EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Ja se slažem sa kolegicom Opačić. Gledajte, Ranko Ostojić je hrvatski branitelj. Mislim da netko to ne uvažava. Ne mogu biti samo hrvatski branitelji s jedne strane. Puno nas se branilo, a puno je branitelja koji se nisu deklarirali niti u jednoj stranci. Zašto bi netko bio zaslužan da je branio ovu domovinu samo iz jedne opcije? To meni nikad nije bilo jasno. A gospodin Ranko Ostojić je bio ministar i nadam se da će opet biti ministar unutarnjih poslova. Sa ponosom to govorim jer čovjek stvarno nije u životu imao nikakvo kriminalno djelo. Žao mi je da se domoljublje gleda samo na jednu stranu. Sad ću vam reći, to je gospodin pričao o iseljenicima, moja obitelj je iseljena jer je bila s krive strane u jedno vrijeme. Moj stric je bio ustaša i neki su morali otići odavde. I ja ne gledam, ako se priča o lustraciji, ja bi da se lustriraju svi tu ajmo pa da vidimo ko je gdje i ko je šta i ko je domoljub a ko nije domoljub. I zašto bi se čovjeka, ja ne vidim razloga zašto čovjek ne može biti predsjednik odbora? Meni to uopće nije jasno i zašto mi o tome raspravljamo? Ima toliko toga raspraviti u ovoj državi, mi tu cijeli dan raspravljamo da li će gospodin Ostojić biti predsjednik odbora. Ljudi moji ljudi su nam gladni a vi tu zadržavate rad Sabora samo radi jednog jedinog čovjeka s kojim sam ja ponosan da je takav kakav je. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvažena zastupnice. Kako ste vidjeli u izvješću 27 JLS jeste se uskladilo, u 2020. vidjeli smo isto tako da su, došlo je do unaprjeđenja kod nekih JLS, a kod npr. Općine Gračac oni apsolutno ništa nisu napravili po tom pitanju i to nam je zadatak ne samo za Gračac nego i druge JLS koje imaju to pravo da sjednemo s njima, razgovaramo i da nađemo načina da sve ono što piše u zakonu da se i ovim načinom i regulira. Hvala. Zahvaljujem na kompleksnom pitanju, a i sami ste kako ste rekli da sam ja trebala odgovoriti sad je i vama jasno da je sloboda medija ono nešto što treba njegovati, što njegujemo i da o tome ne treba biti na ovoj temi toliko rasprave. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvažena ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Sustav vezan uz službene kontrole i inspekciju na području hrane, hrane za životinje i zdravlje i dobrobiti životinja, zdravlja, bilja i sredstava za zaštitu bilja uspostavljen i usklađen sa EU propisima u 2013.g.. Bio je to dugogodišnji put postignut zajedničkim naporima svih nadležnih institucija, stručnjaka, poljoprivrednika, poduzetnika i službenika tijekom rada u Poglavljima 11. i 12.. Kreiran je i sustav brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje preko kojeg se šalju obavijesti upućene potrošačima i subjektima u poslovanju sa hranom, hranom za životinje, a odnose se na povlačenje ili opoziv neuskladnog proizvoda sa tržišta. Navedeni sustavi su uspostavljeni unutar Ministarstva poljoprivrede uključujući i inspekcije. Pripremljeni su vodići i procedure uključujući kontrolne liste za provedbu kontrola i inspekcije koje je revidirao Odjel za unutarnju reviziju Ministarstva poljoprivrede, te provodio redovne revizije prema godišnjem planu. Donošenje Zakona o državnom inspektoratu sve inspekcije iz Ministarstva poljoprivrede su trebale biti pripojene toj instituciji. Naime, zakon je donesen 20.12.2018.g., ali je stupio na snagu 1.4.2019.. Dodatno, sustav brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje i sustav administrativne pomoći i suradnje preuzima državni inspektorat koji uz ostalo prema prijedlogu zakona priprema različita izvješća, krizne planove i dokumente, gotovo sve pripremaju i provode. A u dosadašnjem sustavu ti poslovi bili su podijeljeni između nadležnih uprava i nadležnih inspekcija u sustavu Ministarstva poljoprivrede. Kako bi javnost i poduzetnici dobili uvid u novi sustav koji se uspostavlja treba paralelno promatrati prijedlog Zakona o službenim kontrolama i prijedlog Zakona o veterinarstvu. Općenito, odredbe koje se sada donose na nadležna tijela za službene kontrole dijelom se brišu u prijedlogu Zakona o veterinarstvu jer ih obavljaju inspekcije
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Pa evo već su kolege zastupnici rekli Island kao prva zemlja koja nas je priznala davne '91., ali u zadnjih nekoliko godina pojačao se interes za jačanje gospodarskih odnosa, bilateralnih odnosa između ove 2 zemlje, znači između Hrvatske i Islanda. Stoga upravo mi je izuzetno drago da je ovaj danas ugovor danas pred nama i da možemo glasovati o njegovom donošenju i naravno podržat ću ga prvenstveno iz razloga što je nekoliko hrvatskih tvrtki imalo interes i u zadnjih nekoliko godina, a ima i danas, javljat se na međunarodne natječaje i dobivati natječaje. Jednako tako u zadnjih 9 mjeseci prošle godine je ukupna robna razmjena između Hrvatske i Islanda iznosila 2,3 milijuna zapravo, što je 41% više nego 2009. godine. Što se tiče zajedničkih područja moguće suradnje zbog čega je uistinu ovaj sporazum i dobrodošao to su prvenstveno prijenos iskustva iz područja iskorištavanja obnovljive energije. Ovdje prvenstveno mislim na interes islandskih ulagača u RH oko geotermalnih izvora, geo Podravine, Slatine i Virovitice slično. Također, tu je mogućnost suradnje u području turizma knowhow industrije u proizvodnji ribe i izuzetno mi je drago da su islandski ulagači počeli u Hrvatskoj ulagati u drvnu industriju. Ovo vam sve spominjem iz razloga da vam kažem zbog čega je bitno donošenje ovakvih sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Dosada, kao što smo već čuli 47 je doneseno i Hrvatska ih je sklopila ili preuzela i uistinu mi je drago da je Island nakon toliko godina došao na red. Ali isto tako, ako mogu apelirati državni tajniče, ja vas molim da se uskoro na dnevnom redu sjednice Sabora nađu i sporazumi sa Libijom i Kazahstanom s obzirom na interes naših firmi, a i s obzirom na poslovanje koje imaju tamo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo drago mi je da napokon imamo u proceduri da raspravljamo o ovom prijedlogu izmjena i dopuna zakona. Oko ove teme uvijek su bile velike rasprave i suprotstavljeni stavovi, kako u ovom sastavu Ministarstva i nas ovdje u Saboru, tako i u onim prethodnima. Vjerojatno ćemo se složiti, većina nas ako ne svi, oko toga da imamo znanstveno-obrazovni sustav koji je nedovoljno učinkovit. Nedavno u jednom dnevnom listu opisan kao mala vojska … general. U brojnim raspravama konsenzus je postignut oko toga da nakon usvajanja strategije koja će bit kao što je već rečeno gotova negdje krajem lipnja i akcijskog plana, ići će se s novim zakonom. Znači napominjem što se stalno ovdje želi drugačije implicirati da novi zakon će ići nakon strategije. Ovo su nužne izmjene i dopune zakona. Pa evo ovako mogu i za pretpostavit da će s tim novim prijedlogom zakona vjerojatno i tog konsenzusa nestati, ali nadajmo se da će bit široka rasprava i da se to neće dogoditi. Ono oko čega se još uvijek vode polemike je prijedlog ukidanja obveze napredovanja pa bih se ja ukratko u raspravi osvrnula samo na taj segment. Članak 41. stavak 5. važećeg zakona kaže, citiram: "Ako zaposlenik ne podnese prijavu ili ne bude izabran zbog neispunjavanja uvjeta za ponovni izbor, pokrenut će se postupak redovnog osobno uvjetovanog otkaza ugovora o radu, bez obveze ponude drugog odgovarajućeg radnog mjesta." Možda griješim i o tome trebamo razgovarati, ali ja smatram da je upravo to izvor problema, jer zbog straha od gubitka radnog mjesta koristila su se razna sredstva da do otkaza ne bi došlo, a na uštrb kvalitete. I naravno kako zaposlenici ne bi završili na ulici. Dogodila nam se kadrovska struktura u kojoj, već je bilo spomenuto, znatno je veći udio znanstvenika u najvišem znanstvenom zvanju znanstvenog savjetnika, odnosno redovitog profesora od prosjeka ostalih zemalja ako pogledamo iskustva ostalih zemalja, na primjer
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice sa suradnicom, uvažene kolege i kolegice. Dosadašnja provedba Zakona o unaprjeđenju poduzetničke infrastrukture ukazala je na potrebu izmjene i dopuna zakonodavnog okvira. Obzirom da znamo da su utvrđene određene pojavnosti koje do sada nisu bile regulirane ili nisu bile adekvatno ili dostatno regulirane. Dok je pojedine odredbe potrebno izmijeniti kako se ne bi različito tumačile. Poduzetničkom infrastrukturom prema trenutno važećem zakonu koji je do sada mijenjan 3 puta, poduzetničku infrastrukturu čine poduzetničke zone i poduzetničke potporne institucije. Zone institucije jedan su od najopipljivijih segmenata djelovanja države na terenu jer njihovo postojanje za sobom vuče radna mjesta, ali isto tako, od njih koristi imaju i osobe koje posluju sa subjektima koji u njima posluju. Budimo realni, ljudima su najbitnija radna mjesta i ona za sobom vuku razvoj cjelokupnog gospodarstva i društva u cjelini. Zone i potporne institucije su definitivno pokretači određenih regije i postoji nebrojeno primjera kako su određene sredine počele i gospodarski samim tim i napredovati. Cilj, odnosno svrha razvoja i unaprjeđenje poduzetničke infrastrukture jeste i poticanje gospodarskog rasta kroz planiranje i pravodobnu izgradnju poduzetničke infrastrukture koja je nadalje u funkciji ravnomjernog regionalnog razvoja čitave RH, ali i bržeg rasta poduzetništva, povećanje investicija i zaposlenosti unutar područja na kojem se poduzetnička infrastruktura planira odnosno gradi. Krajem 5. mj. 2021. u Jedinstveni registar bilo je upisano 585 poduzetničkih zona u kojima posluje 1 927 poduzetnika koji zapošljavaju čak 60 545 radnika, a u zonama je evidentirano i 740 neaktivnih poduzetnika za koje se tek očekuje počekat poslovanja unutar navedenih poduzetničkih zona. Dakle taj broj s vremenom će se sigurno morati povećati. Nadam se da će ove izmjene i dopune doprinijeti važnosti Jedinstvenog registra poduzetničke infrastrukture koji je ust
Pa mogu se složiti s vama da ovaj građani doista u zdravstveni sustav ulažu strašno puno, a zdravstveni sustav nekako funkcionira kao ovaj jama bez dna i kolko god ubacimo nikako, nikako da to, to saniramo, ali bez ozbiljne sanacije i klin starta ne, nemamo o čemu pričat jer ovi repovi koji se vuku sa farmaceutskim kućama nisu dobri ni za, ni za jedno društvo, ni za jedan sustav. Da, ovaj pokušavaju se dakle tim listama čekanja riješiti, riješiti problem i tu ima strašno puno problema u komunikaciji, dakle prigovara se pacijentima da ne podižu nalaze, a da li je to baš tako jer ako ste vi upućeni od bolničkog specijalista on je dobio vaš nalaz i zašto bi ja otišla na šalter kad ću ja taj nalaz imat kad dođem na slijedeći pregled. Zahvaljujem na pitanju. Ja osobno se tu slažem s ministrom Marićem, mislim da ta centralizacija zdravstvenog sustava neće ništa puno puno pomoći odnosno vi ćete pretvoriti opće bolnice i one koje posluju pozitivno što baš i nema ih puno i oni koji posluju negativno tih je daleko više ovaj odnosno stavit ih pod kapu države mislim da lokalna samouprava trebala bi imati sve veću vlast da bi što manje država trebala biti centralna jer ona najbolje lokalna samouprava bi trebala najbolje prepoznavati potrebe svojih građana i usmjerivati materijalna sredstva prema onome što njima treba, a oni znaju koji segment zdravstva žele razvijat, naravno ne možemo svi razvijati sve, svatko ponešto.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Za razliku od postojećeg Zakona o lovu i prijedloga zakona koji je povučen iz procedure, ovaj prijedlog zakona je usklađen sa Ustavom i zakonima koji su izravno ili posredno povezani sa lovstvom. Ovim zakonom lovstvo dobiva znatno široku dimenziju pa se o uzgoju, zaštiti i lovu i korištenju divljači osim gospodarskog daje i turistički, rekreativni i sportski značaj čime je normativno uređeno uređenje lovstva, izjednačeno s lovnim zakonodavstvima većine europskih zemalja koje su nam konkurentne na tržištu lovnog turizma. Za razumijevanje ovog zakona valja se osvrnuti na povijest lovstva u Hrvata, stanje našeg lovišta, okruženje i razvojne mogućnosti je značaj ove djelatnosti za ukupni razvoj našeg turizma i povezivajući djelatnosti. Lovstvo na svjetskom i europskom tržištu zauzima značajno mjesto i ako želimo biti konkurentni moramo ga na primjeren način unaprijediti. Našem lovstvu nedostaje divljač i infrastruktura lovišta što je posljedica devastacija u Domovinskom ratu. Nedostaje mu promidžba, etika, običaji i društveno razumijevanje jer od zlatnog vremena našeg lovstva proteklo je dosta vremena. Sve te komponente obuhvaćene su ovim zakonom te ću ukratko se osvrnuti na značajnije. Zakonom je prije svega dana potpora ovlaštenicima koji dobro gospodare na način da im se omogućava dugoročno gospodarenje, red na tržištu, strog nadzor i potpora u gospodarenju lovištem. Zakon o lovstvu također usvaja sva europska načela počev od međunarodnog savjeta za lov, uzgoj i zaštitu divljači, potvrđene Međunarodne konvencije i svjetske standarde o zaštiti prirode, zaštiti i očuvanju divljači i njezinih staništa, o očuvanju biološke ravnoteže. za provedbu ovog zakona potrebne su i dobro ekipirane službe posebice inspekcijske, ali i razumijevanje javnosti jer je regionalni sustav u lovstvu koji je primjenjivan više od 60 godina, još uvijek ukorijenjen što potvrđuju brojni problemi koji su otežavali lovno gospodar
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Replicirao bih gospodinu Lesaru kada je spominjao menadžere u športu. Gospodine moj dragi menadžeri u sportu oni imaju svoju matematiku svugdje u svijetu i rade po jednome principu. Nikakve razlike između menadžera u Hrvatskoj i menadžera bilo gdje. Znači kupiti mladog igrača, dovesti iz Brazila, napraviti od njega igrača i prodati ga negdje vani. Za razliku od menadžera koji su bili u Riječkoj banci, za razliku od menadžera koji su bili u "Viktor Lencu" znači to je puno drukčiji posao rađen nego u ovim ostalim firmama. Znači, nitko nije spominjao neki oprost. Znači, imamo "grace period" od 5 godina da županije i gradovi, lokalna samouprava, ako pozitivno posluje, postoji mogućnost da im vrati novac. Ovako ne postoji nikakva, da sutra proglasimo stečaj opet država ne bi mogla ništa naplatiti. Ništa. A što se tiče, rekli ste saveza. Pazite ako je Hrvatski olimpijski odbor vrhovno krovno tijelo športu, znači ono je samo sebi saveza, a savezi moraju biti serije s klubovima. A nažalost kod nas je sve izopačeno pa i to. Danas da bi se takmičio moraš platiti savezu. Znači, plaća mu država preko Olimpijskog odbora, a plaćaju mu i klubovi iz izvora lokalne samouprave. Znači, to ovaj Zakon upravo pokušava riješiti taj sistem i samom informatizacijom u športu, da će se znati transfer novca. Znači, gdje taj novac ide i zašto klubovi moraju plaćati savezu, a savezi postoje da bi održali klubove da mogu funkcionirati i propisali pravila. Ali šta sam rekao jednu ružnu riječ, mafija u športu. Ja mislim da mafiji u športu je interes da ovaj Zakon ne zaživi. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici. Ispred nas se nalazi Prijedlog zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja. Od donošenja Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja prošlo je više od 6 godina. U tom razdoblju na snagu su stupile mnoge izmjene i dopune u aktima na području gradnje, prostornog uređenja i energetike. Kao i u ostalim relativnim aktima za ovaj globalni problem pa smo sukladno tome odlučili znatno promijeniti predmetni zakon. U mnogim slučajevima u današnje vrijeme kaže se da su problemi globalni, no ovaj doista jest globalan a svega nekoliko zemalja ga uspješno rješava. Nepostojanjem direktive koja bi točno odredila zaštitu od svjetlosnog onečišćenja samo donošenje novog zakona postiže veliku važnost što će dodatno pripomoći da Hrvatska bude jedna od vodećih zemalja EU koja ima propisane mjere zaštite okoliša od svjetlosnog onečišćenja. Predmetnim zakonom uređujemo zaštitu od svjetlosnog onečišćenja koje obuhvaća obveznike zaštite, mjere zaštite, način utvrđivanja dopuštenih vrijednosti, rasvjetljavanja kao i njegovo ograničavanje i zabranu, same uvjete rasvijetljenosti okoliša kao i druga pitanja radi smanjenja svjetlosnog onečišćenja okoliša. Cilj koji je u prijedlogu zakona je zaštita od svjetlosnog onečišćenja uzrokovanog emisijama svjetlosti u okoliš iz umjetnih izvora svjetlosti kojima su ponajprije izloženi ljudi a zatim biljni i životinjski svijet kako u zraku tako i u vodi. Želimo spriječiti nastajanje prekomjernih emisija svjetlosti, želimo smanjiti postojeću rasvijetljenost okoliša na dopuštene vrijednosti, želimo zabraniti upotrebu bilo kakve vrste svjetlosnog snopa usmjerenu prema nebu kao i prema prirodnom vodnom tijelu. Želimo da se počnu ugrađivati ekološki prihvatljive svjetiljke koje će se postaviti tako da ne svjetiljke koje će se postaviti tako da ne svijetle u horizont i iznad njega već usmjerene u prometnice. Zašto toliko ... provoditi ćemo tijekom noći te danonoćno u priro
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice, vi ste rekli na samom kraju da ćemo sutra imati prilike vidjeti kako će kolege iz <PARTY>-a glasati, hoće ili neće podržati pravobraniteljicu i da su oni ustvari odlučili smijeniti pravobraniteljicu za djecu. Ja tvrdim da su oni odlučili bili smijeniti pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova samo im ta igra nije uspjela jer nisu uspjeli skupiti većinu u ovom Saboru. Uspjeli su skupiti većinu za pučku pravobranitelju, za pravobraniteljicu za osobe s invaliditetom nisu izabrali novu. Dakle, istkao joj je mandat, trenutno je nemamo a nadam se i u pamet i zdrav razum naših kolega i da sutra neće imati većinu za smjenu za pravobraniteljice za djecu koja je izvrsno radila svoj posao i koja nas upozorava na pravo stanje prava djece u RH.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Evo ova saga o izboru predsjednika odnosno predsjednice Vrhovnog suda traje gotovo 150 dana a kao što možemo čuti dosada u ovoj raspravi, neće završiti ni sutra. A problem je pravosuđe u cjelini, problem su zakoni koji su paušalni, koji su puni rupa. I zbog tih zakona se na kraju krajeva i mi danas nalazimo u ovoj situaciji. A to je zato jer pojedini pravnici smatraju da Predsjednik Republike, u ovom slučaju g. Milanović, nije vezan uz procedure DSV-a, neki kažu da je. Nije jasno definirano da se kandidat mora predložiti od onog djela koji su se javili na natječaj, neki kažu da se mora. A ustavna odredba jasno kaže da predsjednika Vrhovnog suda biramo na prijedlog Predsjednika Republike Hrvatske, u ovom slučaju g. Milanovića. I to je zapravo prikaz ove države, prikaz stanja u pravosuđu, prikaz zakona koja je prepuna kontradikcija i svatko zakone tumači kako mu se prohtije ili ti kako mu odgovara u pojedinom trenutku. I to nije dobro za ovu zemlju koja se nalazi u krizi, doduše, ekonomskoj a ono što nam treba je ekonomska stabilnost, prošli tjedan smo izglasali pojedini zastupnici rebalans gdje se deficit povećao za 6 milijardi kuna do kraja godine će vjerojatno biti preko 17 milijuna kuna, pa neka građani zaključe imamo li ekonomsku stabilnost. Politička stabilnost koja je tanka, ali ajde, tu je i nažalost sudbena koja će sutra biti u krizi jer bi trebali izglasati predsjednika odnosno predsjednicu Vrhovnog suda, kako čujemo to sutra neće biti slučaj, a to je čelni čovjek sudbene vlasti koji je odgovoran za funkcioniranje sudstva. I zato se mi danas ovdje nalazimo u ovoj gotovo bezizlaznoj situaciji jer svatko tumači zakone i Ustav kako želi. Stoga ćemo pokušati u <PARTY>-u biti odgovorni, podržat ćemo prijedlog gđe. Zlate Đurđević za predsjednicu Vrhovnog suda u nadi a pomalo naivno, da će sutra svi saborski zastupnici biti odgovorni i da se nećemo dovesti pred vrata pravosudne krize u ovoj zemlji. Hvala.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Samo bih jednu stvar htio reći. Nema potrebe išta ponavljati. Vi ste kolegice Bedeković aludirali, vi ste implicirali kao da sam ja u svom izlaganju rekao da se nismo imali prilike upoznati sa prijavama odnosno životopisima kandidata. To ja međutim nisam rekao isto kao što nisam niti jednom riječju rekao, niti to mislim nešto loše o odabranim kandidatima. Dapače, ja sam u svom izlaganju pohvalio generalno, izrazio naime generalno pohvalno o svim primljenim kandidaturama. Dakle, naprosto želim demantirati ono što je ovdje implicirano. Što sam ja međutim rekao i kod toga ostajem i kolege to koji su ovdje prisutni jako dobro znaju. Ja sam molio riječ. Riječ nisam dobio. Riječ sam dobio tek nakon što je glasanje završeno i to je naprosto ono na čemu sam ja inzistirao. Ta dakle riječ nakon što je glasanje završeno to je to dakle u skladu sa najboljim demokratskim i parlamentarnim procedurama. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Dakle, članak 238. odstupanje od uobičajenih ponašanja u Hrvatskom saboru. Dakle, kolegica je ovdje sada vrlo jasno rekla da ona i njezina skupina iz <PARTY>-a ne poštuje Ustavni sud. Dakle, nije Ustavni sud rekao da su građani podkapacitirani već je rekao da su upravo na način kako ste vi obrazložili svoju inicijativu bili zapravo zavarani, a to vam govori Venecijanska komisija. Pročitajte taj dio. I ovo nije prvi referendum koji je pao na Ustavnom sudu. Imali ste ćirilične ploče, imali ste monetizaciju autocesta. Prema tome, bilo bi dobro da prije nego ovdje govorite, govorite prije svega istinu ili se raspitate.
Dakle, ovdje nisam ni dotaknuo osnivače koji bi trebali voditi računa o školama u ovom kontekstu. Ja 2014. kad sam postao ravnatelj škola je radila u dvije smjene, radila je u dvije smjene, mi kako imamo sportsku dvoranu jednim dijelom od njenoga najma smo u rasponu od 2,5 godine sami organizirali rad u jednoj smjeni dogradivši dodatne prostorije, nismo tu čekali na apsolutno nikog jer da jesmo ključni problem je što ne postoji kriterij. Dakle, vi ako dođete u Splitsko-dalmatinsku županiju u sam ured tu nema jasno definiranih kriterija. Zašto nema jasno definiranih kriterija? Dakle u Imotskoj krajini koja je bilježi veliki demografski negativan trend dakle uzmite ne znam, školu na Tijarici koja je obnovljena od temelja do krova, ima nekih desetak učenika, uzmite školu Zmijavci koja je u tom periodu dok sam ja bio ravnatelj imala oko 350 učenika dakle raspadala se je faktički '74. su bila i vrata i utičnice i u takvim prostorijama se događa i … Sa 20.000 eura u jednoj manjoj školi. Sa 20.000 eura se dakle u jednoj školi mogu, može urediti ili napraviti iz temelja jedna učionica od 50 kvadrata i opremit se komplet, evo.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena gospođo ministrice, uvaženi gospodine državni tajniče, kolege i kolegice. Danas je puno toga rečeno i vjerujem da smo svi već i umorni od uvjeravanja a ono za nas koji smo razumjeli i koji želimo razumjeti o čemu se radi ja evo koristim prigodu da čestitam ministrici i ministarstvu na jednom konkretnom prijedlogu i pomoći mladim obiteljima za rješavanje onog kako reče kolega Marić što ste omogućili vjerujem dobrom dijelu mladih obitelji doživljaj ulaska u vlastiti dom. Mislim da je najmanje bitno koliko tvrtki će prodati stanove na ovaj način. Mislim da je najmanje bitno da li se zove poticanje prodaje stanova ili poticanje kupnje stanova. Najbitnije je da danas mladi čovjek, mlada obitelj ima mogućnost uz odgodu do maksimalno 20 godina plaćanja stana kupiti stanu uz kamatu povoljnu od 2%. Znamo oni koji su koristili poduzetničke kredite pa dobije odgodu povrata kredita znamo koja je to mogućnost i koja je to olakotna okolnost. Napomenut ću ono o čemu se ovdje danas i nije toliko govorilo. Radi se o području od kuda i ja dolazim, to su područja koja su stradala ratom, koja su bila iseljena i gdje je Republika Hrvatska preko resornih ministarstava uložila znatna sredstva u obnovu obiteljskih kuća ali kad su se izdavala rješenja prije deset, petnaest godina za obnovu mnogi danas, mnogi tada su bili djeca, danas su to ljudi koji imaju djecu i koji kroz ovaj način zasigurno će vidjeti mogućnost rješavanja stambenog pitanja. Danas u sredinama iz koje ja dolazim gdje je nekakva prosječna cijena kvadrata stana tisuću 100 do tisuću 200 eura kroz ovaj poticaj prilika je i odgodu plaćanja mladima da ostvare taj dugo sanjani san realizaciju tog stana kupnjom ovog stana i useljenja u isti. I ono što bih ja samo dodao, neću ponoviti što to znači za građevinsku operativu, što to znači za logistiku koja prati građevinsku operativu kroz opremanje stanova, samo ću napomenuti da vjerujem da će se razmotriti mogućnost i