EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Gospodine potpredsjedniče, hvala lijepo. Moram reći da smo, danas smo puno toga rekli o situaciji u krizi. Na kraju krajeva i ovu sabornicu iskoristili za preuveličavanje i prezentiranje svojih egzibicionističkih karakteristika na jednoj i drugoj strani, međutim situacija je toliko složena da bismo zaista trebali svi razmisliti o tome što možemo učiniti za ovu državu, a da ju čim prije izvedemo iz krize. Uvođenje poreza poznato je još od ranog srednjeg vijeka i nije nikakva novost i čak dijete u osnovnoj školi može procijeniti da je najjednostavniji i najbrži način uvesti porez na skupinu koja redovito plaća i koja je najbrojnija u državi i da se time može ostvariti velika ušteda, odnosno na brzi način i jednostavan stvoriti određeni fond sredstava za trošenje. Moram reći da sam izrazito iznenađena jednom sporošću, zastarjelošću i jednim potpuno krivim načinom rada i naših savjetnika poreznih i onih ostalih koji savjetuju ministra i Vladu, jer u ovim kriznim situacijama možemo iskoristiti da unesemo neke novine, neke promjene, neka kvalitetnija rješenja, jer kriza može biti i šansa za rješenje nečega što u normalnim okolnostima i u normalnim uvjetima nemamo niti hrabrosti, niti volje, niti to možemo napraviti. Međutim mi smo zauzeli jedan zastarjeli srednjovjekovni, starinski model udari po puku, pa puk bude to već nekako platio. Iskreno rečeno nisam sigurna da će to dugo držati vodu, zato što je ta skupina stanovništva na koju mi vršimo pritisak za povećanje poreza je zapravo skupina koja čini temelj našega društva. Skupina koja je najugroženija, koja je najčešće znači i radno sposobna ili su to penzioneri koji imaju kakvu takvu mirovinu. Mi smo danas puno puta i jučer čuli koja skupine nismo dirali. Pa normalno, nećemo dirati one skupine do 3 tisuće kuna, kad su oni već na rubu snaga i na rubu mogućnosti da normalno žive, pa smo udarili one malo kvalitetnije skupine od 3 tisuće kuna, kao da se radi o 3 tisuće eura ili nekakvoj cifri koja bi, ako ju porezovate reci
Poštovani kolega to je stvar opredjeljenja. Pa nemojte mi reći da su županije financirale sve ove programe koje ste rekli, samo od onih sredstava koje su dobile od prodaje ili davanja zemlje u zakup. Što je onda s onim lokalnim jedinicama samouprave koje uopće svoje programe nisu donijele? Što to znači onda da one nisu uopće ništa financirale? Pa postoje i druga sredstva u županijama i stvar je opredjeljenja. Da li smatrate potrebnim sufinancirati i pomagati poljoprivrednim proizvođačima ili to ne želite.
Poštovana gda. saborska zastupnice. Lako je biti general poslije bitke jer netko tada imao elemente kojima je mogao predvidjeti kava će biti situacija. Očekivali smo i loše, ali smo balansirali između održavanja ekonomskih aktivnosti i očuvanja zdravlja. Mjere koje su se donosile u tom trenutku bile su primjerene i adekvatne. Da je netko imao čarobnu formulu i recept bilo gdje u svijetu i u Europi već bi ga primijenio. Međutim, nisam siguran da je bilo koja zemlja značajnije polučila rezultate u svojim različitim fazama razvoja ove virusne bolesti. Prema tome, svako se snalazio na načine na koji je znao, naš put je bio struka, epidemiološka analiza, stručne mjere prilagođene aktualnom trenutku. Hvala vama. Gotovo da se vašim riječima ne treba ništa dodati. Dakle, činjenica je da živimo u vrijeme pandemije kao i čitav svijet, da ljudi obolijevaju, nažalost i umiru, da zdravstveni radnici rade svoje posao, a da manjina se ne ponaša odgovorno. Dakle, ukoliko smo svjesni da se virus širi na blizinu, da ne treba dodirivati se, da treba nositi masku, pa napravimo sve onda da sačuvamo živote i zdravlje naših sugrađana. Ne govorim o nekim aktivnostima koje su od iznimne važnosti, govorimo o nekakvom komoditetu bez kojeg doista možemo na neko kraće vrijeme jel epidemiološki pokazatelji, što se vidi već sada i nekim dijelovima svijeta ukazuju da ukoliko smo disciplinirani, ukoliko smanjimo transmisiju virusa da epidemija sama po sebi ulazi u neki svoj drugi krug koji može i jenjati. Naravno da imamo i dodatne elemente, a to su cjepivo i ostale neki novi lijekovi i pomoćne metode.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo poštovani zastupniče, sami kako ste rekli oko raznih spoznaja, evo ja bi vas želio nešto pitati vas kao bivšeg ministra, bivšeg ministra uprave, sigurno da bi želio čuti česte dogovore vas i premijera tada Milanovića jel to može biti onako javno to bi bilo vrlo zanimljivo oko raznih situacija ovo što ste pričali, ali jedna je onako bitna stvar oko ćiriličnih ploča i inicijative, da li je to vaša ili bivšeg premijera Milanovića, ko je tu inicijativu dao onako u jutarnje sate kao kad smo nekad u Domovinskom ratu išli u akcije kad ste vi te ploče onako postavili, jel to bila vaša inicijativa ili tadašnjeg našeg predsjednika ovaj evo vjerujem mene osobno zanima, a vjerujem da bi to onako širu javnost čisto zanimalo, sad da li možete biti iskreni kao narodni zastupnik ili ta partijska šutnja je što vam ne zamjeram dapače poštujem, hvala.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja ću se naravno uključiti u ovaj dio razgovora o Slavoniji, naprosto što, pogotovo nakon replika koje smo čuli, ja ću postaviti ovakvo pitanje. Ako je to sve istina, tvrdite da jeste, da su silni novci u Slavoniju ulagani, da se puno pomagalo, a činjenica jeste da je slavonski dio najnerazvijeniji dio Hrvatske, činjenica jeste da je nezaposlenost tamo najviša, činjenica jeste da se tamo najteže živi. Ja postavljam pitanje evo svima koji govore o tome da ne treba od Slavonije praviti slučaj. Da li su onda slavonski ljudi, da kažem nesposobni, lijeni ili ne znam što, da uz takva silna ulaganja ne uspijevaju razviti određenu proizvodnju? Da ne uspijevaju osigurati radna mjesta? Da ne uspijevaju živjeti na razini srednje razvijenih gradova, općina, županija u Hrvatskoj. Ili je možda, dopustite i takvo jedno pitanje, u pitanju to da je netko ta ista sredstva preusmjerio u nešto na što nije trebao ili smio usmjeriti. Dajte nekakav odgovor, jer ovo sve je priča koja nema uporište u Slavoniji. Vjerujte sve ovo što je prethodno rečeno da u Slavoniji nije baš tako, neće baš tako zvučati u Slavoniji. Ja ću se baš potruditi po povratku da razgovaram s nekim ljudima da vidim šta oni misle o ovim primjedbama. No vratimo se temi. Naravno pred nama je prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora sa Europskom bankom za, koji treba da osigura određena sredstva za ove dijelove koridora VC koji su ovdje navedeni, od kojih je 3 i pol kilometra na području dakle ovog Slavonije, dakle na sjevernom dijelu, i 9 kilometara u južnom dijelu. Ja sam u prethodnoj replici rekao da je Slavonija nedovoljno prometno povezana. Nominalno gledano kroz Slavoniju ovoga trenutka prolaze dva velika koridora, jedan je ovaj 10. longitudalni, dakle uzdužni pan europski koridor koji ima željezničke pruge, i uz koji ide autocesta A3 o kojoj je isto ovdje bilo riječi. Isto tako kroz Slavoniju prolazi 7. paneuropski dunavski koridor, no oba ta koridora su nedov
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Osnivanje sveučilišta u Puli je pitanje od nacionalnog značaja, pitanje osnivanja jedne snažne državne institucije u Puli koja će omogućiti ne samo razvoj znanosti već sve ono što znanost nosi sa sobom. I uvjeren sam da će naš ekonomski rast i ukupni društveni rast sa sveučilištem u Puli biti primjeran i konkurentan na način na koji Istru želimo imati u narednom vremenu i na način kako Istra sigurno zaslužuje. Glavna ideja je da to sveučilište koje će svojom vrsnoćom i kvalitetom nastavnog i znanstvenog rada pridonositi raspoznatljivosti sveučilišne zajednice i biti stožer razvoja hrvatskoga zapada. Moram reći da je ključna riječ pri provedbi vrsnoća. Vrsnoća u svim aspektima, a misija sveučilišta je upravo ostvariti i zadržati najvišu moguću razinu vrsnoće u nastavi i u znanstvenom radu. Pri ostvarivanju toga glavni ciljevi sveučilišta trebali bi biti svakako zapošljavanje vrsnog nastavnog osoblja i to tako da zapravo tome nastavnom osoblju ovo sveučilište bude domicilno sveučilište. Da upisuje vrhunske studente iz Istre i da bi sveučilište u Puli trebalo biti takvo sveučilište koje će biti zanimljivo studentima iz cijele Hrvatske, ali i sveučilište koje će biti prepoznatljivo kao sveučilište koje će privući studente iz svih dijelova Europe. U okviru današnjih tendencija na sveučilištima u Europi i u stvaranju visokoškolskog europskog prostora, zajedničkoga, harmoniziranoga prostora, moramo stajati na poziciji da se na sveučilištu ne smije odvajati znanost od visoke naobrazbe, tj. da sveučilište ne smije ispustiti istraživanje nego to mora biti komplementarno i da jako sveučilište može biti jako sveučilište upravo zato što se na njemu preddiplomski, diplomski i postdiplomski studij, odnosno sva tri ciklusa predviđena u okviru Bolonjske deklaracije izvode temeljem i slijedom onoga što se na tom sveučilištu promišlja ili istražuje i jedino tako sveučilište može jačati cijel
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade, dakle svršetkom prošle godine posebice nakon nečega što ste nadobudno nazvali mirovinskom reformom, u djelu javnosti počela se pojavljivati informacija da kanite hrvatsku kunu zamijeniti eurom. Slučajno u isto vrijeme prigodno je uručena i jedna nagrada guverneru HNB-a a spomenuti laureat je u me Vlade vrlo uskoro najavio kako će Hrvatska ove godine poslati pismo namjere svoga ulaska u mehanizam RN2, Europskoj središnjoj banci. Moje pitanje je vrlo jednostavno i stoga bih molila jasan odgovor bez retoričkih akrobacija, zluradih prozivki i nultog govora općenito, dakle kanite li doista hrvatsku kunu ubrzo zamijeniti eurom? Ukoliko je vaš odgovor da, onda nam molim vas svima objasnite na temelju zapravo kojega legitimiteta biste pokrenuli taj postupak jer u svojem predizbornom programu odnosno kampanji, niti jednom riječju nije bilo spomenuto uvođenje eura, dakle govorim o poglavlju javne financije i monetarna politika. Dakle, niti ste posljedično ukoliko ste to željeli učiniti, inicirali bilokakvu javnu raspravu. Naravno da ovdje uopće ne želim spominjati referendum jer je opće poznato da su vam referendumi toliko dragi da ste sposobni zajedno sa svojim suradnicima sa hrvatskog zemljovida čak poništiti jedan grad veličine Vukovara dakle 30 000 ljudi proglasiti nepismenima. Gospodine Plenkoviću, ja vidim da se vi jednostavno ne možete riješiti onih starih demona o kojima smo pričali, dakle nek vas prestane boliti taj moj odnos sa <PARTY>-om, doista je već smiješno. Također, nećete mene za razliku od svojih kolega učiti čime se smijem baviti, a čime se ne smijem baviti. Dakle s time smo sada raskrstili. Ovdje ono što me više brine je ta vaša tendencija ka jednom čistom apsolutizmu. Znači li to što ste sada sve rekli da mi svi ovdje koji sjedimo u hrvatskoj sabornici možemo pokupiti svoje stvari izaći vani, izaći iz odbora u kojima sudjelujemo, da svi znanstveni instituti u ovoj državi mogu odmah staviti ključ u bravu jer post
Poštovani gospodine predsjedniče kako što sam prozvan od zastupnika Lučina gdje je strašnu stvar čuo od mene gdje uspoređuje manjine sa, o kojima se sad ovaj čas riječ sa hrvatskim braniteljima. Ja to činim i to svjesno i namjerno jer to je naše okruženje, mi tu živimo, mi smo i svjedoci i odgovorni i hrvatski branitelji su nešto što da nije bilo njih mi o ovome zakonu liberalnom kojeg ja apsolutno nisam ja takav kao što su novine donijele o meni. Ja sam razuman čovjek ali prioritetno treba posložiti stvari da bi naprosto izgledale onako kako treba. Prema tome ja se zalažem, ja sam rekao riješit ćemo i ovo ali dajte gospodo tako žućno jer to i ove zajednice, te manjine koje jesu one žele to. Dakle da se to riješi. A drugo, ne mogu se oteti dojmu kao liječnik da Poštovani zastupnik Frane Matušić.
... Dekokratski centar smatra Zakon o medijima vrlo važnim. Iz tog razloga je u prošlom mandatu točnije 2003. godine gospođa Vesna Škare-Ožbolt u ime Kluba zastupnika <PARTY>-a dala u proceduru Zakon o medijima. Novinarstvo zadovoljava primarnu ljudsku potrebu a to je potreba za informacijama. Temeljna krilatica novinarstva oduvijek je bila da dobra informacija označava moć jer onaj tko više zna, taj više i može. Ovaj Zakon smatramo vrlo bitnim i važnim jer u njegovim prihvaćanjem djelovati ćemo na daljnji razvoj medija u Hrvatskoj, njihovu raznovrsnost te na taj način što objektivniji prijenos informacija. A kvalitetan Zakon o medijima od nas zahtjeva i Europska unija. Mišljenja smo da bi trebalo bolje definirati zaštitu privatnosti. Točnije da se bolje definira kada se smije povrijediti pravo na privatnost. Trebalo bi propisati da se sudski sporovi o objavi ispravaka rješavaju po hitnom postupku. Što je <PARTY> predložio u svom Prijedlogu zakona o medijima. Trebalo bi definirati da je nakladnik medija obavezan na odgovarajući način na početku kalendarske godine ili najmanje jednom u svakoj godini cjelovito obavjestiti javnost o programskoj osnovi, odnosno osnovnoj uredničkoj orjentaciji, osobito kada se radi o opće informativnom tisku, o vlasničkoj strukturi, financiranju i financijskim rezultatima medija. Te svim drugim činjenicama koje su potrebite kako bi javnost mogla prosuditi o vrijednosti obavljanja informacije, ideje, mišljenja. Trebalo bi da li ovim Zakonom definirati prava i obaveze honorarnih suradnika u medijima. Gotovo svaka medijska kuća ima honorarne suradnike koji rade za tu medijsku kuću. Iako obavljaju posao novinara rade i više od prosječnog radnog vremena koje rade zaposlenici u nekim drugim branšama. Honorarci nemaju gotovo nikakva prava od socijalnih, zdravstvenih, mirovinskih. <PARTY> podržava odluku o obvezama države radi poticanja pluralizma, raznovrsnosti medija, država bi trebala poticati razvoj, ... te poduzimati aktivne mjere u prilog
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Kosor, htio bih malo pojasniti ovu skupinu umirovljenika do 1500 kuna, naravno da to nije nekakva mirovina od koje se praktički može živjeti niti plaćati režije, međutim moramo znati strukturu tih umirovljenika koji su u toj skupini. Kod njih imamo oko 140 tisuća korisnika ino mirovina, to su oni ljudi koji su u prosjeku 11 godina radili u Hrvatskoj, a ostatak imaju negdje u Njemačkoj, Austriji ili u nekoj stranoj državi. Prosjek im je oko 720 kuna, možda onaj drugi dio mirovine 700 eura. Prema tome oni su se našli u toj grupi i tako na taj način snizu ukupni prosjek. Isto tako u toj grupi su i poljoprivrednici. Imamo poljoprivrednike starije koji su umirovljeni do '98.godine i njihov prosjek je oko 900 kuna, ali im je prosječan staž 16 godina. Imamo i nove umirovljenike poljoprivrednike sa stažem od 20 godina koji imaju 300 kuna više, prema tome opet su oni svi u istoj skupini. Radi se o vrlo malom i niskom stažu i niskim mirovinama. Isto tako tu su i oko 190 tisuća korisnika najnižih mirovina, a to su ljudi koji su u svom radnom vijeku imali vrlo niske plaće čije je danas mirovina negdje oko 980 kuna, a razliku kao nekakav socijalni dodatak to je kao socijalna nekakva sigurnost koja iznosi još nekakvih 450 kuna i prema tome to je prosjek ispod 1500 kuna. Hvala.
Evo samo dvije rečenice. Isto tako, upravo sam to ja htio reći, da je Zakon sličan koji je, sve primjedbe su unesene, korisne koje su ona dva prethodna čitanja je u ovaj zakon. i potkrala se jedna moja, u mojem izlaganju prošlom jedna greška od 636 testiranih mladih vozača na drogu nije 26%, nego 26 ukupno ih je bilo. Tako da ne bi se tu poslije koristilo kao, to bi ipak bio preveliki postotak. Hvala lijepa. mislio sam da je to bilo neprimjećeno, međutim kad se to sada počelo citirati da se dalje ne bi citiralo od 636 testiranih 26 je bilo pozitivno na drogu.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa moram napomenuti da nije samo Koprivničko-križevačka županija ta koja je dobila manje novca ili kojoj se stalno ili neprestano ukidaju novci za pojedine projekte. Slično je prošla i Varaždinska županija isto tako u programu vodoopskrbe. Međutim ono što je u ovom rebalansu proračuna fascinantno, da sve ono što bi trebalo ići za razvoj od poljoprivrede i gospodarstva smanjuje se, a posebno naglašavam ovaj dio još jedanputa jer je to izuzetno važno, kada se radi o školstvu onda je problem za novootvorene školske objekte nema novca. Napominjem od kuda onda 340 milijuna kuna za dodatno za plaće državnih službenika. Očito da je ova Vlada zaposlila nove ljude, a mi nikako da dobijemo podatke koliko je to novih ljudi. Isto tako u ovom rebalansu proračuna imamo da se 50 milijuna izuzima, manje ide od jubilarnih nagrada, od obveza po kolektivnim ugovorima, samo ne znamo zbog čega je to tako. Mi smo svoj grijeh platili, izgubili smo izbore 2000. zato što smo neke stvari, odnosno 2003. zato što neke stvari nismo napravili. Ali gospodo od carinika pa do kolektivnih ugovora i obveza imate mogućnosti povećati plaće i ispunjavati obveze. Koji je to sada libi što se dogodilo prijašnjih godina. Sada govorimo o današnjem vremenu i onome što će se događati do sljedeće godine. Mislim da mi kao zastupnici ipak moramo vrlo jasno i precizno o tome progovoriti.
Ispravio bih netočan navod gospođe Trakoštanec u smislu da je dala netočan podatak za prošlu godinu. Hrvatska država je za sve nacionalne manjine izdvojila 22 milijuna kuna od čega je 5 milijuna kuna dobila zajednica Srba i zajednica Crnogoraca. Upoređujući taj iznos u odnosu na ukupan iznos za sve manjine to je svega 22% od ukupne svote koliko je zapravo izdvojeno za rad nacionalnih manjina. Mislim, to je točan podatak i nema oko toga nikakve diskusije s obzirom na procent koliko Srba ima u Republici Hrvatskoj to je 65%.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa poštovani ministre evo mene zanima naplata poreza na cestovna, motorna vozila budući da se ovdje radi, znači u konkretnom slučaju u obavljanju usluge platnog prometa za 3 osobu, dakle u svoje ime i za svoj račun u funkciji posrednika, pravna osoba koju vi predlažete dužna je sukladno Zakonu o platnom prometu imati ugovor sa financijskom institucijom u čije ime i račun će obavljati platni promet kao što je to slučaj i sa Tiskom, sa benzinskim postajama te drugim pravnim osobama koje obavljaju uslugu platnog prometa kao posrednici banaka. Na taj način postiže se da je cijena usluge platnog prometa za građane daleko niža nego da tu istu uslugu plaćaju u stanicama za tehničke preglede vozila. Dakle, prema sadašnjem prijedlogu i sadašnjem stanju ovog zakona ja vas pitam budući da će se taj porez plaćati u stanicama za tehnički pregled, koliko će građani morati platiti tu naknadu stanicama za tehnički pregled koja će također biti uvećana za 25% PDV-a naravno dok su do sada taj porez mogli platiti internetom za maksimalno dvije kune bankarske provizije ili u Tisku za 3,5 kune provizije i to sve bez PDV-a jer su financijske usluge oslobođene plaćanja PDV-a. U slučaju obvezne primjene Zakona o platnom prometu za obavljanje platnih usluga i u stanicama za tehnički pregled vozila javni prihodi biti će već isti ili sljedeći radni dan na računima korisnika te nema potrebe za njihovom raspodjelom te naknadnim prebacivanjem na račun korisnika. Isti slučaj koji se predlaže ovim zakonom već se u praksi primjenjuje za naplatu godišnje naknade za ceste i naknadu za zaštitu okoliša pa se postavlja opravdano pitanje tko je i zašto omogućujete da stanice za tehnički pregled obavljaju usluge platnog prometa za treće osobe suprotno odredbama Zakona o platnom prometu te da su građani za tu uslugu prisiljeni temeljem podzakonskih akata plaćati po 6 puta veću cijenu u odnosu na tržišne cijene.
Poštovana zastupnice Benčić, slažem se sa vama da je potrebno iskoristiti ovu priliku i uvesti veliku transparentnost odnosno puno veću transparentnost trošenja javnog novca nego li je to uvriježeno inače. Ovo je prilika da se inaugurira primjer koji je vladajuća većina najavila. O transparentnosti trošenja sredstava na lokalnom i županijskom odnosno regionalnom nivou. Pa gdje ćete bolji primjer nego kada se daje prilika potrošiti milijarde i milijarde, dakle višestruka veličina gradskog proračuna u samo jedan projekt obnove zgrada. Dakle, ovo je prilika da pokažemo, odnosno da vladajući pokažu koliko su ozbiljni u svojoj namjeri uvođenja transparentnosti u lokalne i regionalne jedinice.
Htjeli smo ovim amandmanom ukazati još jedanput na onu situaciju koju smo imali u raspravi na plenarnoj sjednici Sabora, a prvi put se zapravo u članku 3. stavku 3. navodi termin bračni drugovi. Dakle, inzistirali smo da se izjednači bračna i izvanbračna zajednica i obzirom na puno vremena potrošenog u elaboriranje na saborskoj sjednici, ovdje ne želim više oduzimati nikome vrijeme, ali želim reći da 2009. godine 21. stoljeće i 3. milenij, je zapravo nedopustivo da se za zdravstvenom iskaznicom u lijevoj ruci i sa vjenčanim listom u desnoj ruci ili u ustima ostvaruje pravo na zdravstvenu pomoć i zdravstvenu uslugu. Molim glasovanje.
Pa to je evo gospodine zastupniče pravi primjer kako vi mislite da možete vladati Hrvatskom. Niste vi istražitelj, niste vi Mladen Bajić, niste vi Dinko Cvitan da meni u sabornici kao predsjednici Vlade i izvršne vlasti postavljate pitanja koja se tiču istrage. Ali ću vam ja odgovoriti, ja sam bila na svim sjednicama Predsjedništva <PARTY>-a i takva odluka oko koje je podignuta optužnica nije donesena. Ali to pitanje nisam zapravo uopće dužna vama, odnosno na to pitanje odgovarati, zato što ponavljam vi niste, i nikako da si to utuvite u glavu, vi niste istražitelj, vi niste ništa osim saborski zastupnik. Bili ste šef policije pa ću ja vama postaviti pitanje kako je bilo moguće, dobila sam evo ovih dana dokumente od ljudi koji su tada radili, da se tada u vrijeme dok ste vi bili šef policije nenamjenski potrošilo, odnosno bez natječaja 28 milijuna kuna? Gospodine zastupniče odgovorite na to pitanje. Ali isto tako da je jedan uvaženi član vaše stranke ili suprug vaše gospođe zastupnice tada kao djelatnik Ministarstva pravomoćno osuđen na Hrvatskom sudu zato što je zloupotrijebio položaj i što je pokrao državu. Prema tome, gospodine zastupniče, nećete se igrati suca, nećete se igrati istražitelja, zašto, a niti DORH-a, niti USKOK-a, niti policije jer niste sada djelatnik policije. Zašto? Zato što to pravna država ne dozvoljava. Zato što je pravna država rekla to će činiti USKOK, to će činiti DORH. Ako je itko podupro USKOK i ako je itko podupro DORH to je bila <PARTY>, a vi ste poručili Mladenu Bajiću: „Pazi Bajiću što radiš, jer će te to koštati“, i poručili ste u svom intervjuu, kažete da vam kažem jednu rečenicu, vama s britvom koji se prijetite Hrvatskoj i <PARTY>-u, na pitanje novinara o Riječkim tržnicama kažete: „To je pravi primjer politizacije.“ Dakle, kad se postavlja pitanje o kriminalu u Riječkim tržnicama, dakle mi ne znamo je li bilo, mi tražimo da Državno odvjetništvo kaže što je tu na stvari na temelju istrage policije, vi kažete odmah to je politizaci