EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora. Javio sam se na ovu temu jer zaista zaokuplja hrvatsku javnost, ali prvenstveno zbog toga ne da bi zadovoljio hrvatsku javnost i skupljao populističke poene, nego da bi progovorio o logici rada ovog Sabora. Agrokor jeste gotovo sudbonosna tema koja će se razriješiti na ovaj ili onaj način za Hrvatsku, međutim ono što mene, ja nemam nikakvih problema da se osnuje povjerenstvo za Agrokor, ali nakon sudjelovanja u jednom povjerenstvu došao sam do nepobitnih zaključaka, a to je da smo nekompetentni za tako ozbiljan posao. Kada stvar tu postaje zakomplicirana i činjenicom da se izbor ustavnih sudaca uvjetuje povjerenstvom za Agrokor onda sve priče o tome kako nam je stalo do Agrokora padaju u vodu. Ustavni sud kao iznimno važna institucija bez koje praktički ne možemo funkcionirati ili ne bi mogli funkcionirati veže se za jednu temu koja je dnevnopolitička, ali koja ima široke razmjere. Međutim to su dvije potpuno odvojene stvari. Kada gospodo hoćete populizam onda dođemo do ovoga. Nemam nikakvog problema sa osnivanjem povjerenstva, ali bi prethodno trebalo donijet zakon kako bi trebala izgledati ta istražna povjerenstva, a da ne nas desetak, dvanaest koji se ne razumijemo u problematiku o tome raspravljamo. Ne razumijemo se u elementarne ne samo pojmove nego i postupke. Imamo spomenuo je kolega Pernar DORH, gospođa TAritaš je spomenula da mora odradit, slažem se da oni moraju odraditi pa ćemo vrednovati njihov rad u političkom smislu, ali da raspravljamo mi o problemima za koje su oni kvalificirani i konačno policija, pa ljudi to je teror ulice. Nemojmo mi misliti da smo mi različiti što se tiče naših znanja od znanja ulice u svim područjima. Mi smo ovdje da raspravljamo o donošenju zakona, ali istražna povjerenstva ovako kako su sada postavljana zaista postavlja se pitanje kud to vodi. Vodi jedino u uništenje i zadnjeg segmenta digniteta ovog Sabora, zadnjeg segmenta digniteta ovog Sabora. Zato dajmo institucijama da odrade svoj
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućeno je premijeru, gospodinu Ivi Sanaderu. Korupcija je očito top tema u javnosti ovih dana, u novinama, na televiziji, ovdje u Saboru, svi samo pričaju o korupciji s velikim, malim "K". Policija hapsi, državni odvjetnik goni one koji su uhvaćeni in flagranti. Pohvalno je da korupcija više nije tabu tema, da se o tome u Hrvatskoj razgovara jer to je nešto što nas pritišće već desetljeće i pol, a i prije nas je pritiskalo par desetljeća. U tom zasluge prvenstveno imaju naši mediji koje treba pohvaliti za javno otvoreno izvještavanje o svima, bez ograda ali i međunarodna zajednica koja nas pritišće. Oko toga to je isto jasno, svi to jako dobro znamo. Ipak uvjeren sam da korupciji neće doći glave niti policija niti Državno odvjetništvo. Oni se po definiciji bave pojedinačnim slučajevima, aferama, onda kad se nekog uhvati na djelu. Ključ je u tome da zlo treba spriječiti, pa neće onda apriorno svi biti krivi i neće se čitava javnost tjednima pitati što to znači da jedan tjedan se priča "Pliva" se neće prodati, drugi tjedan se prodaje, što je to bilo u Veroni, kako ste vi to išli u Veronu, službenim zrakoplovom, sami plaćali hotelske račune i tome slično. To sve skupa je zapravo nepotrebno. Moje se pitanje tiče funkcioniranja porezne uprave, jer sam uvjeren da je upravo ona taj organ, instrumenat kojim se najefikasnije može nagaziti korupciju. Svugdje u svijetu se novac može zaraditi na crno. U uređenim zemljama problem ga je potrošiti na crno. Ako ujutro kupite auto koji je izvan vaših mogućnosti, popodne dolazi poreznik i pita vas, gospodine od kuda vama novac za to? Tamo se kriminalci, veliki kriminalci više boje poreznika nego policajca. Moje pitanje glasi, što ćete gospodine premijeru u normativnom i organizacijskom smislu poduzeti da porezna uprava kao jedan od svojih temeljnih zadaća dobije utvrđivanje činjenice da je nekom vrijednost imovine porasla značajna iznad toga što je platio poreza u prošlom, nekakvom razdoblj
Hvala. Evo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege ja ću proširiti prijedlog kolege Bagarića pa predlažem da se izlaganje kolege Hebranga podijeli svim onima koji će morati plaćati ovih dodatnih 30 kuna, a imaju male plaće, mirovine ili su nezaposleni jer je, to ide vjerojatno uz one gorke pilule koje je doktor spominjao. Mislim da se iz svih dosadašnjih rasprava može zaključiti da svi znamo da ovom sustavu nedostaje novac, ali smo mi protiv spartanskog načina rješavanja ovog problema. Znači tko ima snage da sam preživi neka preživi, ostali će umrijeti pa će se problem prirodno riješavati. Mi smo za to da se sredstva namaknu na neki drugi način. U tome je jedina razlika.
Hvala vam lijepa poštovani ministre. Prijedlogom novog Zakona o socijalnoj skrbi predviđeno je osnivanje Zavoda za socijalnu skrb kao javne ustanove koja će poslove iz svoje djelatnosti obavljati u središnjoj i područnim službama umjesto dosadašnjih centara za socijalnu skrb, između ostalog to je bila replika mog prethodnika. I da, prateći javnu i stručnu raspravu evidentno je da je osnivanje zavoda među strukom, dakle unutar struke, a i kod samih socijalnih radnika izazvala najviše polemike i između ostaloga strah od svojevrsne centralizacije. I stoga vas ljubazno molim da još jednom objasnite razloge prijedloga ovakve reorganizacije i da pokušamo odagnati strahove od moguće centralizacije.
Hvala lijepa kolegice, to je vrlo relevantno pitanje. Evo ja sam upravo prije 3 tjedna bila u New Yorku na konferenciji ECAP-a, a ECAP vam je konferencija hrvatsko-američkih mladih profesionalaca. I oni su toliko hvalili tu, tu odluku Amerike, pa evo bila neki evo prije dva dana u američkom veleposlanstvu gdje su slavili svoj 4. July Dan neovisnosti gdje je, gdje zapravo i ovaj zamjenik veleposlanika odnosno … i state secretary govorili u svojoj poruci na, koju smo vidjeli na video, govorili o tome koliko je to bitno za Hrvate koji hoće dolaziti i drugu, treću, četvrtu generaciju, a koliko je to bitno za američke, Amerikance koji žele svoj biznis rad, ne sam o u posjetu, nego i biznis tako da je to stvarno uspjeh, hvala vam na tome. Hvala, hvala lijepa. Da ja često putujem pogotovo po europskim, na poziv njihov, naravno uvijek moram na poziv najčešće, ali također ondje gdje vidim da, da ima potrebe. Ministar je stvarno, mislim ne treba, ne treba njega tu branit, to dijela govore. On, toliko je puta bio u Crnoj Gori, toliko je puta bio u, u BiH da i ne govorim, u Srbiji, u, u svakom drugom, na svakom drugom zapravo ja bih rekla žarištu se on nađe gdje ima potrebe. A što se tiče i samih prekooceanskih zemalja, u prekooceanskim zemljama ja bih, ja bih doista volila da i naša oporba neki, barem neki ovi koji su najkritičniji nekada dođu, pa da samo i tu se jer tu samo da, da, da se zapravo kamufliraju, pa da ne kažu da su oporba i neka i neka nikom ne govore pa da čuju što i kako ti ljudi upravo govore o Hrvatskoj.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Evo ga, ja bih na samom početku rasprave htjela reći da sam se smirila nakon što sam čula uvodno izlaganje ministrice Mrak-Taritaš jer sam sudjelovala na sjednici Odbora za zaštitu okoliša gdje je na moje direktno postavljeno pitanje vezano uz stratešku procjenu utjecaja na okoliš i postupak ocjene o potrebi provedbe strateške procjene utjecaja na okoliš vaš zamjenik i kolegica koja je bila tamo rekla da ništa od toga dvoje nije provedeno. Evo ga, meni je drago da Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja poštuje zakone Republike Hrvatske i da je proveden postupak ocjene o nužnosti provedbe strateške procjene utjecaja na okoliš jer naravno da se na strategije, na izmjene i dopune strategija primjenjuje ovaj izuzetno važan instrument zaštite okoliša. I drago mi je što ste ispoštovali ovu proceduru zbog toga što bi u suprotnom vjerujem mogli imati problema i sa Europskom unijom i Europskom komisijom s obzirom na činjenicu da je strateška procjena utjecaja na okoliš jedan od najvažnijih instrumenata na koje Europska komisija posebno obraća pozornost. Kada govorimo o strategijama, nama je svima jasno da su strategije planovi svih planova, odnosno okvirni planovi i naravno da je strateška procjena utjecaja na okoliš izuzetno važna za definiranje bilo koje strategije. Ja vas u ovom trenutku upozoravam s obzirom da važeća strategija vrijedi do 2015. godine i da mi do tog roka ustvari moramo donijeti novu Strategiju prostornog razvitka Republike Hrvatske, a da za Strategiju prostornog razvitka Republike Hrvatske neće više biti moguće provesti samo postupak ocjene o nužnosti provedbe strateške procjene, da u vrlo ranoj fazi razmišljate o tome da krenete sa strateškom procjenom utjecaja na okoliš zato što je strateška procjena vrlo komplicirani mehanizam i sama provedba traje minimalno 6 mjeseci, a s obzirom na činjenicu da strategiju trebamo donijeti do 2015. godine molim vas da razmišljate o tome da ukalkulirate to vrijeme. Činjen
Gospodine dopredsjedniče, gospodo kolege zastupnici. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu razmotrio je na 35. sjednici 14. lipnja Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti topografije poluvodičkih proizvoda, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Odbor je pitanje raspravio kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnijeli su predstavnici predlagatelja. U provedbi postupka stabilizacije i pridruživanja Europskoj uniji Republika Hrvatska obvezna je zajamčiti razinu zaštite intelektualnog vlasništva jednakoj razini zaštite u Europskoj uniji. Postojeći zakon u visokoj je mjeri usklađen sa pravnom stečevinom Europske unije, a u predpristupnim pregovorima utvrđeni su oni dijelovi hrvatskog zakona koji se trebaju mijenja kako bi Republika Hrvatska u trenutku pristupanja Europskoj uniji preuzela stupanj zaštite oznaka topografije poluvodičkih proizvoda kao i države članice Europske unije. Predložene izmjene i dopune u skladu sa pregovaračkim stajalištem Republike Hrvatske za poglavlje broj 7. Pravo i intelektualnog vlasništva i sa zajedničkim stajalištem Europske unije iznesenim na Konferenciji o pristupanju od 14. veljače godine 2007. Prijedlogom izmjene i dopune navedenog zakona postigli usklađenost i u preostalim pitanjima u kojima se postojeća rješenja razlikuju od pravnih instrumenata na razini Europske unije, a posebice u pitanjima građansko pravno zaštite, izvornosti proizvoda i usluga kao i u novom institutu žalbe na prvostupanjske odluke u upravnom postupku. Odbor je jednoglasno donio zaključak, predlaže se Hrvatskom saboru da donese Zakon o zaštiti topografije poluvodičkih proizvoda u hitnom postupku u obliku pripremljenom od strane predlagatelja.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predstavniče predlagatelja, poštovane kolegice i kolege. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona predlagatelja Kluba zastupnika <PARTY>-a predlaže se da se odredbe o izuzimanju od ovrhe iz članka 148. Ovršnog zakona i ograničenje ovrhe iz članka 149. Ovršnog zakona primjenjuju i u slučaju kad ovršenik ta novčana sredstva prima preko svog tekućeg računa odnosno štedne knjižice koji ima kod pravne osobe koja obavlja poslove platnog prometa. Predlagatelj obrazlaže da je jedinstvena sudska praksa u Republici Hrvatska sva sredstva koja su uplaćena na tekući račun ili štednu knjižicu ovršenika tretira kao gotov novac bez obzira koji je pravni osnov tih primanja. To znači da se u cijelosti plijeni plaća ili mirovina ovršenika, čak i dječji doplatak ili druga primanja koja bi trebala biti izuzeta od ovrhe po članku 148. Ovršnog zakona ili bi se trebale primijeniti odredbe članka 149. Ovršnog zakona o ograničenju ovrhe nad tim sredstvima. Takvom sudskom praksom zaobilazi se socijalna regulativa navedenih članaka. Vlada Republike Hrvatske u svom mišljenju od 5. lipnja 2008. godine očitovala se o predmetnom prijedlogu da isti ne podržava iz razloga što je predložena materija bolje uređena Zakonom o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona donesenog 30. svibnja 2008. godine. Naime, Vlada Republike Hrvatske je izmjenom članka 149. Ovršnog zakona pošla od načela da se i kod prisilne ovrhe na plaći i drugom stalnom novčanom primanju tijekom ovrhe koja se provodi uz suglasnost ovršenika od ovrhe izuzme iznos koji je neophodan za egzistenciju ovršenika a koji se utvrđuje u odnosu na prosječnu neto plaću u Republici Hrvatskoj. Takvo rješenje je po mom sudu pravednije jer proizlazi iz činjenice da je svakom ovršeniku za egzistenciju potreban jednak iznos bez obzira na visinu njegove neto plaće. Uvažavajući činjenicu da je Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona stupio na snagu te da je predmetnu materiju regulirao na
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče, štovane kolegice i kolege. Malo sam ono iznenađen što sam se samo ja javio za diskusiju. Znači to je jedan europski zakon koji evo kako je rekao gospodin Lalovac usklađujemo sa propisima Europske unije. Najznačajnija je izmjena da i u ovom segmentu dakle puštamo porezne savjetnike, strane porezne savjetnike u ovaj segment djelovanja. Ovaj zakon je donesen 2000. godine i zapravo je prava rijetkost da se u ovih 13 godina, da imamo jedan zakon koji se u 13 godina zapravo ništa značajnije nije mijenjao, zapravo nije imao nikakve izmjene što ne znači uvjetno da je zakon loš. Zakon je … dobar. Prva izmjena zakona je bila tek 2011. godine kada je zapravo po tom zakonu osnovana Hrvatska komora poreznih savjetnika koja je onda donesla svoj statut, odnosno program polaganja ispita za poreznog savjetnika. Znači to se sve događalo u 2011., 2012. i 2013. godini. Zašto je takva situacija, evo samo da vas upozorim na činjenicu da u Republici Hrvatskoj trenutačno imamo samo 29 poreznih savjetnika i jedan od uzroka tome je, koliko sam ja to malo gledao, možda čak i program polaganja koji je zaista sveobuhvatan i relativno je težak, slično nešto kao javnobilježnički ispit ili pravosudni ispit, obuhvaća nekakvih 9 predmeta i još mnogo popratne literature. To nije nikakav problem ako je ispit težak, težak je kao i svi drugi nego pitanje je zašto nema više poreznih savjetnika. Da li smo mi zaista država u kojoj mi smo ajmo tako reći svi uredni platiše, svi sve znamo o porezima da nam ne treba poreznih savjetnika. Na ovo pitanje ne očekujem neki odgovor jer diskusija o sivoj ekonomiji, o poreznoj evaziji ili o problemima naplate poreza bi nas odvela ja mislim da ne bi bila dovoljna ni jedna saborska rasprava. Poreznim savjetovanjem se zapravo u Republici Hrvatskoj bave mnogi. Recimo imate revizorske kuće, znači revizori, bave se knjigovođe, pa čak i u Ministarstvu financija u poreznim upravama imate poreznih savjetnika. Pa da l
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Sa koliko je ozbiljnosti i poštivanja procedure donijet ovaj zakon vidljivo je iz slijedećih podataka. Dana 8. svibnja Vlada Republike Hrvatske ustvrdila je Konačni prijedlog Zakona o sigurnosti o prometu i poslala ga Saboru Republike Hrvatske na raspravu i usvajanje a tek 9. svibnja isti je Sabor glasovanjem utvrdio prijedlog ovog zakona u prvom čitanju i zajedno sa prijedlozima i amandmanima koji su proizišli iz tog čitanja poslao Vladi da ga ista doradi i utvrdi. Interesantno. Ne znam čemu služi onda ovaj parlament. Ovaj zakon gospodo tiče se gotovo svih naših građana jer gotovo svi oni su na neki način sudionici u prometu. Posljedice nesreće u cestovnom prometu veliki su javno zdravstveni problem svakog društva i to je razlog mog javljanja za ovu diskusiju. Jučer, danas u prvom čitanju prijedloga ovog zakona mnogo se licitiralo o broju poginulih. Ja ću reći samo jednu statističku činjenicu. Nakon četiri mjeseca ove godine imamo 186 poginulih, to je 6,5% više nego u prva četiri mjeseca prošle godine. Što je bit ove problematike? Nesreće koje se događaju na cestama kao uzrok poremećaja zdravlja, invaliditeta i smrti u stalnom su porastu. Ono što je tragično dominantno pogibaju mladi ljudi. Ovdje treba iznijeti mišljenje eksperata Svjetske zdravstvene organizacije koji upućuju na to da prometnim nesrećama nije posvećena odgovarajuća pozornost i navode se slijedeći razlozi za ovu tvrdnju. Prvo, diljem svijeta nesreće u prometu doživljavaju se gotovo fatalistički. Unatoč toga što su većina događanja i okolnosti u granicama naše kontrole, znači mogu se prevenirati odnosno i nisu nesreće u doslovnom smislu. Drugo, ljudi često nisu svjesni o težini svih posljedica cestovnih prometnih nesreća i budući da se većim djelom mogu spriječiti i težina posljedica može biti manja. I treće, konačno utrošak ulaganja u povećanu sigurnost manji je od štete koje nesreće izazivaju. Činjenica je da naj
Poštovani predsjedavajući, poštovani predlagatelji, kolegice i kolege zastupnici. Jednom prilikom, intervjuirajući Papu Ivana Pavla II. novinar mu je postavio neuobičajeno, na prvi pogled blesavo pitanje, ali odgovor je bio sjajan. Pitao ga je, Sveti Oče, kad bi nestala Biblija, kad bi nestalo Svetog Pisma, a vi bi mogli sačuvati samo jednu rečenicu iz Svetog Pisma, koja bi to bila? I Papa Ivan Pavao II. nakon kraćeg zamišljanja kaže, istina će vas osloboditi. Nama je potrebna istina, najprije istina o samima sebi. Popis je jedna vrsta utvrđivanja, demografske istine jednom u 10 godina. I ono što bi nam svima trebalo biti u interesu je da mi doista vidimo istinsko stanje. Da se ni jedan stanovnik ne popiše koji doista nije tu, a kao da stalno živi, niti da se propusti popisati netko tko jest tu. Bilo da je on Hrvat, bilo da je on Srbin u Podunavlju, da je on Rom u Međimurju, sasvim svejedno. Ono što je sigurno za sve dobro je da mi vidimo naše istinsko, istinito demografsko stanje na temelju kojeg se onda bilo što može suvislo planirati. A bez toga ne ide. A mi stalno imamo pokušaj da svatko progura neku svoju istinu, ja znam da bi vladajući najradije da popis pokaže da Hrvatska ima 5,5 milijuna stanovnika da je to sve mlađe i sve potentnije stanovništvo, no nažalost istina je drugačija. Jedna strana u Vukovaru bi, priželjkuje, čuli smo nešto o tome da Srba bude preko granice potrebne za dvojezičnost ili dvopismenost, drugi tvrde nije tako, manje ih je, fiktivno popisuju itd., ali ono što je doista dobro je, ponavljam, da se ne popiše nitko tko doista nije stalno tu, a s druge strane da se ne propusti popisati tko tu živi. Drago mi je da je tu gospodin Bačić, jer je negirao to da je bila zaobiđena struka, pa ću ja sada navesti evo točno riječi gospodina profesora našeg demografa, Stjepana Šterca iz intervjua Slobodnoj Dalmaciji, objavljenog 9. ožujka ove godine, dakle prije dva tjedna, gdje Šterc kaže sljedeće. Izražava pri tom žaljenje što izradi Zakona o popisu st
Hvala lijepo poštovani predsjedniče <PARTY>, poštovani državni tajniče sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Jedan od glavnih prioriteta današnjice je izgradnja klimatski otporne budućnosti. RH se kao članica EU priključila smjeru postizanja klimatske neutralnosti do 2050.g.. Hrvatsko zakonodavstvo donijelo je već niz mjera kojima se nastoje smanjiti emisije zagađivača, čime se otvorila potreba za novim prihvatljivim izvorima energije. Zbog ostvarivanja zelenih ciljeva EU i prenošenja direktive, odrednica Direktive 2018/2001, kao i zbog nas samih, potrebne su bile ove izmjene i dopune zakona. Naime, danas udio biogoriva na tržištu RH iznosi oko 6%, značajno je manji od propisane obveze koju je trebalo ispuniti do 2020.g. koja iznosi 10%. Navedenom direktivom se svakoj državi članici propisuje da udio biogoriva u konačnoj potrošnji energije u sektoru prometa bude minimalno 14% do 2030.g., a donošenjem ovog zakona uskladit ćemo se sa europskom politikom koja se odnosi na korištenje obnovljivih izvora energije u prijevozu. Znamo da je promet preduvjet mobilnosti ljudi i razmjene dobara i mora zadovoljiti potrebe stanovništva i gospodarstva. Stoga treba s jedne strane omogućit daljnji razvoj prometa, a s druge strane smanjiti njegov negativni utjecaj na okoliš i ovisnost o uvozu nafte. Sektor prometa treba prijeći sa primarnog cestovnog na veći udio željezničkog, riječnog i morskog prometa. Razvojem i modernizacijom željeznice, te povezivanje različitih vrsta prijevoza u multimodalni promet diljem Europe doprinijet ćemo ciljevima Europskog zelenog plana. Da bi Hrvatska do 2030. imala 14% udjela biogoriva za prijevoz, prijedlogom ovog zakona utvrđuje se način za postizanje tog cilja uspostavom sustava obveznika stavljanja obnovljivih izvora na tržište, korisnika goriva u javnom prijevozu i javnom sektoru, te županijama i gradovima kroz poticanje energetske učinkovitosti u prometu i izgradnje infrastrukture za alternativna goriva. Ovim izmjenama i dopunama zakona prop
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede. Poštovani ministre, tijekom nedavnih prosvjeda poljoprivrednika koji su bili ovo ljeto stalno ste ponavljali da se hrvatski poljoprivrednici ili kako ja to volim reći proizvođači hrane, odnosno poduzetnici moraju okrenuti budućnosti i da moramo gledati da se što bolje pripremimo za novu zajedničku agrarnu politiku EU i sve ono što će nam ona donijeti u budućem periodu. Naime, svi znamo da je na raspolaganju preko 300 milijuna eura za ruralni razvoj, pa me osobno zanima u kojem smjeru moraju gledati naši proizvođači hrane i da li je ministarstvo zaista spremno da ljudima na terenu pomogne oko rješavanja njihovih problema. Dakle, što se konkretno u Ministarstvu poljoprivrede radi po tome pitanju, kada će biti vidljivi konkretni rezultati tog rada i na kraju na čemu ćete temeljiti strategiju agrarne proizvodnje odnosno strategiju agrarne politike. Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade i članovi Vlade. Ja ću svoje pitanje postaviti ministru pomorstva, prometa i infrastrukture Siniši Hajdašu Dončiću. Poštovani ministre, složit ćete se da onaj tko nema priključak na brzi Internet u današnje vrijeme je na neki način odsječen od svijeta. Vlada je neki dan najavila projekt kojim bi se infrastruktura državnih poduzeća mogla upotrijebiti za širenje interneta u svim dijelovima Republike Hrvatske, a ne samo u velikim gradovima. Moje je pitanje, zapravo zanima me a vjerujem i veliki broj hrvatskih građana koji su danas bez interneta, što će se to konkretno napraviti, koji će biti učinak ovog projekta i koji je objektivan rok njegove realizacije.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo predsjednice hrvatske Vlade sa ministrima. Moje pitanje postavljam potpredsjedniku hrvatske Vlade i resornom ministru regionalnog razvoja šumarstva i vodnog gospodarstva gospodinu Božidaru Pankretiću. S obzirom da je od 26. 12. do negdje 18. 01. velike vode su ugrozile cijelo područje doline Neretve posebno gradove, grad Metković, općinu Pula Norinska i jedan dio grada Ploča, odnosno mjesto Komin. Što će hrvatska Vlada napraviti i resorno ministarstvo da se to ubuduće ne događa? Zahvaljujem. Potpredsjedniče Vlade i resornom ministru gospodinu Pankretiću. I posebno zahvaljujem predsjednici hrvatske Vlade koja je u tim najtežim trenucima 10. siječnja kada je voda rasla iz minute u minutu zvala nekoliko puta mene, ostale gradove i općine i intervenirala kod Državne uprave za pomoć i spašavanje sa tehnikom i ljudstvom.