EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo. Kad govorimo o ovim zakonima, tj. o rehabilitaciji i osuđenicima, i u usklađivanjima sa europskim propisima, kao što sam rekao i u ime kluba, da usklađivanja da direktivama, naravno je nekakva i obaveza, međutim ja ću još jednom ponoviti, u nepovjerenje pravosuđa, to ću ponavljati uvijek. Najveće nepovjerenje u RH je u pravosuđe. Stoga sve što donosimo, bez obzira primjenjivali ili usklađivali naše zakone sa europskim zakonima i bilo s kojim drugim zakonima, moram uvijek gledati učinke. Što će biti s time. Da li ćemo mi to uopće uspjeti sve implementirati? Ovdje se nabrajaju i godine kazne rehabilitacije, koliko godina, međutim naš narod ima ogromno nepovjerenje u pravosuđe i ti učinci su katastrofalni. Imamo doslovno zbog nekonkurentnosti u gospodarskom smislu, imamo propadanje brojnih tvrtki koje bi bile konkurentne, poglavito hrvatske tvrtke, poglavito sad kad promatramo građevinski sektor, a to je sve krivo u biti pravosuđe jer u konačnici, pogodovanja koja se događaju bilo kroz javne nabave, dogovore, poslove, pa mi smo bili, evo, mi sad gradimo aglomeracije, sustave, pa mi nemamo doslovno ni jednu jaku tvrtku, a nekad je imao skoro svaka regija. Ja mogu nabrojati od ... do ... znači uvijek su bitni učinci. Nije dovoljno samo prepisati, nije dobra poruka samo evo, sjećamo se ministra, nećemo sad imenovati jer sad imamo opet problem sa ministrima, koji sudstvo tj. kojega se, koji se progoni naše pravosuđe, tj. DORH, uvijek padne mi napamet guljenje kumpira. Zamislite sad koliko bi trebalo bit kumpira za ovo sve što triba policija istražiti i što sve osuditi i na koji način će to funkcionirat. Kakva je to poruka prema onoj baki koja je prodavala luk na nekakvoj tržnici pa je zatvorilo svoj proizvod, pa je zatvorilo misec dana u pritvor ili u zatvor. Znači neujednačenost, nejednakost. Ovim zakonom zakonskim okvirima koje mi sada u biti usklađujemo sa EU, mi u biti sa njihovim zakonodavstvo tj. mi u biti ne postižemo ništa ako to ne bude u stvarnosti
Evo, gospodine ministre. Mi bi svakako inzistirali na ovom amandmanu i tražimo glasanje o njemu. Radi se o Centru za očuvanje i reprodukciju istarskih ugroženih pasmina. Znači prije svega istarskog goveda ili boškarina. U tu svrhu Istarska županija zajedno sa gradom Pazinom i "Purisom" Pazin namijenila je prostore koji bi se u tu svrhu uredili. I mislim da bi bilo dobro da i Ministarstvo poljoprivrede da potporu ovom projektu znači u traženih 5 tisuća kuna što znači spašavanje istarskog goveda ali i ostalih ugroženih pasmina na području Istarske županije. Tražimo glasanje. Hvala.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Dakle Hrvatski sabor je u veljači 2009. godine donio Zakon o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. U njemu je stajalo da je Komora samostalna i neovisna stručna i poslovna organizacija. Prema tom zakonu članstvo u Komori propisano je kao obavezno i isticalo se tada da će Komora biti lišena svake politike što nažalost svjedoci smo u praksi nije bio slučaj. Krajem 11. mjeseca te 2009. godine su završeni izbori za Hrvatsku poljoprivrednu komoru i ja ću ovdje podsjetiti kako su tekli ti izbori, odnosno koji je bio odaziv na tim izborima. Ja mislim da je to bitno jer već od tada seže odnosno teče nezadovoljstvo naših poljoprivrednika sa Poljoprivrednom komorom. Dakle, od nekih 185000 obiteljskih gospodarstava i 5800 ostalih subjekata iz Upisnika poljoprivrednih proizvođača u Republici Hrvatskoj koji su činili biračku populaciju glasalo je sve zajedno oko 37000 poljoprivrednika, odnosno njih oko 19%. Članovi Poljoprivredne komore su izabrani na jedinstven način, ja bih rekao dopisnim putem na izborima. Možda vi se sada pitate zašto dopisnim putem, pa zbog toga jer se glasanje obavljalo tako da su se glasački listići poštom slali u Zagreb Povjerenstvu za provođenje izbora za Skupštinu Hrvatske poljoprivredne komore. Evo nekoliko informacija i o tijelima komore, to nismo danas još čuli. Dakle Skupština Hrvatske poljoprivredne komore broji 119 članova, Upravni odbor komore broji 17 članova, Nadzorni odbor 5 članova, tu je još predsjednik komore, Sud časti koji broji 5 članova. Zašto je to bitno? Zbog toga što je sve zajedno 146 osoba koji svi prema Statutu komore imaju pravo na naknadu ako Skupština komore tako odluči, a sudeći po onome što ću kasnije reći, što ću iznijeti očito da je tako i odlučila. Predsjedniku komore pak kaže za obavljanje te funkcije prema Statutu pripada posebna naknada. 2010. godine izmijenjen je Zakon o Poljoprivrednoj komori. Osim što je savjetodavna služba stavljen
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Gotovo uvijek kad se povede rasprava o poljoprivredi na bilo kojoj razini izazove veliku pozornost. Nekako naslućujem da će tako biti i danas. To je zapravo potpuno razumljivo iz bar dva razloga. Prvi je razlog taj da preko polovice stanovništva RH živi od poljoprivrede kao glavnog ili dodatnog izvora prihoda, živi na selu ili je na bilo koji drugi način vezano uz selo. Drugi razlog je što proizvodnja hrane trebala bi biti prioritetna zadaća svake države. Što većoj proizvodnji, a što manjem uvozu trebala bi težiti svaka Vlada, međutim s obzirom da je poljoprivredna proizvodnja izuzetno kompleksna i zahtjevna to nije nimalo jednostavan posao. Upravo zbog toga poljoprivrednim proizvođačima treba pružiti svu moguću pomoć, maksimalno ih rasteretiti od poslova koji su im strani, a omogućiti im da se potpuno posvete poslovima koji znaju, vole i žele raditi. Na tom tragu su i prijedlozi Ministarstva poljoprivrede koje ovdje sada nama daje na raspravu. To je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori i Zakon o Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi. Hrvatska poljoprivredna komora osnovana je kako piše u njezinom statutu s ciljem promicanja, zaštite i zastupanja interesa članova, edukacije, savjetovanja i pružanja potpore članovima komore te pružanja poticanja vrijednosti, očuvanja i unapređenja poljoprivrede i ruralnog prostora. U djelatnost komore spadale su i dvije aktivnosti koje su kasnije regulirane nekim drugim zakonima. To su kontrola mjera ruralnog razvoja i vođenje evidencije izravne prodaje za poljoprivredna gospodarstva. Kojim zakonima je to regulirano rekao nam je predlagač i nema potrebe ponavljati. Osim toga ove dvije djelatnosti Hrvatska poljoprivredna komora nije zapravo ni dosada obavljala pa se njihovim izuzimanjem iz djelatnosti komore ne bi trebalo ništa bitno promijeniti. Novim prijedlogom zakona se također predlaže da članstvo u ko
Uvažavam da je vrijeme poodmaklo i umor. Ja sam Mato Gavaranl Poštovani gospodine potpredsjedniče, Hrvatskog sabora poštovani gospodine ministre. Uvažena gospodo predstavnici Hrvatske narodne banke, kolegice i kolege. Evo ja sam 7 sati strpljivo čekao da dođem na red. Što nedvojbeno nadam se, potvrđuje da spadam u grupu onih kojima je itekako stalo da uzme učešća u ovoj vrlo značajnoj temi. Ne zbog toga da bih napadao našu vladu, ponavljam našu Vladu ne zbog senzacionalizma kako to netko ovdje večeras reče, već naprosto zbog zabrinuosti za ono što se iščitati dade iz ovoga memoranduma o ekonomsko i financijskoj politici. Naime niz puta je do sada spomenuta jamstvena kartica pa ću ja krenuti sa time, koja je nedvojbeno zacrtala put kojim dr. Ivo Sandar na čelu Hrvatske Vlade i stranke želi ići a potom i programom Vlade RH. U mandatnom razdoblju od 2003. do 2007 .godine koji smo imali prilike svi skupa ovdje čuti 23. prosinica prošle godine. Vlada je jamčila smanjenje poreza, gospodarski rast, rast zaposlenosti, rast standarda, odnosno pokretanje Hrvatske. Nepunih 7 mjeseci kasnije izostavši namjerno ili nenamjerno najmanje je bitno izvjestiti o tome Hrvatski sabor i javnost, vlada se MMFu i svih ovih dosadašnjih rasprava je to evidentno a i sam se usuđujem ustvrditi, obvezala suprotno. Umjesto pokretanja ona se obvezala zausatviti Hrvatsku. Umjesto dosegnutih visokih razvojiuh stopa Vlada nudi niže. Čuli smo sa 4,5 na 3,5. 3,7 posto. Nebitno je ali idemo an niže. Koje su i kakve posljedice ove obveze, kako ih je vlada taksativno nabrojila a ja ih išitah iz dokumenta nadam se da govorimo o istom dokumentu. Dakle riječ je o memorandumu o ekonomskoj i financiskoj politici koji ima evo toliko stranica koliko ima. Pa ću ja krenuti redom. Prvo nema realnog povećanja mase plaća, što znači da glavni financijer prilagodbe je nedvojbeno hrvatsski radnik kojemu nema povećanja životnog standarda zbog toga već sada vidim hrvatskoj radnike imamo radnike na ulicama iz razno raznih
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Netko se jučer upitao zašto govorimo o antifašizmu danas? Upravo sada. Pa zato što je antifašizam trajna tekovina europske, odnosno svjetske, demokratske i progresivne tradicije, a doprinos narodnooslobodilačke borbe antifašizmu i novom svjetskom poslijeratnom poretku je neprocjenjiv te trajna vojna politička, kulturna i civilizacijska vrijednost. Sve češća pojava na određenim skupovima ili koncertima su mladi s ustaškim obilježjima bilo da se radi o beretkama sa znakom "U" ili crnim majicama s likom Ante Pavelića ili se radi o poznatom pozdravu "Heil Hitler". Ti mladu su, čini se, prihvatili ne ustaštvo kao javni i politički diskurs te u njemu vide adekvatno rješenje aktualnih hrvatskih problema, a razlog tome je očigledno nepoznavanje osnovnih povijesnih činjenica vezanih za to razdoblje. Nikome zločin ne može biti opravdanje u ime bilo koje ideologije. Za one mlade i stare koji znaju ili žele znati, antifašizam je pozitivan u punom smislu riječi, za razliku od fašizma koji je svojim službenim zakonima i uredbama propisivao mržnju i netoleranciju. Premda formalno spada u povijest navodno pobijeđen nakon II. Svjetskog rata fašizam se na mnoge načine vratio i vraća se i na našim prostorima i na prostorima drugih europskih zemalja. Ne tiho već vrlo bučno. Tako da odgovor na pitanje da li je uopće pobijeđen glasi: nažalost nije. Znate li da u lijepoj našoj postoji čak i hotel koji se naziva imenom ustaškog poglavnika, a interijer je prepun simbola i obilježja ustaštva kao i likova drugih fašističkih lider i nikome ništa. U Hrvatskoj ima mnogo toga što spada u kategoriju netolerancije, kršenja ljudskih prava, rasizma i političkog nasilja. Svega onoga na čemu se temelji fašizam. I zaista, kako kaže slovenski sociolog Ratko Moćnik, granica između fašizma i antifašizma je civilizacijska. Na strani fašizma nema ni civilnog društva ni demokratske politike. I onda se sam po sebi nameće odgovor zašto isticanje i stalno
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege evo ja se slažem sa kolegicom Mađerić u jednoj stvari prekasno su se stručnjaci uključili u sve to skupa. Evo revizija je napravila izvanredan posao, ali ja bi htio da revizija ustanovi da mi se ne možemo baviti populizmom i govoriti kako ćemo smanjivati plaće stručnjacima i tko će nam raditi? Stručnjaci svi koji nešto znaju su cijenjeni i vani i odvući će nam sve te stručnjake van. I mi ćemo ostati tu bez stručnog kadra samo zato jer govorimo kako ćemo smanjivati plaće stručnjacima. Pa kamo ćemo mi doći s takvom retorikom? Mislim da mi trebamo predvidjeti nagrade za takve ljude i da im trebamo povećati još plaće da bi mogli povući ta sredstva koja mi trebamo. I mi na njima dobivamo, ako će oni dobiti veće plaće, sigurno da će se zalagati da mi povučemo čim više sredstava i to je naša dobit u svemu tome. A ovo je istina da prekasno su se uključili stručnjaci i ja se nadam da će ova nova Vlada prepoznati tu stvar da treba stručnjake nagraditi da bi ostali tu kod nas i da nam povuku čim veća sredstva za nas. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospođu potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Kajin u svom izlaganju koji dobrim dijelom podržavam imao je nekoliko netočnih navoda, konstatacija koje ne stoje. Ja ću navesti dvije. Prva. Na dobrom smo putu da kapituliramo u borbi protiv droga. Smatram da hrvatsko društvo i hrvatska Vlada i institucije hrvatskog društva reagiraju adekvatno, ali problem droga nije samo problem u Hrvatskoj. To je i problem suvremenog svijeta. S druge strane ću spomenuti da jedinice lokalne samouprave i nevladine udruge daju također svoj obol i doprinosu u prevenciji. I drugi netočan navod je da svi šutimo. Smatram da i mi u Hrvatskom saboru i da mediji dosta govore, dosta pišu o tom, možda na jedan senzacionalistički način, ali u svakom slučaju bi trebalo više govoriti o edukaciji. Svakako bi naglasio ulogu crkve. Kad je riječ o glasnosti, kad je riječ o porukama mislim da ona na najbolji mogući način upućuje poruke i obitelji i svakom pojedincu, a poglavito mladim ljudima koji su de facto svaki dan u prilici da, i u prilici da konzumiraju odnosno da budu, da uđu u jedan svijet u koji nitko od nas ne bi želio da uđu. Evo, hvala lijepo.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre sa zamjenicima, kolegice i kolege. Evo, pred nama je cijeli dan rebalans proračuna kojeg nam je uputila koalicijska Vlada za 2014., naravno sa projekcijama 2015. i '16., a učinjen je prema, između ostaloga, prema preporukama i smjernicama Vijeća EU u što bržem rješavanju proračunskog deficita. Hrvatska nije izuzetak kao članica EU, a niti je jedina koja je ušla u proceduru prekomjernog deficita. U proceduri prekomjernog deficita nalazi se ili je prošlo više od polovice zemalja članica EU. Reforme koje je Vlada provela nisu bile dovoljne za brži gospodarski rast i razvoj Hrvatske, ali isto tako ni gospodarska situacija u EU nije puno bolja, a niti u našem okruženju. Jedan od većih ili glavnih uzroka rasta državnog deficita su izdvajanja visokih sredstava za isplatu kamata, dok s druge strane nedovoljni rast gospodarstva stvara manjak proračunskih prihoda. Kriza nam traje već od 2008. godine i dovela nas je u tešku financijsku situaciju. Ministarstvo financija provodi financijsku disciplinu, ali disciplina nije dovoljna za izlazak iz krize te smanjenje deficita. Određene pogodnosti poduzetnicima i gospodarstvu nisu dale očekivane rezultate. Potrebno je provesti reforme u javnoj upravi, racionalizirati izdatke za plaće, omogućiti financiranje projekata iz fondova EU koji potiču rast gospodarstva. Preporukama Vijeća EU za smanjenje prekomjernog deficita, proračunskog deficita Vlada predlaže povećanje prihoda sa 113,1 milijardu kuna na 117,1 milijardu kuna dok se rashodi neznatno povećavaju sa 130,5 milijardi na 130,7 milijardi kuna. Deficit državnog proračuna predviđa se u iznosu od 13,6 milijardi kuna ili što iznosi 4,1% BDP-a. Izvan proračunski korisnici bilježit će isto tako manjak od 0,4% proračuna pa će manjak opće države biti na razini od 4,5% BDP-a. Javni dug u 2014. godini iznosit će 69,5% BDP-a, ali uz navedeno rast BDP-a u 2014. predviđa se za 0,2%. Mjere u 2014. godini predlažu se, mjerama za 2014. godinu pred
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu na 20. sjednici 13. srpnja razmotrio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 407. Odbor je pitanje raspravio kao matično radno tijelo, a uvodno obrazloženje podnijeli su predstavnici predlagatelja. Predlagatelj polazi od gospodarske situacije u Republici Hrvatskoj i potrebe za hitnim rebalansom državnog proračuna. Zakonskim restrikcijama ukida se obveza državnog proračuna za financiranje prijevoza sredstvima redovnog putničkog javnog linijskog prijevoza za učenike srednjih škola koji su ostvarivali to pravo. Isto se predlaže u pogledu sredstava za financiranje smještaja i prehrane učenika u učeničkim domovima kao i u pogledu dosadašnje zakonske obveze da se sufinanciraju škole koje provode tzv. alternativne obrazovne programe. Učinak ovih odredbi predlagatelj ublažava dopunom prema kojoj bi Vlada Republike Hrvatske mogla sukladno raspoloživim sredstvima državnog proračuna za svaku godinu donijeti odluku o financiranju, odnosno sufinanciranju prijevoza za učenike srednjih škola. U istom smjeru ide predložena odredba prema kojoj bi u svojim proračunima jedinice lokalne i područne, regionalne samouprave osiguravale sredstva potpore za sufinanciranje smještaja i prehrane učenika u učeničkim domovima. U raspravi su došli do izražaja različiti pristupi u odnosu na ovaj prijedlog počevši od stajališta da je načelno neprihvatljivo započinjati sa proračunskim restrikcijama i štednjom na tako osjetljivoj populaciji kao što su učenici srednjih škola. Predstavnik predlagatelja i dio sudionika u raspravi koji su s praktičnim iskustvom iz svog dosadašnjeg rada istaknuli su da se ne radi o ukidanju ovih prava već o njihovoj redukciji koja ne bi nikako zahvatila socijalno osjetljive slojeve učeničke populacije. Kada se radi o izdacima za učeničke domove stanje će se vratiti
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Zakon o mirovinskom osiguranju do sada je prošao kroz mnoge izmjene i dopune i samo po sebi govori da su reforme u području mirovinskog osiguranja iznimno osjetljive, iznimno teške i izazivaju iznimne burne reakcije u široj javnosti. I ovaj prijedlog Zakona o mirovinskom osiguranju donosi određene promjene u sustavu mirovinskog osiguranja koje su već izazvale burne reakcije kako građana, tako i stručne javnosti. I stoga smatramo da je dobro što je danas predsjednica Vlade, odnosno Vlada prihvatila da ovaj prijedlog zakona ide u drugo čitanje, i vjerujem da će Vlada pronaći zajedno i sa socijalnim partnerima određeno kompromisno rješenje na zadovoljstvo svih. Naime u ovom uvodnom obrazloženju ovog prijedloga zakona predlagatelj ističe da polazeći od aktualne gospodarske financijske situacije Vlada Republike Hrvatske u svibnju 2010. godine predstavila program gospodarskog oporavka, u kojem ističe da će se obaviti pripreme za uvođenje promjena u sustav mirovinskog osiguranja. Dok se prva mjera provodi ili je u jednom svom dijelu već i provedena, u sklopu druge mjere predviđeno je postupno usklađivanje zakonske dobi za odlazak u starosnu mirovinu i prijevremenu starosnu mirovinu za žene i izmjene pravila za odlazak u prijevremenu starosnu mirovinu, odnosno umanjenje iznosa prijevremene starosne mirovine. Predloženim Zakonom uredilo bi se postupno povećanje dobne granice žene za stjecanje prava na prijevremenu starosnu mirovinu i starosnu mirovinu i povećanje mirovinskog staža za prijevremenu starosnu mirovinu te izjednačavanje dobne granice za roditelje za stjecanje prava za obiteljsku mirovinu. Predlaže se povećanje dobne granice za 6 mjeseci u svakoj kalendarskoj godini u razdoblju od 2011. do 2019. godine. Uvjeti za stjecanje prava na prijevremenu starosnu mirovinu i starosnu mirovinu za muškarce i žene izjednačili bi se 2020. godine. Time bi se otklonila nejednako
Hvala lijepo. Pa kolega Jovanović sjećam se rasprava kad je bilo riječi o Strategiji razvoja zdravstva i kada su riječi hvale također dolazile s vaše strane i kako su bile vrlo pohvalne za gotovo zlatoustog ministra koji je sipao sve najbolje i kako će biti naše zdravstvo fantastično itd. Sjećamo se da će liste čekanja nestati u roku od mjesec dana, kako on to provede. I na kraju što imamo? Rekli ste o starim zgradama o kojima ste pričali. Imate novu zgradu poliklinike u Slavonskom Brodu koja je dva puta otvarana, i janjac se pojeo i vrtio i za predsjedničke izbore itd. koja još uvijek ne radi i ne prima pacijente. Ne znam, evo ministar je ovdje, možda nam nešto može konkretno reći kad će ta novoizgrađena poliklinika, ona stoji, dakle problem je oprema i još neke druge stvari, proraditi u Slavonskom Brodu? Dakle, bila je dva puta otvarana, prigodno, prigodničarski sa dobrom teletinom i janjetinom ali nažalost osim otvaranja pacijenata nema, a janjetina se pojela. I drugo, recite mi sad kroz ove tri godine i više vladavine Kukuriku koalicije kako stojimo sa listama čekanja nakon što ste nam obećali i nakon što je bivši ministar obećao smanjivanje lista čekanja, za očni pregled ako nije hitan, ako nije što kažu špena upala u oko, za očni pregled vas naručuje bilo gdje ja mislim u Hrvatskoj minimum mjesec dana. Vi ne možete doći kod okuliste. Broj stanovnika se smanjio, broj liječnika se povećao, dio stanovništva je otišao, emigrirao u druge države i mi imamo povećavanje broja dana čekanja ne samo na dijagnostiku i poglavito za operativne zahvate. Koliko se čeka umjetno koljeno? Koliko se čeka umjetni kuk? Koliko se čeka magnetska rezonanca? Evo sad mi je rekla žena da je naručena za 2016. za magnetsku rezonancu.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice, dame i gospodo saborski zastupnici. Klub Demokratskog centra <PARTY>-a podržava izmjene i dopune Kaznenog zakona. Usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa europskim pravnim propisima je jedan od prioriteta normativnog institucionalnog približavanja Republike Hrvatske Europskoj uniji. Ovdje se radi o nizu mjera i postupaka da se naš pravni sustav prilagodi pravnoj stečevini Europske unije. Brojna su područja koja treba prilagoditi: pitanje azila, migracija, organiziranog kriminala, suzbijanje zloupotrebe droge, ekstradicije i sl. Sve promjene i prilagodbe sa propisima Europske unije trebale bi dovesti do prvo stabilnosti institucija koje osiguravaju demokraciju, pravnu državu, poštivanje ljudskih prava i prava manjina. Drugo, postojanje djelotvornog tržišnog gospodarstva. Treće, sposobnost nacionalnog gospodarstva da izdrži tržišni pritisak. Četvrto, osposobit se za preuzete obveze iz članstva koje provode političke, ekonomske i monetarne mjere Europske unije. U kaznenom zakonodavstvu usklađivanje ide u pravcu prilagodbe domaćeg pozitivnog zakonodavstva sa međunarodnim konvencijama na području organiziranog kriminala, k kibernetičkog kriminala, korupcije, suzbijanja međunarodnog terorizma i borbe sa njegovim financijerima te usklađivanje odredbi u grupi kaznenih djela ratnih zločina sa odredbama Rimskog statuta. U ovom izlaganju osvrnuo bih se na nekoliko društveno opasnih pojavi koje sada postaju i dobivaju točnu, potpunu, suvremene i nedvosmislene definicije. Zločin protiv čovječnosti sada sveobuhvatno determiniran i cjelovit sa zapovjednom odgovornošću i novačenjem plaćenika podsjeća nas na velike tragedije u prošlosti i u skoroj prošlosti. Oštrica kaznene odgovornosti pogodila bi na pravo mjesto. U najskorije vrijeme moramo biti sposobni procesuirati optužbe haaškog tužiteljstva protiv hrvatskih državljana da bismo im osigurali pošteno i zakonito suđenje stvaramo materijalno pravne okvire kojima ni jedan hrvatski drža
Cijenjeni kolega Baranović, moram priznat da je vrlo korektno od vas i lijepo i stranački korektno da branite i obrazlažete i stojite iza politike resornog ministra gospodarstva. To je sasma u redu, ali ima tu jedno ali. U onom dijelu vaše diskusije se ne bih složio i mislim da se to dogoditi neće kada budemo imali južni tok. Nikakav plin u Hrvatskoj pojeftiniti neće. Radi se samo o tome da ćemo imati veću sigurnost opskrbe, da ćemo imati liberalnije tržište i zapravo konkurenciju dobavljača. Ali čisto sumnjam da će netko tko ima plin ga prodavati jeftinije nego što ga prodaje nego što ga prodaje sada. Hoću reći da je plin tržišna djelatnost, nije komunalna i prestao je biti komunalna, a da će socijalna komponenta bit samo u smislu gradova i općina koliko budu socijalni program uveli za one koji cijenu tržnu tog plina ne budu mogli platiti kao i neke druge djelatnosti koje se subvencioniraju.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Borić, vi ste u ovoj svojoj raspravi od 10 minuta <PARTY> spomenuli čak 17 puta, pa me živo interesira tko je na vlasti <PARTY>, <PARTY>, ne znam. 17 puta ja sam brojao, 17 puta ste spomenuli <PARTY>, prva činjenica. Druga, da vam nije <PARTY>-a mi bi sad i hranu i lijekove plaćali po stopi od 13%. Prema tome, vi u <PARTY>-u sjedi jedan. To vam je druga činjenica. Treća činjenica vam je da vam je BDP danas porastao 2,9% a da vi uvodite najveću stopu PDV-a u ugostiteljstvu u Europi nakon Grčke. Drugi puta sjedi jedan. Ovo što ste vi danas napravili i pokušavate se oprati i da 17 puta spomenete drugu stranku, da ni u jednoj rečenici osim u dijelovima rečenice ne spomenete pozitivne pomake ove reforme to dovoljno govori meni, a vjerojatno i hrvatskoj javnosti koja nas sluša da je ovo i za vas jedna katastrofalna porezna reforma.