EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
hvala vam poštovani potpredsjedniče. Evo vidim da je većina dosadašnjih rasprava išla u pravu da će se podržati ovo izvješće. Ja neću prihvatiti ovo izvješće zbog toga što smatram da HAKOM odnosno Hrvatska agencija za poštu i telekomunikacije nije odradila svoju ulogu regulatornog tijela i to prvenstveno u dijelu koje se tiče pošta, a i što se tiče telekomunikacija imam dosta velikih prigovora. Ono što je moj također dosta veliki prigovor jest to da je danas 2015. godina, veljača a da mi raspravljamo o izvješću iz 2013. godine. Kada govorimo o telekomunikacijama pa i pošti govorimo ustvari o jednom području koje je vrlo dinamično, koje se jako brzo razvija, koje u velikoj mjeri ovisi o novim tehnologijama i nadogradnji novih tehnologija. I smatram da nije dobro da Hrvatski sabor o izvješću koje se odnosi upravo na ovo područje, odnosno na regulatorno tijelo za ovo područje raspravlja sa tako velikim zaostatkom. I ja se nadam da u budućnosti ukoliko želimo doista biti država koja želi ići u pravcu novih tehnologija, informatičkog društva nećemo u budućnosti raspravljati sa toliko velikim zakašnjenjem o ovakvim izvješćima. Kada govorimo o telekomunikacijama rekla bih da je HAKOM u ovom području koliko toliko bio regulator a kada govorimo o tome da je koliko toliko bio regulator onda podrazumijevam da nije bio u potpunosti na daljinskom upravljaču od Vlade ili od kompanija. Ali je vidljivo da mi iz godine u godinu ustvari zaostajemo u odnosu na dosta veliki broj razvijenih država a prije smo se mogli ponositi sa time da smo bili s obzirom na Hrvatsku i razvoj Hrvatske dosta napredni u smislu telekomunikacijskih tehnologija. Zbog čega je tome tako? Pa ja mislim da postoji cijeli niz razloga ali ako govorimo o recimo onoj kompaniji koja je prije bila državna kompanija odnosno o HT-u u razgovoru sa ljudima koji su stručnjaci za ovo područje rekla bih da se radi o tome da se radi na maksimizaciji profita odnosno na cijeđenju limuna a ne radi se puno na ulaganju u nove tehn
Poštovane kolegice i kolege. Poštovani kolega Bošnjakoviću, pravila i procedura su one koje odredi <PARTY>. Ovdje imamo jednu pravnu prazninu i vi i ja to znamo. Ta pravna praznina se godinama nije regulirala i zakon je sada u proceduru i mi smo kao parlament stvorili praksu i ta praksa je kod zadnje referendumske inicijative pokazala određene manjkavosti i iza toga su se vukli repovi. Mislim da nikome u <PARTY> nije u interesu da se takvi repovi vuku i dalje. Rješenje koje je vlada predložila u novom zakonu koje je prošlo prvo čitanje je bolje od onog što je bila parlamentarna praksa, a tu govorim o tome da se kontrola ne povjerava vladi nego DIP-u. Zato vas pozivam da još jednom razmotrite da to napravimo sada, da kontrolu povjerimo DIP-u i da izbjegnemo da se iza cijele ove priče vuku nepotrebni repovi. Hvala.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona kojim Hrvatska postavlja pravne i organizacijske temelje suvremenog sustava zaštite i spašavanja civilnog stanovništva i materijalnih dobara, uključujući drugim zakonima propisanu zaštitu voda i zaštitu okoliša. Predloženi sustav poveziv je i korespondibilan sa istovrsnim sustavima u Europskoj uniji prema razini postavljenih standarda zaštite i spašavanja kao i prema protokolima djelovanja. Hrvatska time kao kandidat za članstvo u Europsku uniju odrađuje bitan element prilagodbe. Unaprjeđuje zaštitu vlastitih građana, a kao turistička zemlja stvara uvjete da se naši gosti osjećaju sigurni kao u vlastitoj domovini. Dosadašnji sustav civilne zaštite, nastao svugdje u svijetu još na iskustvima još iz I. svjetskog rata, kod nas je premještan iz jednog resornog ministarstva u drugo, ali osnovni problem time nije bio rješiv. Multidisciplinarnost u brzina potrebne reakcije pri katastrofama i velikim nesrećama nadilazile su nadležnost pojedinog ministarstva, a hijerarhijska izjednačenost usporavala je i potrebnu koordinaciju svodila na improvizaciju, nepredvidive brzine i neizvjesnog rezultata. Poplave, potresi, klizanja tla, odroni, meteorološke nepogode, požari, ekološki incidenti različitih uzroka, havarije na tehnološkim postrojenjima, velike prometne nesreće, teroristički napadi, izvori su ugroze za pojedinca i suvremeno društvo u cjelini kojima se treba suprotstaviti organiziranom prevencijom i reakcijom, objedinjavanjem znanja, informacija i raspoloživih resursa za adekvatan odgovor. Zato se ovim Zakonom predlaže ustanovljavanje Državne uprave za zaštitu i spašavanje kao krovne institucije sa vrlo širokim ovlastima i odgovornošću da predvidi, izvrši pripreme raspoloživih resursa, reagira i spriječi ili ublaži posljedice u svim izvanrednim situacijama. Ovaj Zakon u 14 poglavlja i 67 članaka koncizno i precizno određuje materiju, od značenja pojmova veznih uz zaštitu i spašavanje,
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolege, ja sam maloprije brojio 10 sada nas ima, ne znam ni ja 6-7. To pokazuje zapravo interes za interpelaciju. Pa i od strane samih potpisnika interpelacije. Istina i Bog zakašnjenja je rasprava, tu se slažem. Makar je Vlada odgovorila u roku koji je određen Poslovnikom. Međutim, šta da kažem, u ime kluba, mogu reći odmah završno da će Klub stranke rada i solidarnosti, reformista i <PARTY>h zastupnika podržati izjavu Vlade, odnosno, neće podržati prijedloga zaključka iz interpelacije. Zbog čega? Prvo, nastojati ću biti kratak. Interpelacije o radu Vlade RH, podnesena je od strane zastupnika <PARTY>-a govori se o najavljenoj renacionalnizaciji. Kolega Grbin jako dobro zna da se radi o trgovačkom društvu, o dioničkom društvu i da se ne radi o renacionalnizaciji, odnosno, nacionalizaciji, već o postupku eventualnog otkupa dionica. Dakle, da jedan dioničar otkupljuje dionice drugog dioničara, što je sve sukladno Zakonu o trgovačkim društvima, uobičajenu postupcima primjene vlasničkih struktura stranke. Iz interpelacije i podataka, koje su potpisnici interpelacije prikazali, zapravo, se kao referentna godina uzima 2011. ako se ne varam, a onda vidimo da je kroz naredne godine pao prihod INA-e, da je, da je slabio tržišni položaj INA-e na nacionalnom i regionalnom tržištu i bilo je normalno da Vlada koja je sada u prilici, najavi promjenu vlasničke strukture INA-e. Kako će to biti u konačnici, vidjeti ćemo. Ali, mislim da je cilj jasan, a to je daljnji rast i razvoj i jačanje i vraćanje nekadašnje pozicije tržišne pozicije INA-e i ostvarivanje ciljeva vezanih za energetsku stabilnost RH. Upravo iz tih razloga ova klub će podržati izjavu Vlade vezano uz interpelaciju. A biti ću slobodan u skladu sa čl. 151. Poslovnika, s obzirom na interes zastupnika po ovoj točki dnevnog reda, predložiti podnositeljima interpelacije, da u skladu sa čl. 151. povući interpelaciju do zaključenja rasprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, evo budući je gospođa Holy tražila odgovor, odmah ću odgovoriti, pri tome odmah kažem taj slučaj konkretno mi nije poznat ali mi je jasno o čemu pričate i iznijeli ste nekoliko tvrdnji koje apsolutno ne stoje. Vi ste ovako rekli da se radi o državljanima SFRJ a svi su imali državljanstvo SFRJ i što je apsurdno i vjerojatno se tu radilo o brojanju krvnih zrnaca što nije točno i nije istina. Naime do 1991. godine svi smo mi imali odnosno ljudi koji su to vrijeme bili živi imali dva državljanstva, imali smo državljanstvo SFRJ i republičko državljanstvo. Puno ljudi je do 1991. godine živjelo u Hrvatskoj ali nije imalo hrvatsko državljanstvo, među njima i ja. Rođen sam u Hrvatskoj, završio vrtić, završio osnovnu školu, fakultet, oženio se, dobio dijete nikada nisam Hrvatsku napuštao ali nisam bio državljanin Hrvatske zbog toga što mi je otac bio 47. godine u BIH. Ja sam bio po tada važećim zakonima državljanin BIH. Ja sam morao stjecati državljanstvo, tako da se tu radi isto o takvom slučaju pretpostavljam. Nije poznat konkretan slučaj tih dviju osoba ali pretpostavljam da je njima otac bio 1947. godine u Makedoniji i upisani su u knjigu državljana Makedonije i državljanke su bile Makedonije. Vjerojatno su greškom 92. godine bile upisane u knjigu državljana i kada se greška ustanovila onda im je to rješenje poništeno. Prema tome, nitko nikome nije brojao krvna zrnca i to morate znati da su postojala dva državljanstva i do 1971. godine čini mi se sve su novorođene bebe upisivane u knjigu državljana tamo gdje im je bio otac 47. godine a ne tamo gdje su rođene. To je činjenica i MUP sigurno ne izdaje državljanstva brojeći krvna zrnca niti provodeći bilo kakvu segregaciju nego provjeravajući nego osoba koja se hoće u upitati u knjigu državljana ispunjavanja uvjete. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepo gospodine podpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici dobar vam dan. Dakle, pred vama se nalaze dva prijedloga Zakona, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša, te Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o održivom gospodarenju otpadom. Što se tiče izrade Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša, ovim izmjenama pristupilo se prvenstveno radi unapređena sustava davanja ovlaštenja za stručne poslove zaštite okoliša i prirode kroz grupiranje po vrstama i složenosti stručnih poslova, a u skladu sa standardima EU. To je unaprjeđenje sustava praćenja rada ovlaštenika i oduzimanja suglasnosti, uvođenja obveza cjeloživotnog usavršavanja, te ograničavanja sustava ovlašćivanja isključivo na pravne osobe. Tako smo ovim izmjenama i dopunama predložili slijedeće: mijenjaju se odredbe kojima se ovlaštenicima daju ovlaštenja za stručne poslove zaštite okoliša i prirode kroz grupiranje stručnih poslova. Do sada je bilo 26 stručnih poslova, sada se oni grupiraju u 3, u 8 grupa srodnih stručnih poslova. Isto tako, predloženo je grupiranje u skladu sa složenošću i vrstama poslova, kao i potrebnim kvalifikacijama pojedinih stručnjaka zašite okoliša, a uzimajući u obzir postupke koji se provode na temelju Zakona i Posebnih propisa pojedine … i opterećenja okoliša. Ovime se značajno pojednostavljuje ishođenje suglasnosti odnosno smanjuju se administrativno opterećenje pravnih osoba obzirom da se radi o istim stručnjacima i istim kvalifikacijama. Isto tako, ujednačava se rok važenja svih izdanih suglasnosti za obavljanje stručnih poslova na pet godina, što do sada nije bio slučaj. Ovim izmjenama i dopunama preciznije se definiraju mogućnosti ukidanja suglasnosti. Isto tako, ukida se izuzeće za polaganje stručnog ispita za fizičke osobe koji su zaposlenici ovlaštenika, imaju najmanje 10 godina radnog iskustva. Ukida se izuzeće za polaganje stručnog ispita za fizičke osobe koje su radile na stručnim i upravnim poslovima iz p
… koji su otišli iz RH negdje varit valjda u Italiju u brodogradilište. I kad ste to rekli sjetio sam se jedne Vlade od prije par godina i žučnih rasprava o tome kako jedno brodogradilište ne perspektivno, kako ga se na silu moralo zatvoriti. Radi se o brodogradilištu u Kraljevici. Vi se toga vjerojatno dobro sjećate jer su u to vrijeme vaši bili na vlasti. Za razliku od tada to brodogradilište sada iako je bilo zatvoreno radi, proizvodi trenutno jedan trajekt iako su dizalice, dokovi sve je to bilo vučeno iz Kraljevice. Zatvoreno je nešto što je radilo stotinu i nešto godina i iskustvo i znanje se moglo vrlo lako izgubiti da se jedan poduzetnik srećom naš domaći nije uhvatio tog posla iako je premostit morao stotine barijera da bi se uhvatio posla. Ipak je nekoliko tih varioca koji su po vama trebali, da je ostalo zatvoreno skroz završili bi vjerojatno možda u toj Italiji. Želim reći da ne smijemo generalizirati i prozivati nego prihvatiti činjenice da su i vaši ministri donosili odluke koje su tjerali te naše ljude van.
Hvala na pitanju. Ja mislim da ta treća sreća neće uroditi nekim velikim plodom, na žalost. Volio bih da me brojke demantiraju, volio bih da to ne bude tako. Ali pratim tu poljoprivredu praktički od 2004. godine i jednostavno me, statistika me obori uz neku dobru volju, uz entuzijazam, uz neke želje da to bude stvarno dobro, da mi imamo samodostatnost poljoprivredne proizvodnje. Znači površine imamo, možemo proizvesti svega dovoljno za nas, možemo izvest. Brojevi nas demantiraju, jer da nas brojevi ne demantiraju ne bi bio toliki uvoz, a toliki mali izvoz. Ali što je najtragičnije mi ono kvalitetno izvezemo, a ono nekvalitetno uvozimo, a i pokazao vam je zadnji popis stanovništva kako stojimo u predjelima zemlje gdje je primarna djelatnost poljoprivreda. I tu kao država smo zakazali, ne zanima me koja vlada i koja stranka i ja nisam neki optimist te vaše treće sreće.
Hvala lijepa. Kolega Mateljan, često se u svom izlaganju koristi izraz nelogičnosti pa bi ja evo u ovoj svojoj replici dodao još jednu nelogičnost ne ulazeći u ovaj dio za koga, zbog koga i zbog čega se predlaže izmjena ovoga zakona koja u načelu naravno da je podržavamo. Naime, često ste u izrazima i svi izlagači su koristili termine kriminal, zloupotreba ovlasti, mito, korupcija a ti svi termini neodoljivo asociraju na opis jedne naše stranke pa bih ja predložio da ukoliko se radi jedna cjelovito rješenje, ono od sada govorio o zabrani kandidiranja nečasnog pojedinca u časnoj stranci. Što onda učiniti, kako spriječiti ili što ćemo učiniti kada se časni pojedinci ili nečasni kandidiraju u nečasnoj stranci? Predlažem da, to bi se moglo nazvati jednim udarcem više muha, da se predvidi u ovom zakonu kad ga već donosimo da donese jedno cjelovito rješenje pa da i taj dio riješimo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Jelkovec, znači, vi ste, oprostite, ali kasni je sat i nismo više u onom stupnju koncentracije, kao što smo bili prije nekoliko sati. Pa se ispričavam za greške tijekom izlaganja još noćas. Oboje smo članovi Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, vi ste i predsjednica Odbora za zakonodavstvo. Sigurno vam je poznato i bilo je riječi i o tome, da postoji i odluka Ustavnog suda RH iz 2004. u kojem Poslovnik ima snagu zakona. Što znači da bismo ga dobrom praksom i po preporuci Ustavnom suda trebali donositi u redovnom postupku, što znači u 2 čitanja, ne u hitnom postupku. I to će sasvim sigurno, ja vam to mogu sad najaviti, biti predmet ustavno sudske ocjene. Taj dio ćemo sigurno osporavati hitni postupak donošenja. Po vašem mišljenju, zašto riskirati s time, hitnim postupkom za tako važan akt? Kad ste svjesni toga da to može biti ozbiljan prigovor, da Poslovnik u cijelosti padne na ustavno sudskoj ocjeni. Evo, pitam vas kao članicu Odbora za Ustav i istovremeno kao predsjednicu Odbora za zakonodavstvo. Zašto riskirate da to padne u vodu, kad postoji presedani, kad postoji odluka Ustavnoga suda. Hvala.
Ma mogu samo zahvaliti šta onaj dio rasprave koji se odnosio na Zakon o potvrdi sporazuma između banke i Republike Hrvatske je imao jednoglasnu potporu. I samo da otklonim sumnje vezano za realizaciju VC koridora. Osim onoga što je sve izrečeno vezano za akcije na VC koridoru u Republici Hrvatskoj, što nije sada predmet ovoga ugovora, znači most na Dravi i završetak preko Belog Manastira, do granice s Mađarskom. To su sve aktivnosti koje se provode ove godine most prije, a sam ovaj koridor do kraja godine je za očekivati da će se početi graditi. A što se tiče Mađarske i Bosne i Hercegovine, tu su od strane ministarstva poduzete aktivnosti i koordinacije zajedničke. Imamo uvjeravanja s mađarske strane da će svoj dio po prilici 20 kilometara završiti u najkraćem mogućem periodu, i oni pripremaju dokumentaciju, ide u realizaciju toga skupa s nama potpisuju sporazum o točki graničnoj na kojoj ćemo se spojiti s jedne i druge strane. Isto tako što se tiče Bosne i Hercegovine, Bosna i Hercegovina ulaže napore da zatvori financijsku konstrukciju s istim financijskim institucijama s kojim i mi razgovaramo. Prema tome to je zajednički interes bio između Zenice i Sarajeva se gradi, bio između … i hrvatske granice je u pripremi, prema tome očekivati je da će Bosna i Hercegovina iznaći snagu da završi svoj dio koridora, uz našu pomoć i uz pomoć institucija koji nas prate. Eto samo toliko, najosnovnije. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodo kolegice i kolege zastupnici. ne mogu započeti raspravu o ovoj temi a da se ne prisjetim 3. listopada prošle godine kada smo gotovo cijelo poslijepodn razgovarali o ribolvonoj ekološkoj zoni i o isključivom gospodarskom pojasu. I moja diskusija vjerojatno biti će opterećena upravo tom sjednicom. Čini mi se da je ne toj sjednici koja je bila dosta mučna dosta teška za sve nas zastupnike, bilo jedno štovečeras ovdje ne vidim. Tada se je raspravljalo o dva moguće modela i nije bilo posve sigurno koji od tih dvaju modela će biti prihvaćen. Činilo se kako da Hrvatski sabor ili je to zaista tako bilo odlučujeo o zaista tako važnoj temi. Večeras mi se čini da je odluka već donešena, i da mi u SAboru uzalud trošimo vrijeme, i da će ona biti donešena uprav oonako kako je i predložena. tot je ono što frustira, što marginalizira ovaj dom, i što zapravo nas stavlja pred gotovo čin. kao jučer kada smo raspavljali o PDVu i mijenjali zakon koji se trebao primjenivati od 1. siječnja 2001. godine. A u stvari potvrdili smo zakon koji još cijelu ovu godinu vrijedi i danas ću ponoviti da to nije bilo ni vraćanje ni podizanje ni spuštanje PDV-a već ništa od toga, to je rekao sam bilo beskorisna jalova priča u kojoj radnje nema, u kojoj se od ničega očekivalo nešto … /Govornik isključen pa ponovo uključen./ … Čini mi se da se i danas nastavlja na isti način. Mi odgađamo odluku koja se tek treba primjenjivati od 3. listopada i to moramo … /Govornik isključen pa ponovo uključen./ … i posve je nelogično što smo to činili jučer i što to činimo danas na ovaj način ako za to nema tako prijeke potrebe. Kada bi ovdje bio predsjednik hrvatske Vlade gospodin Ivo Sanader i kada bi rekao ono što nije govorio točno prije devet mjeseci gle slučajnosti 3., ali listopada prošle godine ili pak kada bio govorio ono što je tada govorio mi bi mnogo lakše donijeli odluku, a govorio je: Iz dosadašnjeg izlaganja klubova vidljivo je tko je za što. Ja
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Eto kolega Vukšić je u čitavom svom govoru rekao da smo mi nemisleća većina. To jednostavno nije korektno. Mi smo u drugoj poziciji, mi smo na vlasti, mi smo preuzeli odgovornost za upravljanje državom i mi na drukčiji način gledamo i možemo utjecati na ono što radi Vlada. Inače bi u ovoj nekakvoj sadašnjoj praksi ja dignuo ispravak netočnog navoda i vi na to ne bi mogli odgovoriti. Možda niste uopće ništa lošeg mislili u čitavom kontekstu čitave te priče, ali činjenica je jedno, da braniti argument i svoj stav je jedno, to je jedna stvar, a biti bezobrazan i kršiti Poslovnik je drugo.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Kolega Matušiću iako danas raspravljamo o zajmu za dionicu odnosno završetak koridora VC dionica koja se na sjeveru Hrvatske radi na području moje Brodsko-posavske županije, a na jugu Hrvatske na području vaše, Dubrovačko-neretvanske županije, cijenim što većina govornika koji su sudjelovali u ovoj raspravi ističu značaj ovog paneuropskog koridora za Republiku Hrvatsku koji vide povezivanja prometnoga pa onda i gospodarskoga, Hrvatske sa Europskom unijom, preko Bosne i Hercegovine sa Hrvatskim narodom u BIH i jasno onda do juga i luke Ploče. I jednako onako kako podržavam govornika koji su se zalagali za izgradnju dionice veze u Slavoniji ceste koja veže Osijek i Beli Manastir, jednako tako kolega Matušiću vama i svima ostalima koji su govorili pružam punu podršku vašem zalaganju i naporima hrvatske Vlade za izgradnju Pelješkoga mosta, jer vaše retorično pitanje, a ja smatram da je to retoričko pitanje znamo li kako se osjećaju građani juga kada trebaju u svoju domovinu ići i dva puta prijeći granicu, kolega Matušiću razumijem kao građanka koja jednom ili dva puta godišnje ide na jug pa me silno smeta taj prijelaz granice. Zbog toga potpora svima i hrvatskoj Vladi koja se zalaže ne samo za izgradnju Koridora VC nego i za izgradnju Pelješkoga mosta. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici! Pa ja bih se vratio prije nešto manje od pet godina ovdje isto u ovaj Hrvatski sabor kada je jedan od zastupnika i tada istaknuti i ambiciozni dužnosnik Hrvatske demokratske zajednice govorio upravo o ukidanju imuniteta a imunitet, prijedlog za ukidanje imuniteta išao je tada prema zastupnicima njegove stranke. Tada je to za njega bio proces kriminalizacije, demonizacije i uvod u politički montirane procese. Žestoko je branio stranačko ali i svoje osobno stajalište da je nedopustivo da Hrvatski sabor automatizmom udovoljava svakom zahtjevu koji pristigne od Državnog odvjetništva sve dotle dok Sabor ne procijeni da li je zahtjev za pokretanje kaznenog postupka utemeljen na zakonu ili ne. To su vaše riječi, gospodine Šeks. I ja se evo danas nakon manje od pet godina sa vama u potpunosti, u cijelosti slažem. Ja razmišljam na isti način kao i vi prije pet godina i mislim da je nedopustivo da Hrvatski sabor kao najviše zakonodavno tijelo Republike Hrvatske automatizmom i mehaničkim dizanjem ruku udovoljava svakom, ama baš svakom zahtjevu za skidanje saborskog imuniteta pristiglom od Državnog odvjetništva a da prethodno ne uđe u srž problema i da ne utvrdi ili ne raspravi o zakonitosti u tijeku ovog postupka. Pri tome želim naglasiti svoje osobno stajalište. Saborski imunitet ne smije štititi dokazane kriminalce i lopove, još manje ratne zločince ali svatko je nevin dok mu se krivica ne dokaže i dok ne postoji pravomoćna presuda za zlo koje je počinio. A uloga Hrvatskog sabora kao najvišeg zakonodavnog tijela je ta da osigura nesmetanu i kvalitetnu provedbu zakona i propisa od strane institucija pravnog sustava. U novijoj povijesti ratni zločin je za Hrvatsku posebna a usudio bih se ovdje kazati tragična priča. U brutalnom i nametnutom ratu Hrvatska je bila izložena svakodnevnom granatiranju sela i gradova, u pravilu civilnih objekata u kojima su živote i dijelove tijela izgubili na stotine, na tisuće civ
Zahvaljujem. Pa kolega Marić ovo prvi bih htjela naglasiti da mi je izuzetno drago da i vi kao oporbeni član odbora se slažete sa mojom izjavom da smo se stvarno pokušavali dogovoriti, iznjedriti zajednički stav i da smo se gotovo oko svih članova osim u jednom članu uspjeli dogovoriti. Znači govorimo o jednom članu od njih 17. I mislim da ova današnja rasprava neće dobro donijeti niti hrvatskoj znanosti, niti svima nama skupa da degradiramo sve ove ostale članove oko kojih smo se u biti dogovorili za koje se svi slažemo da su dobri kandidati za izbor člana u ovo Nacionalno vijeće. Tako da se razumijemo da ne bi ova rasprava otišla u drugom smjeru. A drugo što sam htjela reći govori se da je premali udio akademske zajednice, pa cilj je bio da gospodarstvenici budu dio toga jer stalno se govori da nema poveznice između znanosti i gospodarstva, da je nedovoljna suradnja. Pa ovo je baš bio jedan od načina da se u samom promišljanju zajedno stave, okupe glave gospodarstvenika i poduzetnika i akademske zajednice kako bi bolje promišljali na koji način u budućnosti ih više povezati. Toliko. Hvala.
Ja se zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Vi ste uzeli sebi pravo gospodine zastupniče da kažete šta god hoćete i onda kažete mi to ne možemo utvrđivati. Vi ste tako mogli reći da sam ja nekoga ubio jučer pa ste mogli reći ali mi to ne možemo utvrđivati, vi tako govorite i lupetate, čini mi se, ja vam ne bih na to reagirao jer to svi znademo. Ali gospodine zastupniče da vi mene pozivate na domoljublje, ma oprostite molim vas, oprostite molim vas, vi imate pravo na svoje mišljenje, imate pravo na mišljenje da ja ne trebam biti ministar, ja vam to ne sporim i ne smetam. Vi interpretirate javnost kako god hoćete, pa vi ste došli u ovu kulupu sa otprilike 15%, 80%, 85% ja mislim se i dan danas zgraža da ste vi u toj klupi. O tome ću naravno govoriti poslje jer više puta je to dotaknuto ovdje. Ali ako uvedemo kriterije da se može reći šta god se hoće a ne mora se dokazati onda smo na terenu u kojem jasno vi počivate pozivati na domoljublje i slično tako, ja se na to nisam pozivao jer mislim da ne treba a ne dozvoljavam ni vama da me zato prozivate. Hvala.