likumprojektu “Grozījums Latvijas Sodu izpildes kodeksā” otrajam lasījumam. Komisija nav saņēmusi priekšlikumus. Sakarā ar to komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - 5.aprīlis. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā sēdē apsprieda likumprojektu “Grozījumi likumā “Par policiju”” otrajam lasījumam. Komisija saņēma trīs priekšlikumus. 1. ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 2. - iekšlietu ministra Kozlovska kunga priekšlikums. Atbalstīts. Nav. 3. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Gr
Labrīt, godātie kolēģi! Saeimas frakcijas <PARTY> deputāti uzskata, ka ikvienam iedzīvotājam, dzīvojot Latvijā, valsts valoda būtu jāiemācās, un tās lietošana būtu apsveicama. Tomēr šādu mērķi var panākt tikai ar demokrātiskiem līdzekļiem. Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā, kas paredz vēl bargākus sodus par valsts valodas nelietošanu, demonstrē šo grozījumu autoru neizpratni par demokrātiskām vērtībām un nespēju rast instrumentus mazākumtautību integrācijai un motivācijai lietot latviešu valodu. Motivācijai būtu jāsākas vispirms ar labvēlīgu attieksmi pret pašiem cilvēkiem, kā arī ar viņu izglītošanu, tostarp par pašu valodu, tās daudzpusību un par literatūru. Turpretī šobrīd pie varas esošie politiķi jau gadiem ilgi un mērķtiecīgi par galveno rīku savās gaitās uzskata cittautiešu dzimtās valodas noniecināšanu, ierobežošanu, mazākumtautību visāda veida iebiedēšanu un vietas ierādīšanu tām. Šāda īpatnēja pieeja liek apšaubīt likuma grozījumu autoru patiesos mērķus un galu galā rada risku panākt pilnīgi pretēju efektu. Mēs uzskatām, ka nav iespējams iemācīt mīlēt un cienīt valodu ar represīvām metodēm, kādi ir šie grozījumi likumā. Tādēļ arī nevaram tos atbalstīt. Aicinu balsot “pret”.
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskā komisija piedāvā jums šodien otrajam lasījumam grozījumus Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā. Uz otro lasījumu ir saņemti 19 priekšlikumi. 1. - deputātes Stepaņenko priekšlikums par administratīvā soda piemērošanas noilgumu. Komisijā netika atbalstīts. 2. - <PARTY>s frakcijas priekšsēdētāja Daiņa Liepiņa priekšlikums, kas paredz pārkāpējam pienākumu atlīdzināt valstij radušos zaudējumus saistībā ar viņa glābšanu. Komisijā neguva atbalstu. 3. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kas paredz atbildību ne vien par maksātnespējas procesa, bet arī par tiesiskās aizsardzības procesa noteikumu pārkāpšanu. Komisijā guva atbalstu. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums, tehniska rakstura precizējums, kas uzlabo normas par aizliegumu atrasties uz ledus redakciju. Komisijā guva atbalstu. 5. - <PARTY>s frakcijas priekšsēdētāja Daiņa Liepiņa priekšlikums, kas paredz papildināt iepriekšējo pantu, paredzot atbildību par atrašanos uz ledus alkohola reibumā. Komisijā guva atbalstu. 6. - kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums, kas ir saistīts ar grozījumiem Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā par pakalpojumu paziņošanas pienākumu. Komisijā ir atbalstīts. 7. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Ir atsaukts saistībā ar to, ka Saeimas Tiesu politikas apakškomisijā turpinās diskusijas par maksātnespējas jomas turpmāko attīstību. Tātad tas nav balsojams. 8. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz plašākas pilnvaras pašvaldības policijas darbiniekiem saistībā ar pārkāpumu izskatīšanu par smēķēšanu neatļautās vietās. Komisijā guva atbalstu. 9. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Arī tas saistībā ar 7.priekšlikumu ir atsaukts, tātad nav balsojams. 10. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kas ir saistīts ar jau pieņemtajiem grozījumiem Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā, saskaņā ar kuriem no šā gada 1.septembra ir izslēgts regulējums par naudas soda iekasēšanu administ
Augsti godājamais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 2.oktobra sēdē ir apspriedusi likumprojektu “Grozījumi Šengenas informācijas sistēmas darbības likumā” (Nr.1325/Lp12) un to sagatavojusi otrajam lasījumam. Tika saņemti četri priekšlikumi. 1. - aizsardzības ministra Bergmaņa kunga priekšlikums. Atbalstīts. 2. - iekšlietu ministra Kozlovska kunga priekšlikums. Atbalstīts. 3. - iekšlietu ministra Kozlovska kunga priekšlikums. Atbalstīts. 4. - aizsardzības ministra Bergmaņa kunga priekšlikums. Atbalstīts. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 16.oktobris.
Labdien, cienījamie klātesošie! Vispirms jau paldies visiem četriem kandidātiem par uzdrīkstēšanos, par pilnvērtīgām debatēm, bez kurām nav iespējama komunikācija ar sabiedrību. Paldies par cieņpilnu attieksmi vienam pret otru! Patiess paldies arī par pacietību. <PARTY> ar daļas partijas <PARTY> frakcijas atbalstu Latvijas Valsts prezidenta amatam izvirzīja Raimondu Vējoni. Ilggadējais sekmīgais un sabiedrībā atzītais darbs vides ministra, vides un reģionālās attīstības ministra, aizsardzības ministra, kā arī Saeimas deputāta un Baltijas Asamblejas vadītāja amatos vieš drošu pārliecību, ka Raimonda Vējoņa spēkos ir kļūt par sabiedrībā atzītu un ārvalstīs respektētu Latvijas Valsts prezidentu. Šim kandidātam nav sveša skarbā valsts pārvaldes ikdiena arī ekonomiskās un sabiedrības uzticības krīzes gados, kad ministram kā ārstam bija jāpieņem sāpīgi, bet valstij ļoti, ļoti vajadzīgi lēmumi. Un tad nevarēja iztikt ar daiļām frāzēm, filozofēšanu par valsts jēgu un sūtību un nevarēja iztikt arī ar līdzjūtības izteikšanu un solījumiem. Tā ir atbildība par nākotni bez cerībām uz pateicību! Tā rodas valstsvīri - soli pa solim, gadu pēc gada. Tā jau saka, ka viens pērtais ir desmit nepērto vērts, jo ir baudījis pazemojuma rūgtumu. Atklāti sakot, savulaik arī man bija zināmas šaubas par jauno vides ministru Raimondu Vējoni, bet Latviju pēc gadiem mēs saucām par otro zaļāko valsti pasaulē. Daudzi mazās, bet draudzīgās Zaļās partijas biedri arī šaubījās, vai Raimonds Vējonis spēs vadīt partiju. Šobrīd Latvijas Zaļajā partijā ir vairāk nekā 700 biedru, no tiem septiņi - Saeimas deputāti un divi ministri. Raimonda Vējoņa iecelšanu aizsardzības ministra amatā daži dēvēja par diversiju un Nacionālo bruņoto spēku beigu sākumu, bet jau drīz socioloģiskās aptaujas vēstīja, ka aizsardzības ministrs ir sabiedrībā atzītākais Ministru kabineta loceklis. Nu pie Saeimas nama pulcējas ļaudis, lai aicinātu deputātus ieklausīties savā sirdsapziņā. Es jau klausos, un mana sirdsapziņa teic, ka Ra
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā strādājām ar likumprojektu “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā” (Nr. 319/Lp13) pirms otrā lasījuma. Komisijā tika saņemti trīs priekšlikumi. Tika izskatīti trīs priekšlikumi. 1. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums, redakcionāls. Komisijā atbalstīts. 2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Arī tas ir redakcionālas dabas. Komisijā atbalstīts. 3. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Sastāv no trim daļām. Pirmās divas ir redakcionāli precizējumi, savukārt trešajā daļā ir precizēts... nu, tātad nostiprināta pārejas perioda norma, lai skolas, kas līdz šim ir saņēmušas papildu finansējumu pamatizglītības programmām un kas īsteno kādas jomas padziļinātu apguvi, arī trīs gadu periodā turpinātu to saņemt. (Starpsauciens: “Balsot!”) Tātad visi priekšlikumi ir izskatīti un atbalstīti, tāpēc aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. 2019. gada 29. novembris.
Labrīt, kolēģi! Labrīt, sabiedrība! Es domāju, ka es iekļaušos piecās minūtēs, bet tomēr... Šis laiks ir laiks, kad mums visiem ir jābūt vienotiem. Šis laiks nav koalīcijas un opozīcijas laiks, un tāpēc citos apstākļos es teiktu, ka pēc pēdējiem notikumiem, kas notiek valdībā, <PARTY> būtu jāiet prom. Bet, tā kā šodien ir ārkārtējā situācija, tad es aicinu <PARTY> palikt valdībā un būt vienotiem. Šis ir laiks, kurā, es uzskatu, no parlamenta un valdības sabiedrība sagaida sekojošo - un pats būtiskākais... Saprotami izklāsta, kā rīkoties privātā sektora uzņēmējiem un darba ņēmējiem, jo nav noslēpums, ka iekrājumu lielākajai daļai sabiedrības nav. Uzņēmējiem nav brīnumlādes, tumbočkas, no kuras paņemt. Visi nav iesaistīti pārtikas un pirmās nepieciešamības preču mazumtirdzniecībā. Un tas nozīmē tikai vienu - situācija ir līdz šim nepieredzēta, attiecīgi nav pamata cerēt, ka to var risināt tradicionālām, birokrātiskām metodēm. Mums jāķeras pie citādākiem risinājumiem, un būs jādomā citādāk. Es aicinu Finanšu ministriju kopā ar Latvijas Banku izvērtēt visvairāk cietušās tautsaimniecības nozares un sniegt tām konkrētu un praktisku palīdzību, sākot ar konkrētu, skaidru redzējumu jau šodien. Pats, pats galvenais. Mums šobrīd ir jārod iespēja samazināt Latvijas iedzīvotāju un uzņēmēju iztikšanas izmaksas, izdzīvošanas izmaksas - elektrība, siltums, gāze, cenas, parādi. (Starpsauciens: “Internets!”) Es uzskatu, ka šobrīd ir jānosaka, ka attiecīgās lietas (kā gāze vai elektrība) ir jāpiegādā par pašizmaksu. Es uzskatu, ka šis ir īstais brīdis atcelt OIK, un tas nav smieklīgi, jo tas samazina iztikšanas izmaksas lielākajai daļai sabiedrības. Savukārt tie, kas vēlēsies šantažēt valsti... Es aicinu atbilstošo ministru doties pie stratēģiskā partnera un lūgt šādu šantažētāju iekļaut sankciju sarakstā. Es aicinu izvērtēt nodokļu brīvdienu ieviešanu noteiktām tautsaimniecības nozarēm, aicinu pasludināt moratoriju visu veidu piedziņām. Es faktiski aicinu valdību un parlamentu oficiā
Jā, kolēģi! Solidaritāte ir tikai vārds, vai tā ir vērtība, kas vieno un spēcina sabiedrību? Tas, kas tagad tiek piedāvāts nodokļu pakotnē, kas nāk kopā ar budžetu, - tas sadala sabiedrību, sadala un palielina plaisu starp bagātiem un nabadzīgākiem. Tas nemazina nevienlīdzību, un tas ļoti nesaprotamā veidā mēģina risināt sociālās problēmas, kas ir parādījušās kontekstā ar Covid-19 krīzi. Instrumenti sabiedrības solidaritātes veicināšanai ir tieši arī nodokļu likmes un nodokļu izmantošana kādu vajadzību, akūtu sabiedrības vajadzību, nodrošināšanai. Un patiesi tie, kas saņem lielāku atalgojumu, ir spēcīgāki, stiprāki, gudrāki, spējīgāki un noteikti... jo viņi spēj nopelnīt, viņi spēj arī savā veidā palīdzēt tiem, kas nav tik apdāvināti vai nav tik spēcīgi un spējīgi. Un, manuprāt, šis priekšlikums tieši arī ļauj atgriezties atpakaļ un padomāt par to, kas ir solidaritāte, ar kādu mērķi Solidaritātes nodokļa likums tika pieņemts savulaik un kādu mērķi tas arī sasniedz. Tāpēc es kolēģus lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu un viennozīmīgi solidarizēties arī ar to sabiedrības daļu, kas nav tik spēcīga un kuru šajā krīzes situācijā... šī ekonomiskā krīze un ekonomikas lejupslīde skars visvairāk. Tāpēc lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskā komisija ir izskatījusi un atbalstījusi pirmajam lasījumam grozījumus Paziņošanas likumā, kas ir izstrādāti pēc Tieslietu ministrijas iniciatīvas, sadarbojoties ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju, lai savstarpēji saskaņotu Paziņošanas likuma un Oficiālās elektroniskās adreses likuma normas. Oficiālās elektroniskās adreses likums, kas ir stājies spēkā šā gada 1.martā, nosaka oficiālās elektroniskās adreses izmantošanu elektroniskajā saziņā. Grozījumu saskaņošanas procesā diskusijās ar institūcijām tika nolemts precīzāk nodalīt saziņas un paziņošanas tiesisko regulējumu, tādēļ vienlaikus bija nepieciešams izdarīt grozījumus Paziņošanas likumā. Jaunais regulējums paredz, ka viens no paziņošanas veidiem ir uz e-adreses kontu Oficiālās elektroniskās adreses likumā noteiktajos gadījumos un kārtībā, ja adresātam tas ir aktivizēts. Dokuments, kas nosūtīts uz e-adreses kontu, uzskatāms par paziņotu otrajā darbadienā pēc tā nosūtīšanas. Vēl viens likumprojektā iekļautais grozījums jau esošo tiesisko regulējumu papildina ar paziņošanu uz e-adreses kontu. Tādējādi paziņošanas uz e-adreses kontu atspēkošanai tiks piemēroti tādi paši nosacījumi kā citos gadījumos, kad paziņošanai tiek izmantoti elektroniskie sakari. Godātie kolēģi! Juridiskās komisijas vārdā aicinu jūs atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Juridiskā komisija lūdz noteikt par priekšlikumu iesniegšanas termiņu šā gada 2.maiju.