EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-lv huggingface dataset:
Vai šobrīd mani dzirdat? Labdien, kolēģi! Laimīgu visiem jauno gadu! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi likumā “Par kultūras pieminekļu aizsardzību”” (Nr. 1071/Lp13), otrais lasījums. Otrajam lasījumam Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir izvērtējusi 14 priekšlikumus. 1. - Kultūras ministrijas parlamentārā sekretāra Ritvara Jansona priekšlikums. Priekšlikums paredz 3. pantu izteikt jaunā redakcijā, lai kultūras pieminekļu pārveidošanas, pārvietošanas un iznīcināšanas... uzraudzības atbildību sadalītu atbilstoši jauniem vērtību līmeņiem. Vietējas nozīmes kultūras pieminekļu saglabāšanu un uzraudzību nodrošinātu pašvaldības, bet reģiona un valsts nozīmes kultūras pieminekļu saglabāšanu uzraudzītu Nacionālā kultūras mantojuma pārvalde. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts. 2. - Kultūras ministrijas parlamentārā sekretāra Ritvara Jansona priekšlikums. Priekšlikums paredz svītrot likuma 5. panta ceturto daļu, jo šis tiesiskais regulējums vairs nav aktuāls, ņemot vērā, ka likuma “Par kultūras pieminekļu aizsardzību” 14. panta septītā nodaļa noteic, ka vietējās kultūras pieminekļu saglabāšanu, uzraudzību nodrošina pašvaldības. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts. 3. - Kultūras ministrijas parlamentārā sekretāra Ritvara Jansona priekšlikums. Priekšlikums paredz likuma 8. panta trešo daļu izteikt jaunā redakcijā, nosakot, ka valsts un reģiona nozīmes kultūras pieminekli var atsavināt, ja par nodomu atsavināt īpašnieks ir paziņojis Nacionālajai kultūras mantojuma pārvaldei, bet par vietējās nozīmes kultūras pieminekli - pašvaldībai. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts. 4. - Kultūras ministrijas parlamentārā sekretāra Ritvara Jansona priekšlikums. Priekšlikums paredz likuma 11. panta otrās daļas 1. un 2. punktu izteikt jaunā redakcijā, lai precizētu kultūras pieminekļu īpašnieku pienākumus attiecībā uz kultūras pieminekļu aizsardzību. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts. 5. - Kultūras ministrijas parlamentārā sekretāra Ritvara Jansona priekšlikums. Priekšlikums pared
Kiršteina kunga kritika un aizdomas ir vērstas pret nodibinājumu “Latvijas ebreju kopienas restitūcijas fonds” un īpaši - pret fonda valdes locekļiem. Es gribētu atgādināt, ka fondam jeb nodibinājumam pēc definējuma nav patieso labuma guvēju. Fonds ir izveidots tieši kā naudas maks, kurā iesniegtie līdzekļi tiek izmantoti projektu finansēšanai, un cits uzdevums - to visu... nodrošināt šo līdzekļu labprātīgu un godīgu izmantošanu. Tas ir pavisam cits stāsts. Tas nav saistīts ar šo konkrēto priekšlikumu. Un vēl mazāk šīs aizdomas ir saistītas ar nodibinājuma valdes locekļiem. Kā es jau teicu, nodibinājumā patiesā labuma guvēja nevar būt. Paldies.
Manuprāt... Tā ir mana pārliecība - Latvija ir krīzes priekšvakarā. Un nevis kaut kādas krīzes, krīzītes, bet nopietnas ekonomiskas krīzes priekšvakarā. Šodien ir pamats uzskatīt, ka valsts budžetu piepildīt var arī neizdoties. Un tieši šodien redzamākajiem politiķiem, kuriem ir vara valsts vai pašvaldību līmenī, ir nevis jārisina ar ierakstiem soctīklos vai ar bildītēm soctīklos, bet jādara aktīvs darbs. Un ar aktīvu darbu es nedomāju vienkārši polittūrisma braucienus ar selfijiem šo braucienu izskaņā. Šodien premjeram Kariņam ir jābūt Amerikas Savienotajās Valstīs, kā jau teica mans kolēģis, un jāpārliecina stratēģiskais partneris gan ostas sakarā, gan Moneyval sakarā, ka Latvijas valstij melnajos un pelēkajos sarakstos nav un nebūs vietas. Tam ir jāalgo lobiju firmas, jāizmanto personiskie kontakti vai citas valsts pilsonība, kāda ir premjeram Kariņam. Un, ja nepieciešams, viņam ir jākrīt Donalda Trampa priekšā ceļos, kā Daniels Pavļuts to pagājušajā nedēļā šajā ēkā, šajā zālē, darīja Ērika Pucena priekšā, lai dabūtu attiecīgu balsojumu. (Starpsauciens.) Tas jādara viltīgi un apņēmīgi un jādara Latvijas valsts labā. (Starpsauciens.) Šodien ekonomikas ministram Nemiro un satiksmes ministram Linkaitam ir jābūt pie lielākajiem tranzītpartneriem ārvalstīs un jāpanāk tranzītnozares nesagraušana. Ar bildīti, ka ir braukts vilciena vagonā, vai pieņemšanu un bildīti darba grupā, vai ostas nosaukuma maiņu uz “Ventas osta” vai “kartona osta”, vienalga... Tam nav nekādas nozīmes. Šodien ir jābūt pie lielākajiem sadarbības partneriem ārvalstīs un jāpārliecina, ka ir jāved kravas uz Latviju. Vai ministrs Linkaits to ir izdarījis? Es to stipri apšaubu. Šodien tieslietu ministram Bordānam un ārlietu ministram Rinkēviča kungam ir jābūt attiecīgajās finanšu institūcijās un jāpārliecina, ka Latvijas finanšu sektors ir tīrs un tiesiskā vide ir droša. Un nevis jāiemalko glāze vīna ārvalstu braucienā uz operu vai pie Baltā nama, bet, ja vajag, tad lietā jāliek visas citas pielīšanas,
Es pateicos Gobzema kungam par viņa himnu daudzvalodībai. Tik tiešām tā ir Latvijas un visas Eiropas, visas pasaules nākotne. Bet, Gobzema kungs, šī saruna nav par franču, spāņu un arī angļu valodu. Tā ir saruna par mazākumtautību... Latvijas mazākumtautību valodu lietošanu izglītības procesā, un tā nav ne franču, ne angļu, ne spāņu valoda. Es pats izglītojos skolā, kur angļu valoda bija valoda numur divi pēc mūsu ģimenes valodas, tāpēc angļu valoda nav man sveša, bet drīzāk otrā valoda. Protams, neskaitot manu... latviešu valodu, kura kļuvusi par manu vēl vienu valodu. Tas ir... patiesība. Respektējot Jansona kunga pārliecību un tiesībsarga noteiktību, es gribētu tomēr pievērst uzmanību tam, ko es teicu savā pirmajā uzrunā, ka iepriekšējie Izglītības likuma grozījumi, kuri ievērojami samazināja mazākumtautību valodu lietošanu privātajā izglītībā, jau tiek apstrīdēti Eiropas Cilvēktiesību tiesā un tagad tiesā norit to izskatīšana. Latvijas likumā tāpēc nevajag atbalstīt jaunus grozījumus, kuri vēl vairāk pastiprina pamattiesības ierobežojumus. Šie grozījumi ierobežo iespējas noturēt mazākumtautībām piederīgo personu identitāti. Tāpēc tas ir svarīgi. Ne tāpēc, ka daudzvalodība veicina attīstību un bērnu domāšanas spējas. Tas ir identitātes jautājums. Paldies.
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Es apbrīnoju atsevišķu valsts amatpersonu spēju darboties. Pārstāvot Latviju olimpiskajās spēlēs, vēl paspēj arī uzrakstīt priekšlikumus grozījumiem attiecīgajā likumā! Acīmredzot tāpēc tie ir nepārdomāti un ļoti nekvalitatīvi. Kāda ir tā priekšlikuma būtība, kuru ir iesniedzis aizsardzības ministrs? Spēkā esošā likuma 20.panta redakcija noteic: “Par pierobežā plānotiem Nacionālo bruņoto spēku vienību vai tiesībaizsardzības iestāžu vienību manevriem vai mācībām, kurās paredzēts izmantot ieročus, militāro vai cita veida speciālo tehniku vai kuģošanas līdzekļus, minēto manevru vai mācību organizators rakstveidā informē Valsts robežsardzi vismaz divas nedēļas pirms šo manevru vai mācību uzsākšanas.” Kolēģi! Es negribētu daudz diskutēt par... arī par to, ka kārtējo reizi uz komisijas sēdi ierodas ministrijas pārstāvji, kuri nevar atbildēt uz elementāriem jautājumiem. Vai viņiem ir izpratne, kas ir pierobeža, kas ir pierobežas režīms, kas ir pierobežas josla, kas ir pierobežas zona un kādu teritoriju tas viss aizņem? Ko piedāvā attiecīgais priekšlikums? Izņemt no šī likuma panta vārdu savienojumu “Nacionālie bruņotie spēki”. Ko tas nozīmē? Ka Nacionālie bruņotie spēki jebkurā laikā var veikt plānotas mācības pierobežā praktiski bez saskaņošanas ar robežsardzi. Visas pārējās... Attiecībā uz tiesībaizsardzības iestādēm paliek iepriekšējā redakcija. Kolēģi! Tagad parunāsim un padomāsim mazliet nopietnāk par iespējamo situāciju. Kāpēc ir šis termiņš - divas nedēļas? Kad uzdevu šo jautājumu Aizsardzības ministrijas pārstāvim, viņš nevarēja atbildēt arī uz šo jautājumu. Šīs divas nedēļas ir dotas, lai... Ja pierobežā notiek kaut kādas mācības vai manevri, izmantojot bruņutehniku un attiecīgu skaitu cilvēku, tad Latvijas robežsardzes pārstāvis tiekas ar kaimiņvalsts robežsardzes pārstāvi un informē, ka tādos un tādos datumos, tādā un tādā laikā, tādā un tādā vietā notiks mācības, kurās piedalīsies tik un tik daudz cilvēku, un ka šīs
Labdien, cienījamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Valsts fondēto pensiju likumā” (Nr. 1383/Lp13). Trešajam lasījumam komisijā esam saņēmuši un izskatījuši 16 priekšlikumus. 1. - deputāta Reiņa Znotiņa priekšlikums. Paredz aizstāt visā likumā vārdus “riska kapitāla tirgū” ar vārdiem “iespējkapitāla tirgū”. Ir mainīts termins, ko lieto, tāpēc arī šāds priekšlikums. Ir komisijā atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju. 2. - deputāta Valaiņa priekšlikums. Tas paredz papildināt likumprojekta 1. pantā paredzēto 10. panta 2.1 daļas tekstu ar vārdiem “un šajā punktā minētā konta izraksta saturu un sniegšanas formu”. Šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā. 3. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Tas precizē 10. panta to pašu daļu. Komisijā ir atbalstīts. 4. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas precizē fondēto pensiju shēmas dalībnieka izvēlētā ieguldījumu plāna izvērtēšanas kritērijus. Ir atbalstīts. 5. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas precizē Latvijas Bankas tiesības izdot noteikumus, kuros nosaka dalībniekam sniedzamo informāciju, tās sniegšanas regularitāti, kā arī kritērijus, kurus pārvaldītāji izmanto dalībnieku vajadzību noskaidrošanai. Komisijā ir atbalstīts. 6. - deputāta Valaiņa priekšlikums, kas precizē īpašos pienākumus attiecībā uz ieguldījumiem Latvijā. Konkrētais priekšlikums nav atbalstīts. 7. - deputāta Valaiņa priekšlikums, kas precizē īpašos pienākumus attiecībā uz ieguldījumiem Latvijā. Nav atbalstīts. 8. - labklājības ministra Gata Eglīša priekšlikums, kas paredz, ka pēc vārdiem “investīcijās, kas vērstas uz Latvijas dzīvojamā fonda atjaunošanu, renovāciju vai energoefektivitātes uzlabošanu” šis panta punkts tiek papildināts ar vārdiem “vai iespējkapitāla (riska kapitāla) ieguldījumiem Latvijā”. Tātad - pēc būtības paredz to, ka mūsu pensiju uzkrāto naudu var ieguldīt arī iespējkapitālā, kas tālāk aiziet ieguldījumiem Latv
Labdien, cienījamā Saeimas sēdes vadītāja, kolēģi un klātesošie! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir iesniegusi likumprojektu “Grozījumi Augstskolu likumā”. Ļaujiet man jūs iepazīstināt ar šībrīža... augstskolu padomju izveidošanas gaitu un pamatojumu, kādēļ šis likumprojekts ir nepieciešams. Likumdevējs Augstskolu likuma redakcijā, kas stājās spēkā 2021. gada 16. augustā, ir paredzējis, ka augstskolu padomes tiek izveidotas līdz 2021. gada 30. novembrim. Līdz šim ir veiktas šādas darbības: ir izdoti Ministru kabineta noteikumi Nr. 636 “Ministru kabineta virzītu valsts augstskolas padomes locekļu atlases, izvirzīšanas un atsaukšanas kārtība”; ir apstiprināts Izglītības un zinātnes ministrijas pārraudzībā esošo valsts augstskolu padomju locekļu kandidātu atlases komisijas nolikums; paralēli turpinās darbs pie šīs komisijas personālsastāva veidošanas. Vienlaikus... šobrīd organizācijas lūdz garāku laiku pārstāvju deleģēšanai darbam atlases komisijā. No 2021. gada 25. oktobra līdz 4. novembrim valsts augstskolu senāta sēdēs tiek izskatīti katrai augstskolai Izglītības un zinātnes ministrijas izstrādātie nolikumi par kandidātu atlasi uz Ministru kabinetu virzīto padomes locekļu amatiem. No 2021. gada 29. oktobra līdz 12. novembrim katra atlases komisija pirmās sēdes laikā apstiprina attiecīgās valsts augstskolas nolikumu par kandidātu atlasi un sludinājumu par kandidātu vakancēm un kandidātu atlasi. Pieteikšanās termiņš - 10 dienas. Šajā laikā ir saņemti vairāki priekšlikumi no atlases komisijas locekļiem, ka ir nepieciešams kandidātu pieteikšanās termiņu pagarināt, un Izglītības un zinātnes ministrija konceptuāli to arī atbalsta. Indikatīvi 2021. gada novembra vidū vai vēlāk, ja pieteikšanās termiņš tiks pagarināts, sāksies kandidātu atlases process. Šajā procesā pastāv vairāki riski, kas var pagarināt atlases procesu (piemēram, nepietiekams kandidātu pieteikumu skaits). Ievērojot minēto, ir nepieciešams ar likumprojektu pagarināt augstskolu padomes izveides u
Labdien vēlreiz! Man tiešām prieks, ka, skatot šo priekšlikumu, mūsu diskusija pāriet pieklājīgākā formā un, manuprāt, krietni atbilstošākā tai, kur mēs šobrīd atrodamies. Konkrēti par šo priekšlikumu. Manā ieskatā, nodoms varbūt ir labs un tomēr šāda norma... Kāpēc es uzskatu, ka tā nebūtu jāatbalsta... jo turpināt mazākumtautību valodā programmu izpildi... atbalstītā redakcija jau šobrīd to neliedz, tas jau tika arī iepriekš paskaidrots. Savukārt tas punkts par kvalitātes nepazemināšanu ir tāds ļoti dīvains, tas būtu kā likumā pēc visiem pantiem ierakstīt: “Likumu jūs nedrīkstat pārkāpt! Un tad vēlreiz atcerieties, ka jūs nedrīkstat pārkāpt!” Ir skaidrs, ka visām izglītības programmām ir atbilstoša kvalitāte, kas ir jānodrošina. Ja tas tā nenotiek, ir Izglītības kvalitātes valsts dienests, kur var vērsties un attiecīgi sūdzēties. Tāpēc likumā ierakstīt to, ka nedrīkst pazemināt kvalitāti - nu tai normai nav īsti svara. Un tamdēļ arī komisijā mēs neuzskatījām, ka tas būtu jāatbalsta. Aicinu neatbalstīt.
Godātie kolēģi! Ir tapis dokuments, kas beidzot palīdzēs Ārlietu ministrijai nostiprināt savu politisko gribu mūsu pilsoņu interešu aizsardzībā. Ņemot vērā to, ka Vīnes konvencija joprojām tiek pārkāpta un šogad ir atklājies kārtējais gadījums, kad mūsu atbildīgie dienesti netika informēti par bērna izņemšanu no ģimenes, šis ir ļoti būtisks pagrieziens mūsu tiesību aizsardzībā. Visiem saprātīgiem cilvēkiem ir skaidrs, ka ģimene bērnam ir vislabākā vieta, kā arī tas, cik ārprātīgi bērns pārdzīvo piespiedu šķiršanos ar vecākiem. Diemžēl praksē ir pierādījies fakts, ka jēdziens “bērna labākās intereses” var tikt pavērsts pret paša bērna ģimeni un labākās intereses pret bērna vecākiem var aizstāvēt kāds svešs cilvēks - sociālais darbinieks. Jūs maldāties, godātie kolēģi, ja domājat, ka bērnus atņem tikai pavisam bezcerīgiem vecākiem, kuri pakļauj bērnus briesmām vai nerūpējas par tiem. Tāpat jūs maldāties, ja šādās situācijās sākat vērtēt vecāku personību un rīcību procesa laikā. Nekad to nedariet, jo bērns nav koferis, kuru var pazaudēt izklaidības dēļ, un bērns nav sankcija vai balva, kuru var piešķirt vai atņemt. Bērnam ir tiesības, un bērns grib atgriezties ģimenē. Šajā situācijā es aicinu pirmām kārtām domāt par bērnu, nevis fokusēties uz to, ko katrs vecāks ir izdarījis vai nav izdarījis. Kāpēc mēs uzticam lemt mūsu likteņus kādam citam? Mums pašiem ir jāizvērtē katrs šāds gadījums, ņemot vērā potenciāli augsto kļūdu procentu, kuru pieļauj paši attiecīgo dienestu darbinieki, piemēram, Lielbritānijā. Šokē kādas sociālās darbinieces teiktais: “Mēs labāk salaužam desmit normālas ģimenes un izglābjam vienu bērnu no briesmām, nekā nedarām neko.” Padomājiet, kāda cena ir tam. (Starpsauciens: “Kurš būs tas, kurš vērtēs ģimenes?”) Es personīgi kontaktējos ar septiņām māmiņām un vienu vecmāmiņu, un katrai ir savs stāsts... Visi ir Latvijas pilsoņi. Tie ir adekvāti cilvēki. Dažiem no tiem ir izdevies paglābt savus bērnus, bet dažiem vēl ne. Ilustrācijai, piemēram, lieta no
Cienījamie un godātie kolēģi! Balsošanas zāle atrodas no manis pa labi, aiz šīm durvīm. Pavisam īsi par balsošanas procedūru. Ienāksim Balsošanas zālē rindas kārtībā. Mēs stāsimies... Kurš nu pirmais, kurš nu pēdējais – tā būs jūsu pašu izvēle. Balsošanas zālē ienākot, pie balsu skaitītājiem nosauciet savu vārdu un uzvārdu, un pretim saņemsiet balsošanas zīmi. Balsošanas zālē – četras balsošanas kabīnes. Un tagad – ļoti svarīgi! – par pašu balsojumu. Iepretim attiecīgā kandidāta vārdam un uzvārdam ir skaidri jāievelk krustiņš jeb plusiņš... vai kā nu to sauc... vai nu “par”, vai “pret”. Un, lai nebūtu nekādu domstarpību, tūlīt uzskatāmi parādīšu, kādos gadījumos balsu skaitītāji – nozīmētie balsu skaitītāji – vēlēšanu zīmes uzskatīs par bojātām... vai neaizpildītām. Vienu no vēlēšanu zīmēm es atļāvos izdrukāt, lai visiem būtu skaidrs. (Dep. R. Kols rāda lapu ar uzskates informāciju.) Tātad, ja balsošanas zīmē iepretim viena kandidāta vārdam un uzvārdam būs atzīmēts gan “par”, gan “pret”, tad balsošanas zīme tiks uzskatīta par nederīgu. Tāpat arī – ja vēlēšanu zīmē kādam kandidātam... vienalga kuram... būs “par” vai... (No frakcijas <PARTY>: “Mums nerāda!”) būs kādam “par” vai “pret”... Bet arī, izsvītrojot kādu kandidātu, tas skaitīsies kā... (No frakcijas <PARTY>: “Mums nevajag! Mēs jau zinām!”) Es atvainojos, mums ir 65 jauni deputāti, vajadzētu izskaidrot... Arī gadījumā, ja krustiņa vietā tiks ievilkta mīnusa zīme, vēlēšanu zīme tiks uzskatīta par nederīgu. Tātad atcerieties: krustiņš jeb plusiņš – sauciet, kā gribat –, skaidri iezīmējot vienu kandidātu. Viena izvēle! Tāpat vēlēšanu zīme tiks uzskatīta par nederīgu, ja būs balsojums tikai par vienu kandidātu, nenorādot, kāds ir balsojums par pārējiem kandidātiem. Arī tādā gadījumā vēlēšanu zīme tiks uzskatīta par nederīgu! Un visbeidzot – šāds izskatās balsojums. Te nav nekādas secības, nekas... Skaidri norādot – (Starpsauciens.) trīs kandidāti... Trīs kandidāti ir. Tātad kandidātu, kuru atbalsta, un pārējos, ku
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! 2015.gada 27.aprīlī Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija saņēma 12.Saeimas deputāta Vjačeslava Dombrovska iesniegumu par deputāta mandāta nolikšanu. Saskaņā ar Saeimas kārtības ruļļa 4.panta otro daļu nākamais deputāta kandidāts uz mandātu no partijas <PARTY> Zemgales vēlēšanu apgabala sarakstā ir Viktors Valainis. 2014.gada 5.novembrī Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija saņēma 12.Saeimas deputāta Jāņa Reira iesniegumu par 12.Saeimas deputāta mandāta nolikšanu uz ministra amata pienākumu pildīšanas laiku. Līdz ar to nākamajam deputāta kandidātam no partijas <PARTY> Zemgales vēlēšanu apgabala saraksta Vjačeslavam Dombrovskim 2014.gada 5.novembrī tika apstiprinātas 12.Saeimas deputāta pilnvaras uz laiku, kamēr no partijas <PARTY> kandidātu saraksta Zemgales vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija savā šā gada 29.aprīļa sēdē izskatīja 12.Saeimas deputāta Vjačeslava Dombrovska iesniegumu par deputāta mandāta nolikšanu, to vienbalsīgi atbalstīja un nolēma virzīt izskatīšanai Saeimas sēdē lēmuma projektu “Par Viktora Valaiņa 12.Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu uz laiku, kamēr no partijas <PARTY> kandidātu saraksta Zemgales vēlēšanu apgabalā ievēlētie deputāti pilda ministru pienākumus”. Aicinām atbalstīt sagatavoto lēmuma projektu.
Labdien, cienījamā Saeima! Ministru kabineta noteikumos ietverto pasākumu mērķis ir vīrusa izplatības ierobežošana. Acīmredzami tā ir tikai daļa nepieciešamo pasākumu. Mērķim ir jābūt plašākam, manā ieskatā. Mērķis ir epidēmijas izbeigšana, vismaz pārtraukšana. Lai epidēmiju pārtrauktu, slimnieks ir jāidentificē, jāizolē un jāizārstē. Starp minētajiem uzdevumiem par prioritāru kļuvusi izolēšana, tātad arī pašizolēšanās. Ārkārtējās situācijas pasākumi ir reducējušies līdz pašizolācijai. To jēga - sēž mājās slims vai vesels, kamēr būs sintezēta vakcīna pret Covid‑19. Trešais ārkārtējās situācijas uzdevums, proti, slimnieku identificēšana, ir palicis sekundārs vai pat zemākas nozīmes uzdevums. Egila Gulbja laboratorija uzņem cilvēku no ielas, ikdienas valodā runājot, par 80 eiro, tas ir ļoti dārgi. Šī ir identificēšanu ierobežojoša maksa. Faktiski vīrusa identificēšana līdzpilsoņiem nav pieejama. Tikmēr bezmaksas testēšana ļautu pārbaudīt sevi un, ja vīruss nav atrasts, turpināt aktīvi strādāt, nevis gaidīt mājās, kad epidēmija beigsies. Vīrusa nesēju identificēšana nav atspoguļota Ministru kabineta noteikumos. Tas nolemj veselīgus, veselus cilvēkus dīkstāvei un vēl vairāk (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) tuvina ekonomisko krīzi, un neveicina epidēmijas pārvarēšanu. Es uzskatu, ka tas ir ļoti svarīgs, liktenīgs trūkums visu pasākumu sistēmā un tas ir novēršams. Paldies.
Labdien, cienījamā priekšsēdētāja! Labdien, cienījamie deputāti! Likuma “Par valsts apdraudējuma un tā seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem sakarā ar Covid-19 izplatību” 13. pantā ir paredzēts atbalsts komersantiem, atbrīvojot viņus no publiskas personas mantas un publiskas personas kontrolētas kapitālsabiedrības mantas nomas maksas vai samazinot šo maksu. Pieredze liecina, ka vairāki publiskas personas mantas un publiskas personas kontrolētas kapitālsabiedrības mantas nomnieki ir pašnodarbinātie. Jēdziens “pašnodarbinātais” neatbilst jēdzienam “komersants” Komerclikuma izpratnē. Attiecīgi pašlaik šīm personām ar normu noteiktais atbalsts nav sniegts. Lai novērstu šo netaisnīgumu, ir iesniegts šis likumprojekts, kas attiecina atbrīvošanu no publiskas personas mantas un publiskas personas kontrolētas kapitālsabiedrības mantas nomas maksas vai nomas maksas samazināšanu arī uz pašnodarbinātajiem. Es atgādināšu, ka pašnodarbinātie ir fiziskas personas, kas saimnieciskās darbības veikšanai ir reģistrējušās kā sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas veicējas. Par pašnodarbinātajiem likums “Par valsts sociālo apdrošināšanu” definē tai skaitā personas, kuras gūst ienākumu kā zvērināti notāri, advokāti un revidenti, prakses ārsti, tai skaitā ģimenes ārsti, farmaceiti un veterinārārsti, autoratlīdzību saņēmēji, citas fiziskas personas, kuras reģistrējušās kā saimnieciskajā darbībā gūtā ienākuma nodokļa maksātājas. Tāpēc mūsu likumprojekta saturs ir nomainīt vārdu “komersants” manis nosauktajā likuma pantā ar vārdiem “saimnieciskās darbības veicējs”. Lūdzu nodot likumprojektu skatīšanai Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai. Paldies.
Augsti godātā priekšsēdētāja! Kolēģi! Katra dzīvība, protams, ir svarīga, un pat tad, ja tās atņemšana ir attaisnojama, tas jādara pēc iespējas mazāk. Tomēr, skatoties uz šo iniciatīvu, mums tā ir jāvērtē no vairākiem aspektiem - gan ekonomiskajiem, gan arī ētiskajiem. Un jāsāk ar ekonomiskajiem aspektiem. Pirmām kārtām jāņem vērā, ka kažokzvēru audzēšanas nozare - tās ir 550 darba vietas, kuras ir tieši iesaistītas šo zvēru audzēšanā, un, ja mēs to atcelsim, tad faktiski šie cilvēki paliks bez darba. Turklāt, tā kā šīs darba vietas ir tieši reģionos, tad faktiski tas būs solis, kas vērsts pret reģionālās attīstības virzienu un faktiski lauku izdzīvošanu. Tāpat ir 30 miljoni no eksporta. Tā ir nauda, kas ienāk Latvijā, tā ir nauda, kas strādā Latvijas ekonomikā. Ir 3,5 miljoni, kas samaksātu nodokļu veidā ienāk valsts un pašvaldību budžetos. Tā ir nauda, kuru mēs varam izlietot, piemēram, skolotāju algām vai aizsardzībai, vai jebkuriem citiem mērķiem. Pēdējos trijos gados nozare ir investējusi 30 miljonus attīstībā. Tātad mēs runājam arī par mūsu, Latvijas, investīciju vides pastāvīgumu vai... precīzāk sakot, šajā gadījumā ir runa par mainīgumu un vispār par uzticēšanos tai kā tādai. Nozare tuvākajos gados ir paredzējusi investēt vēl. Šobrīd ir apturēti septiņi projekti, kas gaida, ko mēs lemsim. Un, ja mēs lemsim pret šīs nozares eksistenci, tad šādu investīciju nebūs un šo projektu nebūs. Bet tātad nozare plāno, ka tuvākajos gados izveidosies vēl vismaz 100 jaunas darba vietas, un nodokļu ieņēmumi tātad varētu palielināties pat līdz 5 miljoniem eiro gadā. Ja mēs šodien nobalsosim “par” aizliegšanu, tad visa iepriekš uzskaitītā nebūs. Turklāt, es uzskatu, būtu tikai godīgi, ja valsts tādā gadījumā kompensētu uzņēmējiem šos ieguldījumus, kas ir 30 miljonu apjomā. Tātad mums būtu jāizdomā, kur vēl dabūt šos 30 miljonus eiro. Un pats svarīgākais būtu tas, ka tiem, kuri aicina slēgt šo nozari, vajadzētu mums pateikt, ko lai mēs darām ar šiem 550 cilvēkiem - darbiniekie