EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Cienījamie kolēģi! Tas ir ļoti labi, ka Feldmana kungs godīgi atzinies, ka viņš nesaprata ne priekšlikuma būtību, ne arī, par ko ir runa. Tāpēc arī parādās visas šīs runas par politiskajām piederībām, politiskajiem plāniem... Singapūras, Francijas un tā tālāk. Runa nav par to. Runa ir par priekšlikumu, kurš tiešām ir vajadzīgs, ja mēs gribam runāt par Mikrouzņēmumu nodokļa likuma pilnveidošanu. Segmentācija šinī lietā, īpaši mikrouzņēmumiem, ir ārkārtīgi svarīga. Vienkārši noteikt, ka mikrouzņēmumu nodoklis ir 25 procenti, - tā ir ļoti laba no ieņēmumu viedokļa manta, bet tā nestrādās, jo tiešām noved pie tā, ka vairāki mikrouzņēmumi nogrims. Segmentācija palīdz diferencēti aplikt ar nodokļiem, vadoties no tām īpatnībām, kas ir katram nozares veidam. Katram darbības veidam. Un tāpēc priekšlikums ir atbalstāms ne tikai kā atsevišķs priekšlikums, bet, godīgi sakot, būtu jāatbalsta arī tie iepriekšējie. Un varētu turpināt diskusiju par to, vai tas ir izsmeļošs saraksts, vai tomēr tas varētu būt papildināms, ņemot vērā, ka darbība vispār ir ļoti daudzpusīga, daudzveidīga un ļoti sarežģīta. Tāpēc, atgriežoties pie tā priekšlikuma, tas tiešām ir - gods kam gods - sistēmisks priekšlikums, un priekšlikuma sistēma ir piedāvāta. Diemžēl tas, ka cilvēki nesaprot, par ko ir runa, vēl neattaisno likumdevējus kopumā no tā, ka tiek pieņemti nepilnvērtīgi lēmumi. Un pēdējais. Ļoti grūti argumentēt priekšlikumu būtību, griežoties pie balsošanas mašīnas. Balsošanas mašīnai nav ausis, nav arī citas ķermeņa daļas, bet ir, vienīgais, garā pogas spiešanas roka. Un ir jāņem vērā šis apstāklis, runājot arī par mūsu darba lietderības koeficientu. Aicinu atbalstīt priekšlikumu. Paldies.
Balsošanas rezultāts par debašu laika saīsināšanu ārkārtas sēdē izskatāmajiem jautājumiem (nosakot: runājot pirmo reizi – trīs minūtes, runājot otro reizi – viena minūte; likumprojektiem otrajā un trešajā lasījumā, runājot pirmo reizi – divas minūtes, runājot otro reizi – viena minūte): par – 58, pret – 33, atturas – nav. Balsošanas rezultāts par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli”” nodošanu komisijai: par – 87, pret – 3, atturas – nav. Balsošanas rezultāts par likumprojekta “Grozījumi Nacionālās drošības likumā” nodošanu komisijām: par – 92, pret – 2, atturas – nav. Balsošanas rezultāts par likumprojekta “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā” nodošanu komisijai: par – 94, pret un atturas – nav. Balsošanas rezultāts par likumprojekta “Par Latvijas Republikas valdības, Igaunijas Republikas valdības un Lietuvas Republikas valdības vienošanos par Baltijas gaisa telpas novērošanas tīkla un kontroles sistēmas konfigurāciju” nodošanu komisijām: par – 91, pret un atturas – nav. Balsošanas rezultāts par likumprojekta “Grozījumi Veterinārmedicīnas likumā” nodošanu komisijai: par – 87, pret – 1, atturas – nav.
Komisija šo priekšlikumu nav atbalstījusi. 3. - deputāta Valaiņa priekšlikums, kas faktiski ir identisks 1. priekšlikumam. Komisijā nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”) 4. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir redakcionāls un komisijā atbalstīts. 5. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko punktu numerāciju. 6. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko punktu numerāciju. 7. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Atbalstīts, redakcionāli precizējot. 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. Un 9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts. Līdz ar to izskatīti visi priekšlikumi. Lūdzu, kolēģi, atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Šā gada 10. decembris.
Labdien, sēdes vadītāja! Labdien, ministra kungs! Sveicināti, kolēģi, tiešām prieks jūs uzrunāt! Ekselences! Sarunas un diskusijas par ārpolitiku ir būtiskas daudzās jomās. Viena no jomām ir tā, ka ar šīm sarunām tiek sūtīts signāls. Mēs signalizējam gan sabiedrībai plašāk, gan arī saviem sadarbības partneriem to, kādā veidā sagaidīt un vērtēt mūsu ārpolitiku nākamajos gados. Bet, arī izsakot komentārus par ārpolitiku, mēs kā komentētāji sūtām signālus sabiedrībai par to, kā nākotnē vērtēt arī mūs. Un šeit es runāju mūsu frakcijas vārdā. Līdz ar to es labprāt definētu to vērtību kopumu, kas padara frakciju <PARTY> par unikālu frakciju. Un tad caur šo vērtību kopumu mēs varēsim redzēt... Tā būs tā prizma, caur kuru mēs kā frakcija skatīsimies arī uz mūsu ārlietām. Ir gads pagājis valdībai. Gads ir pagājis arī mūsu frakcijai. Tas nav bijis vienkāršs gads. Savu iekšējo sarunu un iekšējo diskusiju rezultātā mēs esam nonākuši pie situācijas, ka mūsu frakcijā darbu turpina 10 deputāti. Zināmā veidā mēs frakcijā esam mainījuši arī savu kursu. Saeimā mēs ienācām kā radikāli noskaņoti deputāti. Šobrīd esošā koalīcija ir parādījusi, ka pārmaiņas var panākt tikai kopējā darbā. Līdz ar to mēs esam kļuvuši daudz pragmatiskāki, taču frakcijas kodols ir palicis pie nemainīgām vērtībām un principiem. Mēs esam, bijām un būsim fiskālā ziņā konservatīvi. Mēs esam, bijām un būsim centriski, pragmatiski un uz reformām vērsti. Vienalga, vai tās reformas ir mūsu pašu iniciētas vai mūsu sadarbības partneru iniciētas. Un tās trīs vērtības, kas mums liekas būtiskākās, ir taupība, drošība un skaidrība par nākotni. Un tieši caur šo vērtību prizmu es labprāt arī apskatītu ārpolitikas ziņojumu. Ārlietu ministrijai tiek doti novēlējumi. Un es sākšu ar vienu novēlējumu. Es jums izstāstīšu nelielu, bet, manuprāt, pamācošu pārpratumu, kurš beigu beigās, cerams, tiks saprasts arī kā ceļamaize Ārlietu ministrijas darbiniekiem. Gada beigās es biju iebraucis pierobežas degvielas uzpildes stacijā. Un, ka
Cienījamie kolēģi! Gribu uzsvērt vēlreiz, ka no 2021. gada... budžeta likumprojektu paketē tika pieņemti grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”, kuri paredz, ka no aplikšanas ar nodokli 2021. gadā, taksācijas gadā, atbrīvo ar attālinātā darba veikšanu saistītos darbinieka izdevumus, kurus atbilstoši Darba likumam sedz darba devējs, ja to kopējais apmērs mēnesī par pilnas slodzes darbu nepārsniedz 30 eiro. Tātad arī pedagogiem, protams, būs iespēja pieteikties uz šādu atbalstu. Un darba devējam ir pienākums šādas izmaksas segt. Par to neviens... Tas nav apšaubāms jautājums, un tādā ziņā bažas šeit es absolūti varu novērst. Otrs. Protams, ir jāatgādina vēlreiz, ka pašvaldībām pārsvarā paliek pāri līdzekļi, kurus var izmantot arī šādai lietai. Tātad arī no valsts mērķdotācijām, kas paliek pāri gandrīz katrai pašvaldībai, var šos izdevumus segt; tas nav aizliegts. Tā ka, es domāju, nav pamatotas bažas, ka pedagogiem - salīdzinājumā ar citām profesijām - nebūs iespējas šos attaisnotos izdevumus iesniegt un saņemt naudu atpakaļ. Paldies.
Labdien, augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 14. septembra sēdē apsprieda likumprojektu “Grozījumi Valsts probācijas dienesta likumā” (Nr. 1404/Lp13) otrajam lasījumam. Saņemti 17 priekšlikumi. 1. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 2. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts. 3. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 4. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 5. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 6. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 7. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 8. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 9. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 10. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts. 11. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts. 12. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts. 13. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts. 14. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 15. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 16. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts. 17. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. Visi priekšlikumi ir izskatīti. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā lūdzu minēto likumprojektu atbalstīt otrajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 27. septembris.
Labdien, cienījamie kolēģi! Cienījamā sēdes vadītāja! Šis un nākamais likumprojekts - tie ir divi likumprojekti, kas saņemti no Ministru kabineta, Ekonomikas ministrijas izstrādāti. Dziļi tehniski likumprojekti, kuri paredz administratīvi teritoriālās reformas sakarā salāgot terminoloģiju starp dažādiem likumiem, faktiski satur vienu teikumu. Šajā sakarā vakardien Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija šo likumprojektu - un arī nākamo - atbalstīja. Komisija lūdz piešķirt likumprojektam steidzamību, tāpēc lūdzu atbalstīt steidzamības piešķiršanu. Lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Tā kā šis ir tiešām tāds ļoti īss likumprojekts, komisija vienojās... vienbalsīgi nolēma lūgt to atbalstīt šodien arī otrajā lasījumā - bez atkārtotas izskatīšanas komisijā. Kaut gan komisija vienbalsīgi šo likumprojektu tā kā virzīja otrajam lasījumam, mēs, protams, pieļāvām iespēju, ka kādam varētu būt iebildumi pret šo viena teikuma grozīšanu, tāpēc komisija vienojās par to, ka priekšlikumu iesniegšanas termiņš būtu 18. jūnijs un izskatīšana - tuvākajā Saeimas ārkārtas sēdē pēc 5. jūlija. Jā, nu... Šis ir saistīts ar iepriekšējo... nu, nevis saistīts, bet... tieši tādi paši labojumi ir arī šajā likumprojektā, dziļi tehniski. Komisija vienbalsīgi lūdz atbalstīt steidzamības noteikšanu likumprojektam. Lūdzu atbalstīt pirmajā lasījumā. Kaut gan man nav ilūziju par tādu konstruktīvu attieksmi, man komisijas vārdā ir jālūdz izskatīt šo likumprojektu šodien arī otrajā lasījumā - bez atkārtotas izskatīšanas komisijā.
Cienījamā sēdes vadītājas kundze! Cienījamie, godātie kolēģi! Ārlietu komisija savā sēdē izskatīja likumprojektu “Grozījums likumā “Par Latvijas Republikas valdības un Amerikas Savienoto Valstu valdības līgumu par privātās izglītības iestādes “Latvijas Starptautiskā skola” darbības nodrošināšanu””. Kolēģi, īsumā par konkrēto grozījumu un tā tapšanas iemesliem. 2003. gada 12. martā Latvijas izglītības un zinātnes ministrs Latvijas vārdā parakstīja Latvijas un ASV līgumu par privātās izglītības iestādes “Latvijas Starptautiskā skola” darbības nodrošināšanu. Līgums tika pieņemts un apstiprināts saskaņā ar 2006. gada 15. jūnija likumu “Par Latvijas Republikas valdības un Amerikas Savienoto Valstu valdības līgumu par privātās izglītības iestādes “Latvijas Starptautiskā skola” darbības nodrošināšanu”. Likumprojekts, kuru skatām, ir izstrādāts ar mērķi nodrošināt Latvijas un ASV līgumā par šīs privātās izglītības iestādes “Latvijas Starptautiskā skola” darbības nodrošināšanu noteikto saistību izpildi. Līgumā noteiktās Latvijas puses saistības neatbilst Eiropas Savienības regulām attiecībā uz atbrīvojumiem no muitas maksājumiem, pēc likumprojekta paredzot deleģējumu Ministru kabinetam noteikt kārtību, kādā privātajai izglītības iestādei “Latvijas Starptautiskā skola” tiks veikta muitas maksājumu un dabas resursu nodokļa atmaksa par Latvijas un ASV līguma par izglītības iestādes “Latvijas Starptautiskā skola” darbības nodrošināšanu 3. panta 2. punktā noteiktajām precēm. Kolēģi, vēlos vērst arī uzmanību, ka šis likumprojekts Ārlietu komisijā nonāca jau 2019. gada septembrī. Jautājums - kādēļ tik ilgi tiek skatīts? Tātad 2019. gada septembra sēdē no Juridiskā biroja izskanēja iebildumi, vai ir nepieciešami šādi atsevišķi... par atvieglojumiem nodokļos atrunāt Ministru kabineta noteikumos, ja ir vispārējais regulējums likumā “Par nodokļiem un nodevām”. Līdz ar to komisija lēma... bez virzības atstāja, kamēr šis jautājums tiek atrisināts. Nesen Ārlietu komisija no Izglītības un
Jā. Komisijas vārdā es vēlreiz vēršu deputātu uzmanību uz vienu lietu - ka tiešām Eiropas Komisijā šis datums acīmredzot būs jāsaskaņo. Un man personīgi nav īsti skaidrs, kas notiks tad, ja šis saskaņojums būs negatīvs. Tas ir pirmkārt. (Dep. L.Čigāne: “Komisija ir atbalstījusi!”) Otrkārt. Komisijas vārdā... tās komisijas, kura tiešām nodarbojas ar atkritumu apsaimniekošanas jautājumiem... Man tiešām liels pārsteigums, ka Kiršteina kungs nav pamanījis to, ka Latvijā ļoti daudzās pašvaldībās, vismaz 70 pašvaldībās, ļoti labi tiek realizēta atkritumu dalītā vākšana, tātad šķirošana. Diemžēl Kiršteina kungs laikam dzīvo Rīgā, kur ar šo jautājumu nav viss kārtībā. Komisijas vārdā man ir jāaicina atbalstīt. (Dep. I.Zariņš: “Kā teiksi!”) 2.priekšlikums līdz ar to nav balsojams, jo ir praktiski identisks jau apstiprinātajam. 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas paredz, ka saražotā produkcija vēl būs realizējama līdz 2018.gada 31.martam. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt. Līdz ar to 4. un 5.priekšlikums nav balsojams. (Starpsauciens: “Pareizi!”) Aicinu apstiprināt likumu pēc otrreizējās caurlūkošanas.
Šodienas drūmo diskusiju, kad netiek pildīts likums, ko ir pieņēmis šis parlaments, un kad tribīnē kāpj cilvēki, kas šodien, pat ne citu dienu, bet šodien ir balsojuši “pret” mediķu algu palielināšanu, - kā, piemēram, Ilmārs Dūrītis, kas šodien ir balsojis “pret”, kā, piemēram, Mārtiņš Bondars, kas šodien ir balsojis “pret”, kā, piemēram, dakteris Andris Skride, kas šodien ir balsojis “pret” mediķu algu palielināšanu, kā visa “<PARTY>”, kas šodien ir balsojusi “pret” mediķu algu palielināšanu. Šodien uz šīs drūmās nots es gribētu... ar tādu gaišu skatu nākotnē. Man ienāca prātā viena sena anekdote, kas ir piemērojama šai situācijai. Tā anekdote ir aptuveni tāda, ka sarunājas divas draudzenes un viena neapmierināta saka otrai: “Zini, es taisos šķirties no sava vīra - ministra.” - “Kāpēc?” - “Tāpēc, ka viņš tikai stāv pie gultas visu laiku un sola, ka būs ļoti labi!” Tāpat ir arī ar tiem solījumiem gan no <PARTY>, gan no Jaunās <PARTY>S, gan no <PARTY>, gan arī no Viņķeles kundzes. Tiek solīts un solīts. Es varu izlasīt šos solījumus, kas ir bijuši priekšvēlēšanu kampaņā. <PARTY> partija - ārstu algas vismaz 1700 eiro uz rokas, māsiņu algas - vismaz 800 eiro uz rokas. (No <PARTY> frakcijas: “Kur ir koferi?”) Tālāk, nākamais. <PARTY>... Es nerunāšu par angļu valodu, kas gada laikā tiks Viņķelei iemācīta. Es runāšu tikai par to, ko dakteris Skride teica televīzijā un rakstīja arī savā četrtūkstoš zīmju programmā: “Divkāršosim medicīnas māsu algas.” Šodien viņš balsoja “pret” medicīnas māsu algu paaugstināšanu, bet pirms vēlēšanām solīja, ka nu tikai! Jaunā <PARTY> sola: “Bezmaksas ikgadēja veselības profilakse.” Jaunā <PARTY>... jau 10 gadus... sola veselību uzlabot! “[..] kvalitatīva un pieejama veselības aprūpe” visā Latvijā, “vienoti Nacionālās veselības standarti [..].” Arī tas, man liekas, visu laiku tiek solīts: “Samazinātas zāļu cenas [..].” Kaimiņš pirms vēlēšanām par medikamentu cenām runāja no rīta līdz vakaram. Bet tas bija tajā laikā, kad viņš nebija pievien
Labrīt, cienījamie kolēģi! Jāsaka, šī diskusija ir ārkārtīgi interesanta, jo rezultātā mēs varam kārtējo reizi pārliecināties, cik svarīgas ir budžeta debates. Šeit ir runa varbūt ne tik daudz par naudu, bet par to, cik tā nauda, piešķirtā no budžeta, tas ir, no nodokļu maksājumiem, ir efektīvi izmantojama atsevišķu funkciju realizēšanai, cik efektīvas ir pašas funkcijas. Un te principā notiek arī darbības analīze, lai pieņemtu lēmumu par to, pietiekams vai nepietiekams finansējums ir atsevišķas funkcijas realizēšanā. Konkrēti par SIF. Redziet, man palaimējās - es kādreiz biju SIF padomes loceklis, pārstāvot pašvaldību, Rīgas pašvaldību, tāpēc es bišķītiņ zinu, ar ko nodarbojās tad un ar ko nodarbojas šodien šis fonds. Tanī laikā (es ļoti labi atceros) tieši ar SIF piešķirto finansējumu mēs (un tā bija mana iniciatīva) atbalstījām latviešu diasporas kultūras pasākumu finansēšanu. Un tas bija ļoti svarīgs moments. Tas bija pirmo reizi Latvijas vēsturē pēc neatkarības atgūšanas, ka tāds finansējums vispār parādījās, kas kaut pakārtoti - ne no valsts budžeta, bet no SIF budžeta -, bet tomēr tas bija. Bet ar laiku, dabīgi, viss mainās. SIF ir ļoti birokratizējies un, godīgi sakot, kļuvis par atsevišķu programmu administratoru. Tāpēc šī saruna tiešām ir vietā, jo, teiksim, ja mēs runājam par tā piešķīruma jēgu, tas ir domāts nevis par rezultātu sasniegšanu (vienalga, par kādiem rezultātiem mēs runātu), bet tas runā par procesa nodrošinājumu. Teiksim, digitalizācija. Tā kā SIF atrodas Ministru kabineta paspārnē, dabīgi, tikko piešķirtais finansējums Ministru kabinetam kapacitātes celšanai tieši attiecas arī uz SIF darbības nodrošinājumu. Līdz ar to šī daļa ir lieka. Un tādēļ Gobzema kunga priekšlikums ir interesants, jēdzīgs un svarīgs. Kas attiecas uz SIF darbības attīstību un nākotni, esmu pārliecināts, ka ir pienācis laiks atvērt SIF likumu un pārskatīt i tā funkcijas, i tā nepieciešamību, i nosaukuma maiņu. Neapšaubāmi, tas ir ļoti pareizs priekšlikums, bet tas nav bu
Vispirms paldies manai kolēģei Ingai Bitei, ar kuras atbalstu mums kopīgiem spēkiem izdevās 2012.gadā ieviest ar 2013.gada 1.septembri šo atbalsta sistēmu un vecākiem, kuru bērni netiek pašvaldību bērnudārzā, sniegt atbalstu, lai viņi Rīgā un Pierīgā varētu vismaz saņemt līdzfinansējumu 228 eiro apmērā, bet pārējā Latvijā - 185 eiro apmērā. Iepriekšējais priekšlikums, kas ir atbildīgās komisijas priekšlikums, ir tieši par to, lai šī programma turpinātos, un es esmu pateicīgs un izjūtu gandarījumu par to, ka mums izdevās koalīcijā panākt šādu vienošanos, ka līdz mācību gada beigām, tātad līdz 31.maijam, valsts ir paredzējusi līdzfinansēt tādā pašā apjomā, kādā tas ir bijis līdz šim. Pa to laiku, kā jau Bites kundze teica, tiks ne tikai izstrādāta metodika; metodikai jau šobrīd pēdējie pieslīpējumi tiek veikti; un tā jau ir atdota izskatīšanai Ministru kabinetā, to jau paspēs pašvaldībās iedzīvināt, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija paspēs nokontrolēt, cik atbilstoši šai metodikai aprēķini par vidējām bērna izmaksām tiek veikti, un tā sistēma pusgada laikā sakārtosies. Tā ka iepriekšējais priekšlikums ir tieši tāds, ka šie 2,3 miljoni ir paredzēti, lai tādā pašā apjomā, kāds tas ir līdz šim brīdim... Lai, kā Bites kundze izteicās, nebūtu nepatīkamu pārsteigumu jeb “dāvanu” uz Ziemassvētkiem, līdz mācību gada beigām tas tiks nodrošināts pilnā apmērā. Tur ir iekļauti gan šie 228 eiro (Rīgā, Pierīgā), gan 185 eiro (pārējā Latvijā), gan arī aukļu pakalpojumi. Turpmāk no jūnija un vēl jo vairāk no nākamā mācību gada tas pilnīgi paliks pašvaldības ziņā, un jācer, ka lielākā daļa pašvaldību vai visas pašvaldības tomēr atzīs to par labu esam - arī aukļu pakalpojumu labprātīgi finansēt turpmāk tā, lai vecākiem būtu iespējams atgriezties darbā, no kā arī viņi maksā nodokļus konkrētajai pašvaldībai, no kurām viena otra (un tādas ir 15 diemžēl) likumā noteiktās funkcijas neizpilda. Tā ka aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu. Mēs jau atbalstījām iepriekšējo. Pal
Labdien, kolēģi! Es nezinu, kāpēc <PARTY>S deputāti mēģināja iesniegt tādu priekšlikumu, kas, iespējams, ietekmē Vispārējās izglītības likuma un Izglītības likuma pamatmērķus. Ja mēs akceptēsim Pimenova kunga priekšlikumu, tas nozīmē, ka nav jēgas vispār no šī likuma. Kāpēc? Tāpēc... Kolēģi, ko nozīmē valsts? Atbilde: valsts - tā ir zeme, Latvijas tauta, kurai piederīgas arī mazākumtautības, un latviešu valoda kā valsts valoda. Trīs lietas - tās veido valsti. Ja runājam par šodienu, es domāju, ka šodien ir ļoti, ļoti vēsturiska diena, liela diena Latvijas tautas vēsturē, jo mēs beidzot likvidēsim okupācijas sekas, pieņemot šo likumu un arī nākamo likumu. (Starpsaucieni.) Šodien mēs ieliksim to punktu, lai pateiktu, ka mēs gribam saliedētu sabiedrību. Mēs gribam, lai izglītība būtu tikai latviešu valodā, mēs gribam, lai visa Latvijas tauta dzīvo zem viena karoga - Latvijas karoga! Kāpēc... Es nesaprotu, kāpēc tādi priekšlikumi atkal. Sabiedrību var saliedēt tikai tad, ja mēs visi mācāmies vienu valodu - latviešu valodu. Es uzskatu, ka šodien ir svētku diena. Kāpēc? Tāpēc, ka tas stiprinās Latvijas neatkarību, par kuras atjaunošanu tika nobalsots 1990.gada 4.maijā. Šodienas balsojums ir tikpat nozīmīgs kā tas, kas tika veikts 1990.gada 4.maijā. Tāpēc aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu un atbalstīt gan likumprojektu “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā”, gan likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā”. Paldies. Mēs mīlam savu valsti, un mūsu valsts valoda ir tikai latviešu valoda. (Aplausi.)
Cienījamie kolēģi! Es gan negribu jaukt naudas lietas, ko pieprasa Centrālā vēlēšanu komisija, ar likumprojekta būtību. Kas attiecas uz otro priekšlikumu, par kuru tikko runāja Gaidis Bērziņš, tas tiešām ir diskutabls jautājums, un diskusija bija arī komisijā. Es nedomāju, ka tas lēmums būs viegls. No vienas puses, tas neierobežo pilsoņu tiesības piedalīties vēlēšanās, bet, no otras puses, tas, neapšaubāmi, ierobežo iespējas piedalīties. Tāpēc tas ir diskusiju jautājums. Piedāvājums nāca no Centrālās vēlēšanu komisijas. Es gaidu, ka šeit būs arī garas diskusijas. Uzskatu, ka būtu pareizi, ja mēs plašāk aptaujātu arī pašus vēlētājus, jo tas domāts pirmām kārtām vēlētājiem, nevis vēlēšanu komisijām, un līdz ar to arī vēlētāju viedoklis šeit būtu ārkārtīgi svarīgs. Kas attiecas uz pirmo daļu, par kuru runāja cienījamais Bērziņa kungs, - ja pagaidu ieslodzījumā atrodas kaut viens cilvēks, viņam ir jādod pilnas tiesības izmantot to iespēju - balsot un vēlēt tās pašvaldības domi, kuras teritorijā viņš ir bijis deklarēts pirms aizturēšanas. Tāpēc es domāju, ka, runājot par tehniskām likumdošanas sakārtošanas lietām, mēs šeit tiksim ar to galā. Bet, runājot par pašu principu, jāteic, ka tas princips ir ārkārtīgi svarīgs no cilvēktiesību viedokļa. Es aicinu atbalstīt likumprojekta nodošanu komisijai. Paldies.
Protams, Stepaņenko kundzei, kā ikvienam citam, ir tiesības būt aizdomīgai, bet tas, uz ko es aicinātu, tomēr ir nemaldināt deputātus un godīgi balstīties argumentācijā uz faktiem. Tātad es varu nocitēt, kas ir paredzēts šā likumprojekta 1. pantā. Definējot attālinātās mācības, tās tiek raksturotas kā klātienes izglītības procesa daļa. Tātad daļa no kaut kā nav sinonīms kaut kam. Mēs nevaram runāt, ka ar attālinātajām mācībām tiek aizstātas klātienes mācības. Ja tas tā būtu, ticiet man, Stepaņenko kundze, es būtu pirmais, kurš iebilstu, ka tas nav iespējams, tas ir pret skolēnu interesēm. Bet, ja mēs runājam samērīgos apmēros par izglītības... par klātienes izglītības procesa daļu kā metodi, tad noteikti šādu pieeju atbalstīt. Protams, ņemot vērā iepriekš minēto, ka ir jābūt skaidriem rāmjiem, ko ir uzticēts Ministru kabinetam izstrādāt. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Pārmetumi komisijas priekšsēdētājai, ka viņa vilktu garumā likuma pieņemšanu, nav ne vietā, ne laikā. Es gribu atgādināt to, ka šis likumprojekts bija iesniegts Saeimā jau iepriekšējā sasaukumā, un tad, kad bija iesniegti pirmie priekšlikumi, mēs lūdzām: “Ļaujiet mums pieņemt regulējumu, lai klīnikas varētu importēt un eksportēt embrijus, un pēc tam mēs runāsim par pārējiem jūsu priekšlikumiem.” Jūsu attieksme pret šo likumprojektu bija tāda, ka mēs bijām spiesti pārtraukt šī likumprojekta izskatīšanu iepriekšējā sasaukumā un pārņemam to tagad. Jūs negribējāt sadalīt pa daļām un nopietni apspriest šo jautājumu.