EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamie, godātie kolēģi! Īsas replikas uz izskanējušajiem pieņēmumiem, pieļāvumiem un pārmetumiem par paziņojumā iekļautajiem apgalvojumiem. Stepaņenko kundzei droši vien vajadzētu tiešām ļoti rūpīgi izlasīt sagatavoto paziņojuma projektu. Nevienā brīdī nesakām, ka vēlēšanas ir viltotas. Mēs skaidri atsaucamies uz Eiropas Savienības starptautisko sabiedrību, kas norāda, ka vēlēšanas nav bijušas nedz godīgas, nedz taisnīgas, nedz demokrātiskas. Bet tas, kas nāk papildus klāt (un tie ir dokumentēti notikumi, kas saistās ar konkrētu vēlēšanu iecirkņu rezultātu falsificēšanu), - te nu gan tie nav kaut kādi izdomājumi. Kas attiecas uz Cileviča kungu - jā, paldies, Cileviča kungs, ka jūs paudāt arī atbalstu šim paziņojuma projektam. Paziņojuma projektam ir arī ne tikai vienkārši dekoratīvs spēks, teiksim tā, vai... vai forma un nozīme, tam ir arī juridiski tiesiskas sekas, ka pēc šāda paziņojuma pieņemšanas attiecīgi Aleksandrs Lukašenko Latvijas valsts acīs kļūs... jā, par parastu Baltkrievijas iedzīvotāju ar visām tam piemītošajām cilvēktiesībām, bet ne ar ko vairāk! Dokumenti (līgumi vai vienošanās, vai citi), kuri ir... zem kuriem ir apakšā Lukašenko paraksts, nav Latvijai saistoši. Tas arī attiecas uz tādiem vienošanās... vai līgumiem, ko Lukašenko slēdz arī ar citām valstīm vai ar starptautisko tiesību instrumentiem. Līdz ar to tās ir diezgan tiešas un skaidras sekas. Kas attiecas uz... par novēlotu. Jūs minējāt, ka septembrī jau kāds ir... tātad skaidri šo paudis. Es domāju, Latvijas pozīcija 18. augustā bija diezgan skaidra - neatzīt šīs vēlēšanas nedz par godīgām, nedz taisnīgām, nedz demokrātiskām, vienkārši arī pasakot, ka mēs neatzīsim tos rezultātus, ko Baltkrievijas Centrālā vēlēšanu komisija ir pasludinājusi kā galarezultātus. Kas attiecas uz inaugurāciju - skaidrs, ka šajā periodā līdz inaugurācijai Lukašenko prezidenta amatā bija spēkā esošā mandāta ietvaros, tātad kopš iepriekšējām vēlēšanām, kur Latvija un ar
Labdien, cienījamā Saeimas sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā 12. maija sēdē izskatījām likumprojektu “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””. Grozījumu mērķi pēc būtības ir sadalīti četrās grupās. Pirmā grupa. Lai mazinātu finansiālo un administratīvo slogu uzņēmumiem darbībām ar akcīzes nodokļu markām marķējamām akcīzes precēm, paredzēts atcelt akcīzes nodokļa samaksas termiņu (180 dienas) par saņemtajām akcīzes nodokļa markām, tādējādi maksājot akcīzes nodokli pēc faktiski marķēto preču vienību skaita, kas nodotas patēriņā vai laistas brīvā apgrozībā. Otrā grupa ietver grozījumus ar mērķi pārskatīt un pilnveidot atsevišķu akcīzes preču... nosacījumus... tajā skaitā arī terminoloģiju. Trešā grupa ietver grozījumus, ar kuriem ir paredzēts nodrošināt akcīzes nodokļa atbrīvojuma piemērošanā vienādu pieeju neharmonizētajām akcīzes precēm un no konkurences aspekta aizstājējproduktiem. Paredzēts piemērot akcīzes nodokļa atbrīvojumu elektroniskajām smēķēšanas ierīcēm izmantojamam šķidrumam, tā sagatavošanas sastāvdaļām un tabakas aizstājējproduktiem. Ceturtajā grupā tiek precizētas normas, kas saistītas ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Savienības direktīvas pārņemšanu par akcīzes nodokļa atbrīvojuma piemērošanu Eiropas Savienības dalībvalstu bruņotajiem spēkiem, kā arī saistībā ar grozījumu direktīvā par akcīzes nodokļa piemērošanu alkoholiskajiem dzērieniem. Direktīva paredz to, ka attiecībā uz mazajiem alkoholisko dzērienu ražotājiem Eiropas Savienības dalībvalsts izsniedz sertifikātu, kas apstiprina to atbilstību noteiktiem nosacījumiem un ir pamats samazinātās akcīzes nodokļa likmes piemērošanai. Komisija vienbalsīgi atbalstīja likumprojektu. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli”” pirmajā lasījumā. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - divas nedēļas, līdz šā gada 3. jūnijam.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šī gada 28.marta sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Birutas Ķeires atbrīvošanu no Kurzemes apgabaltiesas tiesneša amata”. Savā iesniegumā Tiesu administrācijas direktoram Biruta Ķeire lūdz atbrīvot viņu no tiesneša amata pēc pašas vēlēšanās no 2018.gada 1.maija sakarā ar pensijas piešķiršanas vecuma sasniegšanu. Līdz ar to tieslietu ministrs paziņojumā Latvijas Republikas Saeimai lūdz izskatīt jautājumu par Kurzemes apgabaltiesas tiesneses Birutas Ķeires atbrīvošanu no tiesneša amata ar 2018.gada 1.maiju pēc pašas vēlēšanās. Ņemot vērā minēto un balstoties uz likumu “Par tiesu varu”, komisijas locekļi vienbalsīgi ir atbalstījuši šo lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu ar 2018.gada 1.maiju atbrīvot Birutu Ķeiri no Kurzemes apgabaltiesas tiesneša amata pēc pašas vēlēšanās. Saeimas Juridiskās komisijas šī gada 28.marta sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Anitas Grāvītes apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Par kandidāti. Anita Grāvīte dzimusi 1982.gadā. 2005.gadā absolvēja Latvijas universitāti, iegūstot jurista kvalifikāciju. 2009.gadā turpat ieguva sociālo zinātņu maģistra grādu tiesību zinātnē. 2015.gada 23.aprīlī Latvijas Republikas Saeima iecēla Anitu Grāvīti par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi. Tieslietu padome, pamatojoties uz likumu “Par tiesu varu”, noteica Anitai Grāvītei pildīt tiesneša amata pienākumus Rīgas pilsētas Zemgales priekšpilsētas tiesā un ar 2017.gada 1.februāri pārcēla tiesnesi no Rīgas pilsētas Zemgales priekšpilsētas tiesas uz Rīgas pilsētas Pārdaugavas tiesu. Tiesnese Anita Grāvīte trīs gadus tiesneša amatā būs nostrādājusi 2018.gada 22.aprīlī. Savas kvalifikācijas celšanai tiesnese piedalījās deviņos Latvijas Tiesnešu mācību centra semināros. Tiesnese skata visu kategoriju civillietas, visu veidu krimināllietas un ārpus tiesas sēdes izskatāmos materiālus. Tiesnese piedalās kā rezerves tiesnesis Zolitūdes traģēdijas krimināllietā. Par ties
Labdien, cienījamie kolēģi! Runājot par lūšu medībām, - gan pirms divām nedēļām sēdē, kad mēs aizsākām skatīt šo darba kārtības punktu, gan arī vispār diskusijās par šo tematu ir izskanējis ārkārtīgi daudz informācijas, liekot vienlīdzības zīmi starp medībām un šaušanu, lūšu nenoliedzamo vizuālo mīlīgumu vienādojot ar nekaitīgumu... un vēl dažas, manuprāt, muļķības. Es uzskatu, ka lūši ir jāmedī, jo, kā jau teica gan Kazinovska kungs, gan arī Tavara kungs, tie ir plēsēji. Tie ir plēsēji, kas pārtiek no mazajiem dzīvniekiem. Turklāt - un tas nav mazsvarīgi! - tie ir svaigēdāji, tātad maitu jeb beigtus dzīvniekus tie uzturā nelieto. Jā, taisnība, lūši, kā to ir fiksējušas medību kameras barotavās, medī arī pieaugušas stirnas, un tas savukārt nozīmē, ka tātad tie medī arī stirnu mazuļus un ka noteikti arī citu dzīvnieku mazuļi ir to ēdienkartē. Tas savukārt noved pie tā, ka... Ja šodien aizliegsim lūšu medības, ar gadiem kritīsies to dzīvnieku populācija, kuri veido lūšu ēdienkarti, kamēr lūšu populācija vairākkārt pieaugs. Kāds no tā kaitējums? Tas nozīmē, ka pazudīs zaķi, mežā mītošie putni, piemēram, rubeņi, teteri, ko apdraud arī lapsas un kas jau tagad ir retums. Šobrīd lūšu medības ir kontrolētas, un, manuprāt, tam tā vajadzētu arī palikt. Ja problēma ir dzīvnieku uzskaitīšanā, datos, ar to arī ir jāstrādā, bet ne emocionāliem medību aizliegumiem... Ja valstī ir atļauts nomedīt gadā... laikam ap 80 lūšiem šogad, to skaitu ik gadu atbilstoši koriģējot, tad pie šādas pieejas arī būtu jāpaliek, jo nav jau teikts, ka visa kvota arī tiks nomedīta. Vai šodien lūšu aizstāvji var garantēt, ka brīdī, kad tiks ieviests lūšu medību aizliegums un lūšu populācija vairākkārt pieaugs, neizplatīsies tā pati trakumsērga? Tad jau lapsas arī nevajag medīt, lai staigā apkārt kašķainas un pārnēsā slimības. Bebrus arī nevajag medīt - tie taču cilvēkiem neuzbrūk. Es esmu kategoriski pret šādu emocionālu un vispārīgu aizliegumu ieviešanu, bet es paļaušos uz to, ka atbildīgā komisija ņem
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Iesniegt fiskāli ietilpīgus priekšlikumus, protams, ir opozīcijas darba rutīna. Un tas nav nekas neierasts. Droši vien mēs to pieredzēsim vēl ne reizi vien. Šie priekšlikumi tiek sniegti faktiski ne jau ar mērķi diskutēt par tiem pēc būtības, bet ar mērķi testēt valdošās koalīcijas, testēt valdības... nu, ja tā varētu teikt, nervu sistēmu, izdarīt spiedienu, lai vājinātu valdību. Tas ir normāls opozīcijas ikdienas darbs. Taču, runājot par konkrēto piedāvājumu, jāteic, ka arī pēc būtības tas ir visnotaļ apšaubāms, jo Dana Reizniece-Ozola kā finanšu ministre savulaik ļoti aktīvi ir piedalījusies diskusijā tieši par to, kā būtu pareizi uzlabot ģimenes valsts pabalstu sistēmu. Un mēs arī savulaik kopīgi, diskutējot ar ekspertiem, ar Demogrāfisko lietu centru, konstatējām, ka faktiski pašreizējā sistēma ir ačgārna ar to, ka maksāts tiek par bērna “kārtas skaitli”, nevis mērķtiecīgi tiek atvēlēti līdzekļi tām ģimenēm, kuras audzina nepilngadīgus... vairākus nepilngadīgus bērnus, kurām šis atbalsts ir visvairāk nepieciešams. Ar konkrēto priekšlikumu, kurš ir fiskāli ļoti dārgs, mēs īstenībā šo sistēmu vēl vairāk... tikai paildzinātu. Tieši šī iemesla dēļ jaunā valdība demogrāfiju ir definējusi kā vienu no galvenajiem mērķiem. Ir Demogrāfisko lietu centrs, kurš... Es domāju, tas būs jautājums, kas būs virs kādas atsevišķas partijas interesēm, tas būs jautājums, kura risināšanā mēs visi liksim galvas kopā un meklēsim labākos risinājumus, iesaistot vadošos ekspertus, lai atrastu trāpīgākos, mērķtiecīgākos pasākumus, kā līdzekļus izmantot atbalstam ģimenēm ar bērniem. Es atgādināšu, ka šis jautājums Nacionālajai apvienībai daudzus gadus, faktiski kopš 2012. gada, ir bijis viena no visbūtiskākajām prioritātēm, bieži vien saukts arī par demogrāfijas ultimātu. Šī ultimāta rezultāts: mēs esam panākuši, ka faktiski katru gadu - salīdzinājumā ar 2012. gadu - budžetā mērķtiecīgiem demogrāfijas pasākumiem ir atvēlēti vairāk nekā 200 mi
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija saņēma deputātes Solvitas Āboltiņas iesniegumu, kurā viņa pauž vēlmi nolikt Saeimas deputāta mandātu. Saskaņā ar Saeimas kārtības rullī noteikto Saeimas sastāvā tika aicināts iestāties Normunds Tropiņš no partijas <PARTY> Kurzemes vēlēšanu apgabala, bet viņš atteicās pieņemt 12.Saeimas deputāta mandātu. Ņemot vērā minēto, Saeimas sastāvā tika aicināts iestāties nākamais sarakstā esošais kandidāts - Artis Gustovskis, kas piekrita uzņemties 12.Saeimas deputāta amata pienākumus. Līdz ar to Artim Gustovskim no partijas <PARTY> Kurzemes vēlēšanu apgabala tiek apstiprinātas 12.Saeimas deputāta pilnvaras.
Jā, nākamgad valdību veidojošie ministri saņems lielāku atalgojumu. Jā, nākamgad ekonomikas ministrs arī saņems lielāku algu, un, protams, visi valdību veidojošie ministri saņems arī nedaudz lielākus līdzekļus reprezentācijas izdevumiem katru mēnesi. Bet nozarē strādājošie uzņēmumi vispār nesaņems ienākumus vai saņems tikai pabalstus. Un nevar zināt, kad viņi saņems, ja saņems, tos pabalstus vai atbalsta mehānismus. Un tad ir jautājums - par kādiem nopelniem, par kādiem konkrētiem sasniedzamiem rezultātiem valdības ministri... un it īpaši ekonomikas ministrs, kuram vajadzēja būt proaktīvam, aizstāvot nozares uzņēmumus, kas darbojas gan ēdināšanas jomā, gan tūrisma jomā, kuram vajadzēja nākt ar priekšlikumiem, nākt ar skaidrojumiem, piedalīties Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā pakotnes apspriedes laikā un skaidrot situāciju vai vismaz pateikt, kādā laika periodā un kādi priekšlikumi tiks iesniegti. Manuprāt, ir ne pārāk ētiski saņemt atalgojuma palielinājumu ekonomikas ministram tad, kad praktiski visi nozarē strādājošie uzņēmumi, kas darbojas Covid-19 skartajās jomās, piedzīvo ļoti, ļoti būtiskus ienākumu samazinājumus vai pat atrodas dīkstāvē, nedarbojas. Cilvēki ir bez ienākumiem, cilvēki ir neziņā. Un neviens nevar no valdības arī paskaidrot, kad tas beigsies un kad viņi saņems, konkrēti kādā datumā, kādus atbalstošus mehānismus un pasākumus. Manuprāt, ir atbalstāms šis priekšlikums, jo opozīcija šajā gadījumā piedāvā nelielu instrumentu, lai nodrošinātu šīs nozares konkurētspēju nākotnē. Bez noteiktas attiecīgu pasākumu ieviešanas jebkurā gadījumā ir sagaidāms bankrotu vilnis šajā jomā strādājošajiem. Es lūdzu kolēģus atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Nu jā... (No zāles dep. A.Latkovskis: “Sarauc uzacis!”) Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi deputāti! (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Tas, ko vēlos pateikt, es domāju, nepatiks ne vienam, ne otram, ne trešam, ne ceturtam, bet jums būs jāpiekrīt. Es aicinu skatīties uz šo likumprojektu pēc būtības, un, ja ir formāli iebildumi, tad... Ja ir formālas nepilnības, tad tās ir novēršamas; to komisijai norādīja arī Juridiskais birojs. Ja mums ir iespēja savā ikdienas rūpju nomāktajā laikā pacelt galvu skatienam pāri visām tām intrigām un teātriem, tad mēs redzam, ka migrācijas krīzei, protams, ir dziļi, globāli cēloņi, un no augstāka skatpunkta mēs redzam, ka būtībā jau Eiropa pati ir tāda bēgļu laiviņa milzīgā, globālā haosa okeānā - un kur nu vēl runāt par Latviju! -, jo mēs redzam, ka pasaule patērē milzīgi daudz resursu, krietni vairāk, nekā tā spēj atjaunot; mēs redzam milzīgas disproporcijas demogrāfiskajā situācijā, milzīgas atšķirības labklājībā un mentālajā attīstībā. Protams, mēs par to nerunājam, un šķiet: nu, ko nu mēs tik augstu šeit pacelsimies, ja mums ir jāņemas ar šīm savām politiski intriģējošajām lietām! Bet diemžēl mēs esam pārāk atkarīgi viens no otra šodienas pasaulē, lai izdzīvotu. Un, ja kāds to attiecina uz visu pasauli, tad es to attiecināšu uz Latviju, lai arī kā mēs viens otram patiktu vai nepatiktu. Un, no nācijas izdzīvošanas un attīstības viedokļa, nav svarīgi, kurš te kuru uzvarēs, kurš kuru pārrunās, bet - vai mēs spēsim sadarboties un sarunāties. Ak vai, cik gan garlaicīgi un neinteresanti tas skan, bet mūsu jautājums tiešām ir atkarīgs no tā, vai gudrie spēs sarunāties ar muļķiem, kurus viņi par tādiem uzskata, vai godīgie spēs sarunāties ar ļaunajiem, sliktajiem, kurus viņi par tādiem uzskata. Un diemžēl šobrīd jebkuri mūsu strīdi migrācijas jautājumos parāda šo mūsu aprobežoto diskusiju līmeni. Un tam ir raksturīgas divas iezīmes, kuras jūs šeit pat atpazīsiet. Viena iezīme ir šausmu stāsti un iebaidīšana no abām pusēm, savas
Es lūdzu atbalstīt bezmaksas braukšanas atjaunošanu daļai iedzīvotāju kategoriju, nodrošināt sociālo atbalstu iedzīvotāju grupām, nepieļaut diskriminējošu attieksmi pret viņiem, un es uzskatu, ka Butāna kunga atsauce uz to, ka nejaukties pašvaldības darīšanās, ir ļoti nekorekta, jo pats Pūces kungs, ministrs, iejaucas ļoti rupji (ko atzina Satversmes tiesa) Ikšķiles iedzīvotāju anketēšanā, rupji pārkāpjot iedzīvotāju intereses un ierobežojot viņu tiesības izteikties. Pati Satiksmes ministrija ir izsludinājusi sāls ziemas–rudens iepirkumu tagad, pavasarī, lai arī ļoti aizdomīgos un neskaidros apstākļos nodrošinātu ļoti daudzus finanšu līdzekļu izlietojumus neskaidriem iepirkumiem. Manuprāt, miljonu piešķiršana bez īpaša ekonomiska pamatojuma vairākām kompānijām, aizdomīgi iepirkumi Satiksmes ministrijai pieprasa būt krietni korektākai un atbalstošākai pret parastiem iedzīvotājiem, nodrošinot iespēju pārvietoties minimālo prasību nodrošināšanai dzīves vajadzībām. Tāpēc lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu un neaizbildināties ar ierobežojumiem un nepatiesiem apgalvojumiem. Paldies.
Augsti godājamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Vēlos informēt, ka šī priekšlikuma veidošanas procesā, vēl pirms budžets bija nonācis Saeimā, mēs Sporta apakškomisijā ļoti aktīvi sadarbojāmies ar Latvijas Olimpisko komiteju, Latvijas olimpisko vienību un veiksmīgi sadarbojāmies arī ar Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšsēdētāju. Un tādēļ ir saņemts solījums, kuru, es domāju, Kārlis arī, tā teikt, varēs apstiprināt, - ka līdzekļi šīm iniciatīvām nākamā gada laikā tiks rasti. Un tādēļ arī, saprotot nepieciešamību tomēr sastādīt sabalansētu budžetu, es neuzstāju un arī kolēģi neuzstāj uz balsojumu par šo priekšlikumu. Paldies.
Es arī lūgtu atbalstīt šo priekšlikumu, it īpaši tāpēc, ka patiešām valsts pārvaldē strādājošo un dīkstāvē atrodošos amatpersonu un darbinieku finansējums netika koriģēts, attiecīgi ņemot vērā krīzes situāciju. Vienlaicīgi vēlētājam ir jāzina, ka valdība plāno izveidot vēl papildus jaunu aģentūru (ar jauniem piesaistītiem cilvēkiem un ierēdniecību), kuru plāno nosaukt “Eksporta attīstības atbalsta aģentūra un apdrošināšanas aģentūra”, par kuras nepieciešamību un akūtību vai ekonomisko pamatojumu pagaidām publiskas informācijas nav. Diskusija par aģentūras nepieciešamību bija jau parādījusies iepriekš, bet tā netika... nav guvusi apstiprinājumu. Un pašlaik, manuprāt, krīzes aizsegā tiek gatavota vēl viena barotava ierēdniecībai, lai nodrošinātu siltas vietas un finansējuma pārdali, neradot patiesībā papildu pievienoto vērtību ekonomikai, bet tikai tērējot aizņemtos naudas līdzekļus. Es uzskatu, ka ir svarīgi samazināt administratīvo resursu izdevumus, maksimāli tos optimizējot, nevis veidojot jaunu ierēdniecības aparātu un jaunu iestādi, kuras pamatojums patiesībā ir apšaubāms un nav arī publiski pieejami tā aprēķināšanas un ekonomiskā izdevīguma dati. Paldies.
Cienījamie kolēģi! Diemžēl man uz kādu īsu brīdi būs jūsu uzmanība tomēr jāpiesaista, jo, raugiet, manā izpratnē, daži šie uzdevumi, kas ir doti... It sevišķi runājot par otro uzdevumu, tātad par Latvijas mežu ilgtspējīgu un produktīvu apsaimniekošanu, man šķiet, ka šā dokumenta rakstītāji nav gluži domājuši tā, kā ir uzrakstīts uz papīra. Es vismaz ļoti, ļoti ceru, ka tas tā ir. Sākšu ar vienu uzdevumu: “[..] izvērtēt un noteikt īpaši aizsargājamo sugu, meža un ar mežu saistīto biotopu aizsargājamo platību īpatsvaru, [..].” Es lasu šo teikumu un saprotu, ka tiks noteikts, cik procentu no Latvijas mežiem un zemes var tikt apgrūtināti ar kādu aizsardzības statusu. Tas būtu pilnīgi neiespējami, jo, kā saprotat, aizsargājamās teritorijas esamība nosaka konkrētu dabas objektu - dzīvnieku vai biotopu - esamību. Ja nu tas melnais stārķis tajā mežā ir, tad viņš vienkārši ir neatkarīgi no tā, ko mēs šeit lemsim. Un, ja viņš tur ir, tad arī šis mikroliegums tur ir jāizveido atbilstoši sugu aizsardzības plānam. Un mēs nevaram noteikt kaut kādus konkrētus procentus - cik no zemes vai cik no mežiem var noteikt par aizsargājamām teritorijām. Un es ļoti ceru, ka šī dokumenta rakstītāji to nebija tā iedomājušies. Otrs. Ja šeit ir rakstīts uzdevums - “izvērtēt mežaudžu apsaimniekošanai noteikto aprobežojumu pamatotību” -, tad man ļoti negribas ticēt, ka ar to dokumenta rakstītāji domājuši, ka tagad tiks pārvērtēti visi spēkā esošie dabas aizsardzības plāni aizsargājamām teritorijām un ka tiks pārvērtēti tagad visi līdz šim izstrādātie konkrēto sugu aizsardzības plāni. Es domāju, ka tas būtu absolūts neprāts. Mums ir jāstrādā pie vēl neizstrādātajiem jaunajiem dabas aizsardzības plāniem teritorijām, kurām šādu plānu nav, jo tikai dabas aizsardzības plāna esamība nosaka skaidrus spēles noteikumus, ko šinī teritorijā drīkst darīt, ko - nedrīkst. Es atkārtoju: ko drīkst darīt un ko - nedrīkst. Līdzīgi ir arī ar konkrētām sugām, kurām dabas aizsardzības plāni nav izstrādāti. Tie ir jāiz
Labrīt, kolēģi! Otrais lasījums. 99 priekšlikumi. Sirdsmieram pateikšu, ka bija 180, bet, komisijai čakli strādājot, tie tika apvienoti. 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 2.priekšlikumā. 2. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts. 3. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 4.priekšlikumā. 4. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Atbalstīts. 5. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 6. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 7. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Atbalstīts. 8. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 9. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 10. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 11. - finanšu ministres priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 12. - komisijas priekšlikumā. 12. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 13. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts, redakcionāli precizējot. 14. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 15. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 16. - finanšu ministres priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 18. - komisijas priekšlikumā. 17. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, arī iekļauts 18. - komisijas priekšlikumā. 18. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts. 19. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts. 20. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 21. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 22. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 23. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts. 24. - Ministru prezidenta Kučinska priekšlikums. Atbalstīts. 25. - finanšu ministres priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 27. - komisijas priekšlikumā. 26. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Arī tas daļēji
Cienījamie kolēģi! Šis ir viens no tādiem likumprojektiem, par kuriem parasti ir brīvais balsojums. Kā parasti, notiks brīvais balsojums, tāpēc ka deputāti dalās: tie, kuri smēķē, un tie, kuri nesmēķē. Mūsu priekšlikuma, kuru parakstīju ne tikai es, bet arī citi kolēģi, kuri strādā Sociālo un darba lietu komisijā, būtība ir ļoti vienkārša. Mēs nekādā ziņā negribam ierobežot smēķētājus. Ikvienam smēķētājam, ikvienam, kurš smēķē, būs tiesības pirkt cigaretes. Mūsu doma vērsta tikai uz to, lai jaunieši neredzētu cigaretes un tātad nekļūtu par smēķētājiem. Lūdzu atbalstīt! Un vēršos pie visiem deputātiem, arī pie tiem, kuri smēķē: nekādā veidā jūsu tiesības nebūs ierobežotas!
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Zinātniskās darbības likumā” (Nr. 1357/Lp13), pirmais lasījums. Tiesību akta projekta mērķis ir: noteikt kritērijus Latvijas Nacionālās aizsardzības akadēmijas reģistrēšanai zinātnisko institūciju reģistrā zinātniskās institūcijas statusa iegūšanai; noteikt zinātnes nozaru grupas; izslēgt prioritāro zinātņu virzienus; definēt Latvijas zinātnes doktora grāda nosaukumu un vienādot terminoloģiju par zinātnes doktora grādu; aktualizēt Nacionālās zinātniskās darbības informācijas sistēmas saturu. Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisija likumprojektu ir izskatījusi un ir atbalstījusi likumprojekta virzību apstiprināšanai Saeimas sēdē pirmajā lasījumā. Lūgums atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Pamatojoties uz Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas nolemto, lūdzu noteikt, ka termiņš priekšlikumiem otrajam lasījumam ir piecas dienas jeb 29. marts.
Vēlos atgādināt, ka šodien mēs maļam to, ko ierosinājusi Reformu partija... ar lielu atbalstu... Ar vienu roku tiek mazinātas cilvēku iespējas piedalīties valsts nozīmes referendumos, tautas nobalsojumos, bet ar otru roku tiek pavērtas plašas iespējas. Runājot par zupu un par mušām. Kāpēc mēs esam ieciklējušies uz šo jautājumu? Kāpēc mēs nepadomājam par to, ka tikko mēs pieņēmām atvieglotu procedūru, kā grozīt novadu un pilsētu robežas? Kāpēc šeit nevajadzētu būt obligātai prasībai iedzīvotājiem izteikt referendumā savu viedokli par šo būtisko jautājumu? Kāpēc mēs nerunājam par sabiedriskajiem pakalpojumiem un to izmaksām? Kāpēc mēs neiekļaujam referendumā to un varbūt vēl kādu otro, trešo, ceturto, piekto momentu? Mēs sākam šo lietu. Vienalga, vai būs atbalstīts vai nebūs atbalstīts šis pants, mēs tikai sākam šo darbu. Un arī ar to, ka šis likums stāsies spēkā, nekā vēl nebūs, jo šeit ir jābūt arī lielam, piedodiet par vecmodīgu teicienu, organizatoriskam darbam, lai cilvēki izjustu šo iespēju, lai viņi saprastu, ka viņu rokās ir dots ļoti ietekmīgs un veiksmīgs instruments. Kā to panākt? Tas ir diezgan grūti, jo šodien cilvēki diemžēl nevar un nespēj pārvaldīt savu māju, kur viņi dzīvo, un tagad viņi lems un spriedelēs par visām pārējām lietām. Tomēr es ierobežotos ar tām pirmajām pozīcijām, kas neizraisa īpašas debates, un tomēr nepaplašinātu pārāk stipri tās iespējas, kuras varbūt tiks izmantotas, bet varbūt arī nebūs izmantojamas. Es aicinu atbalstīt deputāta Šulca priekšlikumu. Paldies.