EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora, zamjeniče ministra sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Predložene Izmjene i dopune Zakona o tržištu kapitala predstavljaju dakle u prvom redu harmonizaciju sa pravnom stečevinom Europske unije. U ovom prijedlogu rješenje iz četiri Direktive Europske unije se primjenjuju dakle u naš pravni sustav u području tržišta kapitala. Donošenje tih direktiva koje sada uvodimo u hrvatski pravni sustav pokazalo se kao nužnost nakon što su se shvatili uzroci financijske krize čije se posljedice svakodnevno osjećaju. Uočila se potreba za većom i strožom regulacijom, potreba za omogućavanjem veće transparentnosti i mogućnosti kontrole, dakle nadzora. No predlagač se i nije ograničio samo na usklađivanje s pravnom stečevinom. Predložen je i niz izmjena koje znače racionalizaciju postojećih odredbi, uvažavanja potreba prakse. Cijeli niz odredaba uređen je nomotehnički. Primjetan je trud predlagača da se pojedine odredbe učine jasnima da bi se otklonile nejasnoće i povećala pravnu sigurnost. To svakako pozdravljamo. Tako redom primjerice predložene izmjene i dopune članka 27. predstavljaju poboljšanje postojećih rješenja postupka oduzimanja odobrenja za rad brokera i investicijskih savjetnika s obzirom na rezultate prakse koja se provodila do primjene novih odredbi ovog zakona. Nadalje, u člancima 45. do 49. transparentnost podataka proširuje se na sve oblike financijskih instrumenata, a to je dakle sukladno dosadašnjoj praksi uvođenja novih vrsta financijskih instrumenata na tržišta kapitala u Republici Hrvatskoj. Primjer promjena uzrokovanih praktičnim razlozima je da se predloženom izmjenom investicijska društva obvezuju na mjesečno izvještavanje agencija o svim velikim izloženostima i prekoračenjima izloženosti budući je dosadašnja praksa dakle s obzirom na stanje na tržištu kapitala i brze promjene koje se na njemu odvijaju pokazala da je u ovom slučaju rok od 3 mjeseca predug. Primjer uočene veće potrebe za regulacijom i nadzor
Hvala lijepa predsjedničke <PARTY>-a. Poštovani gospodine ministre. Predsjednik hrvatske Vlade je početkom prošlog tjedna službeno posjetio Republiku Kosovo, ovaj posjet je imao diplomatsko-političku, gospodarsku i sigurnosnu dimenziju, ali moramo znati da je nosio i humanitarnu notu jer je tom prilikom predsjednica Republike Kosovo uručila medalju Majke Tereze hrvatskom premijeru i ravnatelju Opće bolnice iz Slavonskog Broda. Ovo priznanje dodijeljeno je kao znak zahvalnosti državnih vlasti Republike Kosovo za angažman i pomoć stradalima i teškoj prometnoj nesreći koja se dogodila u srpnju u blizini Slavonskog Broda. Mene zanima konkretno i moje pitanje glasi, koliko će ovaj državnički posjet doprinijeti daljnjem razvoju inače tradicionalnih prijateljskih bilateralnih odnosa između dviju država, ali i u učvršćivanju trajnog mira i dugoročne stabilnosti i sigurnosti u čitavoj Jugoistočnoj Europi? Hvala. Poštovani gospodine ministre zahvaljujem se na vašem odgovoru i zadovoljna sam vašim odgovorom. Nadam se i očekujem da će u skorijem roku doći do realizacije međudržavnih sporazuma i do trgovinske razmjene između dviju država. Također, nadam se da ćemo mi kao albanska manjina koja živi u Hrvatskoj biti garancija za daljnju suradnju, ali ujedno i hrvatska manjina koja živi na Kosovu. Također želim se još jedanput zahvalit Vladi RH i gospodinu predsjedniku vlade na pruženoj pomoći u Slavonskom Brodu. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče. Slažući se u većini onoga što je gospodin Letica rekao kako u tonu tako i u sadržaju ipak bih replicirao na jednu čini mi se u ovome kontekstu u kojem danas govorimo vrlo bitnu stvar. Točno je da mi nemamo baš puno mogućnosti pred međunarodnom zajednicom i njenim institucijama. Nažalost točno je da i te institucije često puta nemaju puno mogućnost napraviti. Ali ja ipak vidite vjerujem da ovaj put imamo priliku nešto napraviti. Imamo priliku prvo što mislim da postoji u Hrvatskoj jedna prilično jedinstvena reakcija naroda koja se prepoznaje i izvan granica Hrvatske naprosto jer se prepoznaje da je reakcija došla na temelju jedne skandalozne odluke. Kao dokaz tome mogu vam posvjedočiti o raspravi koju smo imali jučer i prekjučer sa kolegama iz Europskog parlamenta koji su ne samo u potpunosti pokazali razumijevanje nego pristala staviti to u zajednički deklaraciju. U nekoj drugoj situaciji budimo otvoreni to bi bilo dosta teško. Kao dokaz tome pogledajte izjave npr. koje je dao veleposlanik Sjedinjenih Američkih Država u Hrvatskoj. Cijeli niz međunarodnih dužnosnika koji se odnose na to. E sad, Ujedinjeni narodi moraju biti zabrinuti za ponašanje Haškoga tribunala. Ne samo radi toga što čini narod Hrvatske nezadovoljan, nego zato što ne služi svrsi radi koje je osnovano. I ja mislim da na tim temeljima ukoliko dobro interpretiram ukupni ton ove rasprave je dobro da se ne dijelimo u osnovne principu. Ja mislim da je pravi trenutak kad predsjednik hrvatske Vlade sa jednom ozbiljnom akcijom Ujedinjenim narodima može napraviti nešto i za Hrvatsku i da ne zvuči pretenciozno čak i za međunarodnu zajednicu. Jer ovakav sud sa ovakovim presudama ne treba nikome, niti Hrvatskoj niti Ujedinjenim narodima niti međunarodnoj zajednici. A još jedan za dokaz da moj optimizam, iako ja sam realan čovjek i znam da to nije jednostavno nije sasvim neutemeljen. Da vas podsjetim na odluku Opće skupštine iz 1995. godine u težim okolnostima za Hrvatsku i težim u
Hvala lijepa. Evo uvaženi zastupniče ja možda nisam dobro razumjela ali rekli ste da se financiraju udruge, da se tamo sastanu kod gradonačelnika ili kod nekoga i dogovaraju. Udruge na temelju projekata i programa, na temelju kriterija svake godine raspisuje se natječaj za sufinanciranje programa, postoji uvijek povjerenstvo koje te programe i projekte razmatra i na temelju razmatranja projekata i programa povjerenstvo predlaže iznose koji se sufinanciraju udrugama za određene projekte i programe. Poštovana potpredsjednice Sabora, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je novi Prijedlog Zakona o udrugama, prvo čitanje. Ja bih ovdje istaknula da je prošlo već jedno desetljeće od primjene sadašnjeg Zakona o udrugama i vjerojatno dobro da je došao novi prijedlog. Na temelju dosadašnjih iskustava, postupanja, kriterija i svega ostaloga koji recimo nisu prije bili tako regulirani kao što su sada ovdje. Konkretnije su definirane sada odredbe u vezi obveznog sadržaja statuta upravljanja udrugom, odredbom o nazivu udruge, strane udruge, imovina te nadzor nad radom udruga kao i javnost i veći opseg podataka upisanih u registar udruga, a sve s ciljem olakšavanja rada tijela upravljanja i veće transparentnosti rada udruga. Posebna novina su odredbe o prestanku postojanja, likvidaciji, brisanju udruga čime će se moći postupak postojanja udruga a javnost će imati točni uvid u stvarnu brojnost i aktivnost udruga u RH. Dalje, definirani su kriteriji i mjerila i postupak sufinanciranja ugovaranja programa i projekata od interesa za opće dobro koje provode udruge. Starim zakonom navedeno nije bilo tako omogućeno i definiranje kriterija mjerila postupka financiranja ugovaranja programa i projekta od interesa za opće dobro od strane Vlade RH na prijedlog Ureda za udruge ujednačit će sada praksu financiranja udruga od strane nadležnih državnih tijela jedinica lokalna samouprave i područne samouprave i drugih javnih institucija ali je još navedeno da će se donijeti i dodatna uredba. Ja
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, ministrice Žalac. U važem resoru naslijedili ste niz pripremljenih projekata, za koju su bili osigurana sredstva i još uvijek su osigurana kroz operativni program kohezija i konkurentnosti. Nedavno ste se pohvali sa 10 najuspješnijih hrvatskih projekata, ali ono što mene osobno zabrinjava, a to je pitanja i za ministra Ćorića, da među tim projektima zapravo nema gotovo niti jednog relevantnog i važnog projekta iz područja zaštite okoliša. Ono što dodatno zabrinjava da kada pogledate izvršenje proračuna na pola godine, dakle ove godine, realizacija na toj stavci je tek 13%. Osigurano je dakle i planirano gotovo milijarda kuna realizacije projekata iz područja zaštite okoliša, energetske učinkovitosti, a realizacija tek na 13%. Postavljam Vam pitanje, kako je moguće i kako mislite realizirati ta sredstva jer to nije samo pitanje ekonomske, gospodarske aktivnosti nego je pitanje i realizacije određenih ciljeva za koje smo se obvezali. Količine otpada koje se odlažu na odlagališta rastu, umjesto da se smanjuju. Centri za gospodarenje otpada se ne grade, cijene građevinskih radova rastu, studije ... na temelju kojih su planirani projekti zastaruju, ponovno se investira u novu dokumentaciju, u nove studije, a zapravo realizacije novih natječaja nema. U vodnom gospodarstvu nitko se ne usuđuje raspisati natječaj zbog toga što apsolutno i Ministarstvo regionalnog razvoja i zaštite okoliša nije koordinirano, nije pripremljeno da takve projekte provodi i da stane u realizaciju Novac je osiguran, pitam vas što ćete poduzeti do kraja godine? Evo, izrazit ću nezadovoljstvo odgovorom na pitanje iz razloga što činjenica da se puno radi ne govori o realizaciji. Ja sam govorio o tome da realizacija nije dobra, da na prvih 6 mjeseci imamo tek 13% realiziranih sredstava i upravo je i problem u samoj realizaciji. Ne sama činjenica da ste ugovorili ili da radite na ugovaranju i pripremi dokumentacije. Ovdje je ključan problem u realizaciji i nemoguće
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Činjenica i kasnije ću se i na to još dodatno osvrnuti da je Porezna uprava, a temeljem Zakona o Poreznoj upravi nadležna za uz ostale poslove i za poslove utvrđivanja naplate i nadzora doprinosa za obvezna osiguranja. Možda je zgodno reći iako je to već i rečeno da se obveznim osiguranjima smatraju mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti prvi stup. Drugi stup mirovinskog osiguranja na temelju individualne kapitalizirane štednje, obavezno zdravstveno osiguranje, zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu i osiguranje za slučaj nezaposlenosti. Obvezno osigurane osobe, te njihova prava uređena su propisima o obveznim osiguranjima, a u skladu sa odredbama tih propisa obvezna osiguranja financiraju se iz doprinosa što ih i plaćaju osiguranici i druge osobe za osiguranike, te iz drugih izvora, a pitanje obveznika doprinosa i stope za obračun oni se uređuju kao što znamo posebnim propisom. Taj posebni propis u odnosu na druge propise u ovom slučaju je Zakon o doprinosima za obavezna osiguranja koji je s početkom primjene od 2003. godine onaj kojim je propisano sve ono što je bitno za sva obvezna osiguranja i prema kojemu se i doprinosi prikupljaju u korist državnoga proračuna, a svakako sredstva se onda kroz državnu riznicu raspodjeljuju samim nositeljima osiguranja. Više puta je ovdje spomenuto, a i ovaj ubrzani rad i tempo rada Sabor vezan je na pregovore o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji, te usklađenju njezinog zakonodavstva, a ova je tema vezana normalno uz jedno pregovaračko stajalište za poglavlje 19. – Socijalna politika i zapošljavanje, gdje je riječ o toj provedbi direktive Vijeća, a posebno vezano na uređenje obveza doprinosa i osnovica za obračun za doprinos za osiguranike, a u napomeni sa nepunim radnim vremenom. Dakle, to su već neki od razloga uz mnoštvo što su kolege rekle da idemo u provedbu ovoga zakona i donošenje po hitnom postupku, a svakako da s
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, saborske zastupnice, zastupnici, uvaženi saborski zastupniče Kapulica zahvaljujem se na vašem interesu za višenamjenske borbene avione koje je tema hrvatskoga društva već dugi, dugi niz godina upravo nastala kao potreba jer imamo avione druge generacije trenutno u sustavu Hrvatske vojske koji su zastarjeli čak i poslije onoga remonta kojeg smo imali u prijašnjim godinama, u prijašnjim vladama. Postupak višenamjenskog, nabave višenamjenskog borbenog aviona je prije svega bila strateška odluka vlade temeljem kojeg je započeo proces još u rujnu 2020. godine, dakle 15 mjeseci međuresorna skupina je vrijedno prikupljala ponude, radila validaciju, evaluaciju te pripremila studiju izvedivosti temeljem kojeg je vlada u 28. svibnja ove godine donijela odluku o nabavci višenamjenskog borbenog aviona Rafal i to aviona koji je još uvijek u uporabi u francuskoj vojsci i biti će u uporabi još do 2060. godine. Time smo ne samo riješili materijalni resurs za idućih 30 do 40 godina nego smo upravo dobili u ovom okviru jednu podlogu za strateški sporazum koji će biti potpisan sutra. Isto tako tehnički dogovor koji će biti potpisan sutra kao i ugovori sa francuskim tvrtkama koji će prije svega osigurati uvođenje višenamjenskog borbenog aviona Rafal u Hrvatsku vojsku i Hrvatsko ratno zrakoplovstvo, čime je osigurana najveća investicija posljednjih 30 godina u Hrvatskoj vojsci. Čime je stvoreno snažno strateško partnerstvo koje će prije svega dati jednu novu dimenziju, dimenziju odvraćanja od bilo kakvih problema na ovim prostorima ali isto tako jednu novu sposobnost Hrvatskog ratnog zrakoplovstva koje će stvoriti naš jedan dodatni angažman koji se odnosi prije svega i na zemlje članice, ali isto tako kao članice NATO-a. Također, više nabavkom višenamjenskih borbenih aviona stvara se dodatni gospodarski ciklusi za hrvatsko gospodarstvo jel upravo kroz ovo strateško partnerstvo odvija se nova mogućnost investicije putem europskih fondova koje do s
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Dozvolite mi par riječi, evo dolazim iz kraja u kojem je puno što infrastrukturnih, što energetskih objekata koji zapravo predstavljaju latentnu opasnost ili trajno zagađuju okoliš, kao što su rafinerija, kao što je termoelektrana. Pa i neki drugi ili budući zahvati koji se planiraju, kao što je primjerice bila Družba Adrija, ili još uvijek je ili LNG terminal i takve stvari. Želim reći da, to su već kolege rekli i kolegice, nadam se da ubuduće ovakva Izvješća će dolaziti kad nisu više prapovijest kao što je ovo Izvješće od prije dosta godina. Mi smo ga trebali dobit po nekoj logici u 2009., ne mi prethodnici, ali evo došlo je sada. I mislim da u svakom slučaju Izvješće takve naravi bi trebalo svakako sadržavati plan mjera i aktivnosti na poboljšanju stanja u onim segmentima gdje su uočene štetnosti utjecaja na okoliš. Prije svega izražavam zadovoljstvo da je Hrvatska po pitanju okoliša još uvijek dobro sačuvana zemlja, prije svega što se tiče mora. Kvaliteta mora je doslovno u cijeloj Hrvatskoj, takoreći izvrsna, kvaliteta pitkih voda u velikoj mjeri, dobro sa tlom ste čuli probleme koje je rekla kolegica. Ja ću reći nešto o problemima zraka. Imamo u određenim igro lokacija, zapravo koje trajno su izvor problema, primjerice Plomin se spominjao, spominjat će se još uvijek, Rokvul, onda INA rafinerija na Urinju, kao i termoelektrana Rijeka na Urinju. Na tih par primjera želim reći da imamo rješenja koja ne koristimo zapravo, jer okoliš se sam po sebi ne buni, nema ko govoriti osim nas za okoliš, osim što se priroda buni u konačnosti, pa nas kažnjava prije svega efektom stakleničkih plinova i promjenama klime. A sami često smo licemjerni prema okolišu, jer svaki se zahvat može realizirati, industrijski ili bilo koji, samo uz adekvatnu tehnologiju kojom se treba zaštititi okoliš. Naravno da to onda skuplje košta, odnosno više košta i da investitori nastoje to izbjeći. I što bih predložio da kod Studija utjecaja
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar je malo ova rasprava danas podsjeća na Ionescov teatar apsurda. Uz sve probleme koje hrvatski obrazovni sustav ima i koje bi jedan sveobuhvatni zakon sustavno mogao rješavati mi nakon godinu dana ove pa i prethodne Vlade koja je trajala kratko dobivamo jedan prijedlog zakona koji broji svega 3 članka. I ta 3 članka isto tako nisu upućena na vrijeme u ovaj Hrvatski sabor do 31. prosinca. Znači godinu dana se nije mogao napisati jedan članak kojim bi se prolongirao rok za licenciranje ravnatelja da nemamo sada vakuum i da nam školama zapravo ne može biti izabran jer nitko ne zadovoljava uvjet. Ljudi se javljaju ali natječaj mora biti poništen, ni jedan kandidat ne zadovoljava uvjet. Godinu dana je trebalo da se napiše 3 članka. Da ne govorimo o tome da ja sam moram priznati očekivala da će u siječnju ove 2017. godine nama na klupe doći zakon koji će stvoriti pretpostavke za eksperimentalno uvođenje kurikularne reforme u naše škole da djeca više ne rade po programima iz 90.tih, da provedemo strateške smjernice na način da rasteretimo ravnatelje u programima koje predaju da imaju više vremena posvetiti se djeci, da stvorimo zakonske pretpostavke za bolju integraciju i djece s teškoćama i manjinama u naš obrazovni sustav i sve ono što zapravo bi trebali napraviti ove godine ako želimo poštivati dokumente koji su doneseni u Hrvatskom saboru. I ako je ono što je premijer rekao u svom nastupnom govoru u Saboru kada je predstavljao Vladu istina a to je da je obrazovanje njegov prioritet nad prioritetima. Međutim, nažalost svi potezi koji dolaze u ovaj Sabor pa i ovo zakonsko rješenje govori da nažalost i obrazovanje negdje na dnu ljestvice prioriteta, ne samo obrazovanje nego i djeca i njihovi roditelji.
Kolegice i kolege. Izvještaj o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina je uvijek prilika da se, da manjine analiziraju i provođenje ustavnog zakona kao temeljnog akta koji uređuje određena specifična prava manjinskih zajednica u RH a i aktivnosti politika zvaničnih koje su ili provodile ili nisu provodile ono što je bilo propisano zakonom, akcijskim planovima, odlukama Vlade i drugim obavezujući dokumentima. I ovaj izvještaj kao i prethodni je gotovo identičan kao i prethodnih godina. Možemo gotovo u činjenice prepričati i izvještaj iz '13.-te i '12.-te i vidimo da su pomaci u ostvarivanju zadanih kategorija i zadanih obaveza iz ustavnog zakona i njima pripadajući propisa gotovo na istom nivou svake godine. Možda se to neće sviđati kada se čuje. Bilo bi očito puno interesantnije da se hvali kako je urađen napredak i kako smo mi kao društvo sazreli u nekim demokratskim standardima u odnosu na pripadne manjinskih zajednica ali mi pripadnici manjinskih zajednica ne možemo to reći. Ne možemo reći je odmah vremena veliki, 2014., danas je 2016. godina. Puno godina je prošlo od nekakvih stresnih situacija i za očekivati je da se ovaj odnos između države i manjinskih zajednica gotovo u cijelosti uredi. Zato se mi ne možemo oteti dojmu da kada dajemo određene kvalifikacije možemo reći da su generalno legislativa koja se odnosi na manjinske zajednice recimo dobro postavljena. Međutim, isto tako moramo reći da sada nakon toliko godina i dalje postoji jedno lagano i nekim segmentima čak i ciljano opstruiranje u provođenju određenih zakonskih obaveza. Pa se onda ne možemo oteti nekakvom dojmu da je set manjinskih propisa bio dobro opisan u vrijeme kada se trebalo ući u Europsku uniju. Sad kad smo ušli u EU a ovdje ističem da je vrlo bitna činjenica bio pozitivan odnos pripadnika nacionalnih manjina prema ulasku u EU, naročito prema zatvaranju Poglavlja 23. – Pravosuđe i ljudska prava. Sad kad smo to završili taj posao sad se vraćamo na početak priče u određenim
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana predlagateljice, poštovane kolegice i kolege. Klub <PARTY>-a Hrvatske podržat će i ovo izvješće i upućenu predloženu Odluku o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga u mirovnoj operaciji ISAF u Afganistanu jer je Vlada Republike Hrvatske u saborsku proceduru uputila odluku o sudjelovanju na sljedeći način, da od 1. siječnja do 30.travnja 2013. godine upućujemo do 300 pripadnika Oružanih snaga, a od 1. svibnja do 31. prosinca 2013. upućujemo do 250 pripadnika Oružanih snaga. Najvažnija odrednica ove odluke je smanjivanje broja pripadnika Oružanih snaga u Afganistanu. Kao što je propisano i uobičajeno u sudjelovanju se Hrvatski sabor kao institucija koja je nadležna za donošenje odluke o upućivanju pripadnika Oružanih snaga u mirovne operacije i izvješćuje o tim operacijama. Ovo je važan trenutak da se i hrvatsku javnost na ovaj način izvijesti o aktivnostima, o načinu i tijeku operacije, o načinu i tijeku sudjelovanja hrvatskih pripadnika Oružanih snaga u mirovnoj operaciji. Ova odluka je predložena od strane Vlade Republike Hrvatske, također uz prethodnu suglasnost predsjednika Republike, a sredstva kao što smo mogli pročitat bit će osigurana u proračunu Republike Hrvatske na razdjelu Ministarstva obrane. Kao što je to i uobičajeno za dosadašnje financiranje sudjelovanja u mirovnim operacijama do konačnosti odluke o upućivanju dijeli nas još samo korak, a to je potvrđivanje ove odluke u Hrvatskom saboru. Kada govorimo o ovoj odluci, o upućivanju pripadnika, potrebno je napomenuti kako se sukladno stavovima i politikama NATO saveza broj pripadnika Oružanih snaga u mirovnoj operaciji ISAF smanjuje, a sukladno tome se smanjuje kao što je rečeno i od strane predstavnika kluba <PARTY>-a smanjuje se i financijski trošak potreban za ovaj poduhvat. Svaki naš vojnik godišnje imali smo prilike čuti na Odboru za obranu košta Republiku Hrvatsku oko 700 000 kuna i u odnosu na proračunska sredstva za sljedeću godinu znatno se smanjuje
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani ministre hrvatskih branitelja, vraćanje dostojanstva hrvatskih braniteljima kroz reguliranje svih prava kroz ovaj prijedlog koji ste i sami iznijeli novog zakona, činite ogroman iskorak prema prevažnoj temi, a to je objedinjavanje prava branitelja kroz jedan zakon. Ovim zakonom uspostavlja se pravedniji način određivanje iznosa pojedinih prava, ovisno o vremenu provedenom u obrani suvereniteta RH. Za svaku pohvalu je ovako pripremljen prijedlog zakona. Vi ste gospodine ministre kao onaj koji je i sam itekako dao doprinos za obranu domovine, predstavljajući prijedlog ovog zakona vrlo otvoreno i konkretno, prikazali svu problematiku koja se nameće kada je u pitanju braniteljska populacija, ali i ponudili, kako rekosmo ovdje već polako svi koji se javljaju, jedan novi zakonski okvir s kojim ste se vidimo, vi i u ministarstvu već polako i susretali, a to je da mnoga ministarstva sudjeluju u pravima branitelja i onda se svaki branitelj polako izgubi u toj šumi. Isključivi namjeru sam vidio u ovom braniteljskom novom prijedlogu zakona je da ste sve na jednom mjestu stavili kao novi prijedlog i novi okvir i na taj način omogućili priliku kako vidimo i u onim braniteljima koji nisu ostvarili svoja prava, jedan iskorak. Dakle, koji vodi dignitetu, tj. vraćanju dostojanstva, ne samo branitelju, nego i dignitetu i dostojanstvu Domovinskom ratu. Zato vam svaka čast, vjerujem da će ovakvim pristupom, sržnim kakvim ste vi danas pristupili naići na podršku svih ovdje u Saboru, a da se ne bavimo drugim pitanjima danas, nego isključivo ovim prijedlogom zakona. Hvala.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo, kolega Stazić, dobro ste primijetili da se u nas glorificiraju ovi veliki sportski uspjesi, nije to ništa čudno, radi se to u svim zemljama. Međutim, evo moram reći da kod tog, da sam se često u prošloj godini koja je bila izuzetno, obilovala sa velikim sportskim uspjesima pitao da će se ti sportski uspjesi u nogometu, tenisu ipak bar malo preliti na manje sredine, manje sredine koje imaju amaterski sport i taj amaterski sport često živi od nekoliko entuzijasta koje zovemo i fanatici u onom pozitivnom smislu riječi i koji unatoč onoj pomoći koju imaju od jedinica lokalne samouprave, ona je zacijelo premala da bi moglo se uopće, da bi moglo biti to na određenom nivou. Dakle jedna financijska pomoć prvenstveno infrastrukturi jer svih ovih sportskih uspjeha teško da bi bilo bez tih malih sredina jer sve naše sportske zvijezde, zapravo velika većina njih je došla iz manjih sredina i zapravo prvi onaj korak su napravili u malim sredinama.