EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedniče, ja ću biti vrlo kratak. Ja sam nažalost među onih 30% pušača u Republici Hrvatskoj. Samo ću reći nešto, da sam potaknut raspravom profesora Hebranga išao malo nešto izračunati koliko mi pušači štetio evo najviše sebi i svojim obiteljima, pa sam došao do poražavajućih podataka a to je… Ja kao pušač koji pušim 25 godina prema statistici i analizi koja je dokazana da cigareta skraćuje život od 8 do 14 minuta, ja sam uzeo prosjek 10 minuta. Pušim 30 cigareta dnevno, znači mjesečno 900, godišnje 11 tisuća i kad sam zbrojio 25 godina puta 11 tisuća došao sam do 75 tisuća popušenih cigareta puta 10 minuta to je 2 milijuna 750 tisuća minuta tj. ja sam… /Smijeh./ Ja mislim da je to bitno za pušače. Ja sam popušio ili zapušio 5 godina i 2 mjeseca svojega života. 5 godina i 2 mjeseca svojega života sam ja popušio. Ono što bih još reći financijski, to će možda najviše sve pogoditi jer zdravstveno smo svi mi se izvlačimo na gene pa bumo živjeli, ali financijski kad sam računao koliko sam financijski popušio i zapušio, popušio sam 275 tisuća cigareta ili 13 tisuća i 750 kutija. I kad sam to preračunao sa 15 kuna, to je prosječna nekakva cijena, nisu one 20 ni 10, onda je ispalo da sam zapušio 206 tisuća i 255 kuna ili 29 tisuća eura. Nažalost popušio sam evo pa preporučam svima da evo zbog tih razloga koje sam naveo prestanu pušiti i ja ću isto to učiniti.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Kovač, ajde da zaboravimo iz škrinje i povijesti sve to ostalo, činjenica je iz svog vlastitog iskustva da je 30. svibnja sve do promjene 2001. godine bio opće prihvaćen dan, opće prihvaćen. Ja se sjećam svog društva, svake godine na 30. svibnja 50, 60 ljudi je bilo kod mene, moja djeca i njihova djeca su znala da je to Dan državnosti 30. svibnja. Danas da ih pitate koji je to dan državnosti ne znaju. I društva su se razbila. Prema tome, prihvatimo tu činjenicu da je bio opće prihvaćen i vratimo se tamo gdje je da nas to opet sve skupa veže. Hvala vam lijepa.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Šuker, evo pokušavam naći u Poslovniku HBOR-a, premalo vremena imam, ali sam uvjerena da sam pročitala da upravo predsjednik nadzornog odbora … ali on ih odobrava, dakle, znači može mu doći uprava i predložiti ne znam ni ja šta i on će to odobriti. To nije dovaljan razlog za opravdanje. To je prva stvar. Druga stvar, Zakon o sistemskim važnim tvrtkama je donesen upravo da se spase radna mjesta kao i dobavljače, a vi jako dobro znate što se sve može napraviti s ovim zakonom, ukoliko se bude radilo po planu i štiteći interese RH, i štiteći sve naše građane, zaposlenike i dobavljače. A treća stvar, a to vam mogu eventualno uzeti za propust jer niste bili ovdje u sabornici, mi smo glasali protiv izvješća HAMFA-e. A pitajte kolegu Bačića, koji smo imali šou upravo kod toga izvješća. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Strategija i Akcijski plan zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti Republike Hrvatske je temeljni dokument zaštite prirode. Ova strategija određuje dugoročne ciljeve i smjernice očuvanja biološke i krajobrazne raznolikosti i zaštićenih prirodnih vrijednosti. Međutim, ona isto tako na mnogo načina se bavi provođenjem iste u skladu sa gospodarskim, društvenim ali i kulturnim razvojem Republike Hrvatske. Ona je također, treba napomenuti, izvedena u jednom setu pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji i kao takva je predviđena nacionalnim programom za pristupanje Europskoj uniji za 2008. godinu. Zbog čega je bilo potrebito donijeti jednu ovakvu strategiju? Pa to je izraženo prvenstveno i ona je kao takva nastupila kroz velike promjene u koncepciji zaštite prirode. Također, provedbom novog zakonodavnog institucionalnog okvira zaštite prirode a isti su se dogodili pristupanjem međunarodnim konvencijama i sporazumima iz područja zaštite prirode. Također je došlo i do usklađenja zakonodavstva sa relevantnim direktivama i uredbama Europske unije a strategija je u formalnom pa tako i u sadržajnom pogledu jedan potpuno novi dokument što je razvidno kroz razgraničenja u odnosu na Strategiju iz 1999. godine. Republika Hrvatska u svakom slučaju svjesna je da sveukupna biološka, krajobrazna i geološka raznolikost predstavlja njezinu temeljnu vrijednost i glavni resurs za daljnji razvitak i radi na tome i radila je do sada za očuvanje prirode i unaprjeđenju postojeće biološke i krajobrazne raznolikosti unutar zemlje. A svakako težnja ka vraćanju dijela izgubljenih svojti i staništa je još jedan od razloga zbog kojih kao što je naglasio gospodin Ivan Šantek, je i razlogom da će Klub Hrvatske Demokratske Zajednice a i ja kao dio toga, glasovati za ovu dakle, strategiju. Hvala lijepo.
Ispričavam se gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolegice, ja neću biti grub, neću biti grub, nastojati ću biti konstruktivan. A neću vam reći da nije, mislim vi ste iz <PARTY>-a, pretpostavljam, a neću reći, biti tako zločest pa reći da nije valjda da ćete reći da, ne znam je moguće da na listama <PARTY>-a bude osoba sa pravomoćnim presudama. Ja mislim da je to nemoguće čak ni za <PARTY>. Ali vjerujte mi kažete da je problem u tome što vas netko negdje nije znao. Mi smo bili kandidati svi, svi u ovoj prostoriji. I u jednoj vrlo kompetitivnoj političkoj utakmici. Vjerujte mi da je postojao netko na listi <PARTY>-a u 7. izbornoj jedinici koji je imao neko kazneno djelo, presudu, da bi se to znalo. Naprosto ne možemo se praviti da, to su javni podaci, mediji rade svoju društvenu ulogu. Svakog od nas, neću reći provjeravaju nego sa zanimanjem gledaju. Dakle ja mislim da je nemoguće u današnje vrijeme ovakve informatizacije i informiranje javnosti da se desi da zaista bude netko tko ima kaznenu presudu. Ali gledajte, može se desiti da netko ima recimo nekakve kaznene procese, ali to je drugi par rukava i ja mislim da je to jedan standard kojeg ne bi trebali doticati. Dakle što se tiče samog kažnjavanja mislim da to nije problem. I mislim da građani definitivno imaju pravo birati nekoga, evo to je moje osobno uvjerenje, pa čak nekoga tko sjedi u zatvoru, narod je suveren, ima pravo birati. Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega, štitit građane od njih samih. Dakle vi ustvari zagovarate to da mi štitimo građane od njih samih. Ja govorim o tome da demokracija, dakle da su temeljna ljudska, temeljno ljudsko pravo je pasivno biračko pravo. Meni osobno nije normalno da se u današnje vrijeme kada se o svim kandidatima zna sve i ako imate recimo jednog kandidata za kojeg se zna npr. da je počinio neko kazneno djelo. Ali ako ga građani i dalje žele birati to je njihovo demokratsko pravo. Ja ne kažem da je to dobro, da je to normalno, da je to meni simpatično, ali ljudi moraju im
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Ja spadam u one koji su fascinirani ovim našim Poslovnikom koji je omogućio npr. da Zakon o poljoprivrednom zemljištu traje 15 sati rasprave. Javio sam se razmišljajući hoću se javiti po tom istom Poslovniku za ispravak krivog navoda gospodinu Grubišiću, ne znam što mi dižete repliku, još nisam ništa rekao, ili ću se javiti na repliku. Pa sam se javio na repliku da kažem prvo da je gospodin Grubišić povrijedio Poslovnik 12 minuta govoreći o nečemu što uopće nije tema dnevnog reda, od ovih 20 koje ste govorili. … Dobro 15, onda znači 3 minute ste govorili o temi. Ali kao što ste i sad u replici kolegu kojeg je gospodin Đakić neki dan nazvao balavcem vi ste ga još poinfantinili pa ste ga nazvali da je u pelenama. To je isto toliko kao doprinosu temi. Mislim ja znam da je zapravo pozicija oporbe frustrirajuća na neki način, ali ne bi trebala biti. Strpljivo, mukotrpno itd., kao što smo mi strpljivo i mukotrpno nešto predlagali. Svaka pametna vlast u pravilu prihvati ono što je pametno ako je zakon u prvom čitanju pa tako vjerujem da radi svaka vlast. Ja se sjećam '97. kad sam ovdje, ne tu nego tamo preko sjedio u tom našem Saboru koji je bio tad dvodomni, da smo imali puno konstruktivnih prijedloga pa nisu prošli. Ja ću vam samo reći, sjećam se dva moja. Kad sam se usprotivio podjeli Hrvatske pošte i telekoma na Telekom i Poštu i privatizaciji Telekoma pa sad imamo šta imamo. Ili npr. privatizaciji banaka pa sad imamo šta imamo. Želim reći da nemojte posustajat, morate bit ustrajni i strpljivi.
Hvala. Poštovani zastupniče, da to točno izabrana sam u četvrtoj izbornoj jedinici i zapravo zahvaljujem se svima koji me tamo birali. Moj mandat nije završio i ja neću ništa obećavat, samo sam rekla da moj mandat nije završio, to je prvo. Što se tiče sredstva i tu se slažem s vama i to sam rekla ako se sjećate i u mojem izlaganju. Jasno je da su sredstva jako važna i jasno je. Ali ja kao socijalni radnik po struci puno sam projekata i programa vodila, radila i provodila gdje nisu bila potrebna velika, zaista ne velika sredstva nego su potrebni dobri ljudi, ljudi dobre volje koji to mogu, žele i hoće. I onaj dio koji sam naglašavala i danas naglašavam ne umanjujem važnost sredstva ali hoću reći da, a razvijanje svijesti i ono što sam, na koje sam ja mislim da je bilo očajno, dala naglasak je zapravo nešto što nam je najbitnije kako bi upravo osobe s invaliditetom bile izjednačene sa svim drugim građanima. To je nešto za što se borim zaista svoj cijeli profesionalni vijek i borit ću se i nadalje i vjerujte tu moramo biti zajedno neovisno o sredstvima, sa sredstva i bez sredstava. A što se tiče sredstava, slažem se bitna su, ali isto tako morate se složiti samnom da se ta ista sredstva mogu upotrijebiti i u neke druge svrhe. Evo poštovani zastupniče Hrg, ja bih samo rekla da u prvom djelu slažem se da Zagreb mora to imati i mora to biti, to je potpuno jasno ali nije morao osvojiti prvo mjesto od 2500 gradova a osvojio je. To dalje znači da je i iznad onog što mora učinio, to je prvo. A što se tiče sustavnog rješavanja na državnoj razini, ja se još ne bih usudila reći da to nije učinio ili na državnoj razini imamo još tri godine da taj dio, ovo što ste danas rekli da potvrdimo da nije točno. Da neće biti točno, pardon.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo također u nizu netočnih navoda ispravio bih jedan kolege Mršića kojeg se donekle dotakla i kolegica Šuica, ali ja ću ga ovdje citirati. Kolega Mršić je rekao: "očito se netko uplašio da neće osvojiti izbore pa je napisao ovakav zakon". Zakoni se ne predlažu na temelju straha, pa tako ni ovaj zakon se nije predložio na temelju straha od gubitka izbora nego na temelju Ustava Republike Hrvatske i ustavnih odredbi i mi nemamo straha od gubitka izbora.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Evo ja ću danas o temi o kojoj sam već za ovom govornicom pričala jako puno puta, ali dok god studij medicine pri Pučkom sveučilištu u Puli ne dobije suglasno Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, neću prestati pričati o ovoj temi zbog toga što smatram da je samo Nacionalno vijeće koje bi trebalo biti neovisno, najviše tijelo u sustavu znanosti i visokog obrazovanja u RH, daleko izašlo iz svojih zakonskih ingerencija i počelo se igrati političkih igara koje nemaju veze sa svojom strukom. Jučer smo ovdje bar na, u saborskim klupama imali prijedlog Zakona o Zakladi za znanost, gdje je naša glavna zamjerka kao Kluba <PARTY>-a bila upravo to što ne želimo da sama Zaklada za znanost pređe u nadzor, zakonitost rada da pređe pod nadzor resornog ministarstva, već želimo da to ostane u <PARTY>-u. Takav je slučaj upravo i sa Nacionalnim vijećem za znanost koji zapravo odgovara za svoj rad nadležnom saborskom Odboru za obrazovanje i <PARTY>-u koji je i izglasalo članove tog tijela. Moram reći da zaista ovo što radi Nacionalno vijeće po pitanju izdavanja suglasnosti za studij medicine pri pulskom sveučilištu, nadilazi više granice zdravog razuma, a budući da u Hrvatskoj nedostaje preko 2500 liječnika i 4500 medicinskih sestara i tehničara. Podsjetit ću, dakle da je, da su ispunjeni zapravo svi zakonski preduvjeti koje su valorizirali i Agencija za znanost i visoko obrazovanje, ali i resorno ministarstvo sa svojom radnom skupinom te da je predloženi studij medicine odnosno elaborat samog studija sa svim prilozima dobio sve pozitivne potvrde od strane recenzenata i međunarodnih stručnjaka koji su taj program ocijenili, međutim kako to obično biva u našoj državi, iz nekog razloga uporno opetovano na sjednicama Nacionalnog vijeća, a moram reći da novina u odnosu na prošli put što sam govorila, je da je sjednica Nacionalnog vijeća održana u prosincu, da je podnes
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, u uvodom izlaganju kako premijera a tako i vas gospodine ministre nismo čuli niti riječ o fiskalnoj decentralizaciji, naime i ovim prijedlogom proračuna i novom tzv. poreznom reformom dalje se nastavlja uzimati lokalnim zajednicama. I razlika između prihoda lokalne sredine i središnje države se i dalje povećava. Ja ću podsjetiti da od 1998. do 2018. ta razlika se povećala sa 40 milijardi na preko 100 milijardi, to znači da trend se nastavlja i stoga zaključujem da vi nastavljate rigidnu centralizaciju države. Gospodin premijer je u jednom odgovoru sad spomenuo i izvorne prihode koji su se povećali pa ja bih vas molio da nam kažete koji su to izvorni prihodi i onih 1,8 milijardi koje ste spomenuli povećanja da li je to rezultat uspješnosti jedinica lokalne samouprave i upravo ono kažnjavanje uspješnih uzimate da bi nagradili neuspješne. Hvala.
Ispravljam jedan od netočnih navoda zastupnika Jurjevića, koji je rekao da je predsjednik nadzornog odbora imao saznanja o postojanju povoljnijih ponuda. Predsjednik nadzornog odbora u trenutku rasprave u davanju suglasnosti nije imao saznanja o postojanju povoljnije ponude za razmatranje ugovora iz više razloga. Pitanje prisutnih o postojanju povoljnih ponuda je na samoj sjednici nadzornog odbora demantirao predsjednik uprave brodogradilišta obrazloženjem o naknadno prispjelom interesu drugog brodovlasnika i to putem e-maila i u kojem govori o rokovima koji su vez zauzeti istina za dva broda po cijeni od 51 milijun dolara, ali bez zaštitne klauzule za … cijene koju je platila u eurima uz nepovoljne uvjete financiranja, a što bi ukupno povisilo cijene troškova za dodatnih 5 milijuna dolara. A isto tako toliko se vežemo u ovoj raspravi o Zaknu o nabavi roba i usluga, pa da li je ponuda s e-mailom pravovaljana ponuda, zašto to jučer niste govorili u raspravi, za vrijeme rasprave.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima. Prvo bih pohvalio jednu situaciju, dakle nije čest slučaj da obranu zakona u ime predlagatelja dolazi osobno ministar, ali vi ste ovaj puta došli u punom sastavu čini mi se. Prema tome, uvažavam ovakvu vašu gestu i cijenim to kao činjenicu da vam je vrlo stalo da se ovaj vaš zakon na pravi način prezentira. Nama u klubu <PARTY>-a je posve jasno kao uostalom i svima da je obrazovanje sa svim svojim elementima osnovni ili jedan od osnovnih i bitnih stupova društva. Ono kao što smo već i puno puta čitali i čuti treba da bude i moderno sukladno nekakvim trendovima koji važe i koji su pred nama, ono mora biti cjeloživotno. I što je najvažnije za mene u ovoj situaciji ono mora biti pristupačno za sve. Ja ću možda ovdje nešto reći što će se sviđati ili ne, ja moram reći da bih volio da dođe neko vrijeme kada bi to obrazovanje bilo slično nekakvom kada je moja generacija imala prilike da se obrazuje, pa kada su se jednako mogli obrazovati i djeca radnika i djeca tadašnjih nekakvih direktora itd. Ne znam da li će to vrijeme doći, ali ja sam imao potrebu da po ovoj temi to kažem. Udžbenici po nama ne bi smjeli da u ovom vremenima kriznima ne bi smjeli biti faktor koji otežavaju ovako jedno obrazovanje u današnje vrijeme. Dakle, sama činjenica što su oni osnovni element toga obrazovanja ne smiju da budu kao što je kolega rekao čista tržna kategorija oko koje će se praviti biznis. Zato mislim da je ovaj zakon dobrodošao i mislim da ste vi pravilno reagirali u odnosu na prethodne izmjene koje smo imali 2009. godine. Mi u <PARTY>-u mislim da su s ovim zakonskim tekstom postignuta dva osnovna cilja. Prvo je ono što smo i tražili, što mislimo da je i u današnje vrijeme sasvim primjereno situaciji to je da su udžbenici zanavljaju, dakle da se natječaj raspisuje svake 4 godine. Dakle, oni mogu trajati 4 godine, oni mogu trajati i dulje ukoliko je to procjena i ukoliko je to potrebno i da kolokvijalno kažem o
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Meni je drago da Dinamo pobjeđuje, ali kako sam iz Rijeke meni baš to puno ne znači. Vratimo se dakle na temu, a to je Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka. Ovdje je riječ o usklađivanju zakona. U prvom čitanju sam isto tako raspravljao u ime kluba. Bio sam postavio određene upite. Jedan je bio vezan za usklađivanje same europske pravne stečevine sa još jednim člankom, dakle koji govori o privremenom izuzimanju gdje sam jednostavno htio vidjeti da li smo u potpunosti usklađeni. Prihvaćam u potpunosti ovaj dio koji je vezan argumentum acontrario. I drugo pitanje je bilo vezano za same rokove da li se mogu skratiti. Mislim da smo dobili na ovu raspravu i na ova iskazana pitanja dobili smo izrazito kvalitetne odgovore tako da će <PARTY> podržati ove izmjene zakona. Međutim, htio bih nešto reći o samom radu ministarstva. Dakle, koliko god ovo kvalitetno pripremljeno i odrađeno imali smo lijepa dva čitanja. Mi ovdje imamo točku dnevnog reda koja je danas posvećena čitava, čitav dan ako izuzmemo turističke vodiče posvećeno je PZEU, dakle zakonima koji su vezani za preuzimanje europske pravne stečevine. Od prijedloga zakona o izmjenama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu prijedlog zakona o promicanju čistih vozila u cestovnom prijevozu gdje je sve, dakle današnji dan je de facto dan Ministarstva pomorstva, prometa i veza. Čovjek bi očekivao da u ime predlagatelja ovdje bude ministar. Ako ovdje nije ministar to je zato što ima važnije poslove. Ili da bi imao neki važni sastanak u Bruxellesu od kojega bi još dobili novaca od europskih projekata što se dobivaju, ali isto tako da ima sastanak sa premijerom ili sa Vladom itd. No međutim tome nije tako. Ja želim pohvaliti ovdje predstavnike predlagatelja koji su ovdje prisutni, ali naš ministar nije tu iz jednog drugog razloga zato što je danas u Rijeci u mom gradu, zato da bi obišao gradilište ceste koja se zove D403.
Zahvaljujem. Slažem se s vama uvažena kolegice kad kažete da je iznimno važna primarna i sekundarna prevencija. Međutim, ja bih dodala još jedan značajan aspekt zapravo analizirajući rezultate istraživanja povezanosti zlouporabe droga i rizičnih čimbenika u obiteljima djece čiji su roditelji u tretmanu centara za socijalnu skrb. Istraživanje je provedeno na 100 maloljetnika i mlađih punoljetnika s poremećajem u ponašanju i pokazalo je da u navedenom uzorku postoji povezanost između pojave ovisnosti i kaznenih djela kod djeteta, te pojedinih karakteristika njihovih roditelja kao što su nekooperativni roditelji, neprimjereni odgojni postupci i nemoć u kontroli maloljetnikova ponašanja, te roditelj kao ovisnik. Zahvaljujem.
Hvala vam podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje za ministra energetike i zaštite okoliša Tomislava Ćorića. Gospodine Ćorić pitanje se odnosi na situaciju u Slavonskom Brodu, odnosno na zagađenje vode, tla pa na kraju krajeva i zraka zbog djelovanja rafinerije. Naime, zašto ste bez natječaja dozvolili da se ide u prenamjenu jednog produktovoda koji je vodio produkte iz rafinerije u Bosanskom brodu preko Save na Hrvatsku stranu u Đuru Đakovića prije svega, do rata dok nije zatvoren, zašto je posao dan bez natječaja jednoj privatnoj firmi dok imamo recimo Plinacro koji je specijaliziran za te poslove? Također jesu li vršena bilo kakva ispitivanja od bilo kakvih državnih vladinih institucija ispravnosti toga produktovoda? Podsjećam vas da je on star 60-ak godina, tamo negdje iz '50ih od toga 30-ak nije u funkciji, odnosno trune te je li rađena procjena utjecaja na okoliš, odnosno stručna podloga te procjene, a to je studija utjecaja zahvata na okoliš za slučaj prenamjene produktovoda u plinovod? Hvala. Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja nisam zadovoljan ovim odgovorom, dapače, poslao sam vašem ministarstvu odnosno Vladi dvadesetak pitanja sa potpitanjima kako bi se što hitnije i točnije raščistila situacija oko zagađenja vode, tla i zraka u Slavonskom Brodu, ja nisam govorio o Plinacro kao nekome tko bi trebao prodavati plin rafineriji Bosanskom Brodu nego kao nekome tko bi radio prenamjenu produktovoda u plinovod. Također štose tiče zagađenja vode, niz je tu neriješenih pitanja, tako ako se konzultirate sa strukom, sa ljudima koji su hidrolozi, koji znaju na koji način, kojom brzinom se šire ugljikovodici kroz tlo, jasno se dolazi do zaključka da će tlo područja Slavonskog Broda još dugo biti nažalost zagađeno. Međutim i o tome smo vrlo malo čuli u javnosti, o takvim mišljenjima struke. Tu je cijeli niz netransparentnih činjenica, još uvijek recimo nemamo od Croduxa informacije, potpune informacije, potpune informacije što se je dogodilo. Znamo da
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospodo iz ministarstva! Evo, ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o izmjenama i dopunama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske s jedne strane i Europske zajednice i njihovih država članica s druge strane o carinskim kvotama za šećer i proizvode od šećera podrijetlom iz Hrvatske ili iz zajednice sigurno nije čin izdaje nacionalnih interesa kako smo mogli čuti od pojedinih zastupnika već je Republika Hrvatska kao zemlja kandidat za članstvo u Europskoj uniji odgovorno se ponaša, priprema svoje privredne subjekte i proizvođače na uvjete i načine privređivanja u zajedničkoj poljoprivrednoj politici odnosno u zajedništvu sa svim ostalim članicama Europske unije. Dobro je postavljena platforma pregovora i dobro je ispregovarana politika o carinskim kvotama za šećer i 180 tisuća tona a isto tako što se Europska unija odrekla izvoznih subvencija za šećer i slične proizvode prilikom izvoza u Republiku Hrvatsku, ali isto tako odobrena i dodatna kvota za 80 tisuća tona na uvoz u Republiku Hrvatske i što je već bilo riječi kako će se carina raspoređivati kroz tri godine i nikad neće biti nula nego će nakon tri godine biti 50%. Meni je žao što ste nakon moje rasprave podijelili 180 tisuća tona sa 30 tisuća tona hektara i na neki način zaustavili cjelokupnu proizvodnju na 6 tona po hektaru jer sam i u svom govoru naglasio potrebu i racionalizacije i podizanja tehnološkog nivoa i proizvodnje i prerade. 180 tisuća tona je sigurno europsko tržište a ostale količine imaju i hrvatsko tržište a imaju sigurno tržište i trećih zemalja. I evo kroz ove rasprave par puta smo se pozvali i na odobravanje odnosno sudjelovanje i prerađivača šećerne repe u Republici Hrvatskoj. Ovdje je došao dopis i od Kandit "Premiera" i od sladorane i od Vira d.d., pa dozvolite mi da pročitam. "Prateći tijek saborske rasprave o ratifikaciji dodatnog protokola na Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju