EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega vi ste ovako rekli, bivša vlast, misleći na <PARTY>-ovu, nije znala što bi sa dvoranama. Pa država ne upravlja tim dvoranama, država je bankomat, država je samo plaćala dio iz ugovora. Dvoranama upravljaju lokalne zajednice ili javno-privatni partner s kojim su sklopljeni ugovori na lokalnoj razini. Kažete dalje država treba pomoći lokalnoj zajednici koja se nalazi u problemu zbog izgradnje ovakvih objekata. Ja se djelomično mogu s vama složiti, ali sljedeće moje pitanje glasi što ćemo sa onim objektima koje su gradile jedinice lokalne samouprave svojim novcem bez pomoći države i koje uredno plaćaju svoja davanja? Hoće li i tim jedinicama lokalne samouprave država preuzeti obaveze plaćanja kredita? Ne, jer te jedinice su uredne, te jedinice su dobro radile. Kolega, ne možemo se tako ponašati. To su novci poreznih obveznika svih građana Republike Hrvatske. I kad ste spomenuli maloprije Centar Zamet, dakle to je Centar Zamet, to nije dvorana Zamet, Centar Zamet jest koštao 160 milijuna kuna ali dvorana Zamet košta 98 milijuna kuna. I za vašu informaciju ukupan broj dana korištenja te dvorane iznosi 380 dana a odnosno oko 3000 sati godišnje. I mi smo ponosni na tu dvoranu. Ja znam da je <PARTY> nama u Gradskom vijeću objašnjavao da smo nesposobni da gradimo jedan takav projekt kao što gradi Split, kao što gradi Zadar ali ja danas sam sretna da mi taj objekt nemamo. Naš objekt koriste djeca toga grada, sportaši toga grada i to besplatno. Naši klubovi ne plaćaju sat korištenja te dvorane. Ti objekti su u funkciji, a ovi vaši objekti su zatvoreni.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Da svakako ovo je Zakon koji je proizašao iz te Direktive koje ja potpuno zapravo prenesena i vidi se da je u njoj na temelju iskustva vrlo precizno razrađeno puno tih detalja, posebno ovi objektivni zahtjevi u pogledu usklađenosti s ugovorom članak 9., pa onda odnosno prije toga subjektivni zahtjevi u pogledu usklađenosti u članku 8. to su stvarno vrlo, vrlo precizni mehanizmi na koje načine se može u tom smislu djelovati. Međutim, ono što sam ja u ime Kluba zeleno-lijevog bloka u prošloj raspravi vjerojatno nedovoljno precizno se izrazio i kako ste mi na to odgovorili, zato sam vam i postavljao ovo pitanje. Naime, mene zanima slučajevi koji sigurno su vama itekako poznati i recimo primjer Epstona ili te brojne količine aplikacija u kojima i naši ljudi … razvijaju takve aplikacije. Međutim, isto tako znate da je bilo razno raznih vrlo problematičnih do onih koji su baš svjesno išle na prevaru. Prvo da zadobiju povjerenje, a nakon toga u datom trenutku te nagnu da ti uzmeš 99,99. Obično je to neka zaštita mobitela i iz toga ispadne neka gadna prevara. To još uvijek čak nije niti Apple to riješio. Ali to je jasno da je prevara i još uvijek se sada po sudovima, oko toga to je puno bilo tih primjera. Ja, stvarno me sada zanima mora li kada se takvo nešto dogodi stvarno to ne znam koliko trajati i da li se to onda stvarno može svesti samo na ovu kaznu od 10 do 100 tisuća kuna koja je svjesni smo za nekoga našega, za našu neku firmu koja radi i koja pruža sadržaje i usluge i trguje ovakva neka moguće greškom iako i te greške su stvarno dobro razrađene u zakonu. Ja to ne mogu reći da nisu, ali to isto nemam potrebu nešto posebno sada hvaliti nas, nego da nađene su dobre riječi jer je to sve u Direktivi tko to gleda vrlo precizno tamo već određeno. Znači, 10 do 100 tisuća kuna može biti potpuno razorno i definitivno uništiti neku malu firmu a kojoj se to dogodilo. Vjerujem da onda stvarno u ovom
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam tajniku Ministarstva zdravstva. Naime, stacionar za autističnu djecu i odrasle Splitsko-dalmatinske županije već se od '90. godine obećava ili gradi u gradu Splitu. Za to vrijeme djeca su smještena u Zagrebu, a odrasli o kojima se nema tko brinuti brinu se stariji roditelji, a ne neki od tih, odrasli su, ima 50 i 60 godina. Ja mislim da se ta djeca i ti ljudi zaslužili itekakvu pažnju, edukaciju i adekvatan smještaj. Zamislite sada roditelje sa Iža, ili Korčule ili Hvara koji moraju ići u Zagreb. Oni se nikad ne mogu vratiti isti dan kad posjećuju svoju djecu, a to traje već godinama i godinama. Lokacijska dozvola je odobrena, građevinska također, čak i sredstva su odobrena. Gospodine tajniče, u čemu je problem? Hvala lijepa. Hvala lijepa. Gospodine tajniče, molim vas pismeni odgovor, detaljni pismeni odgovor što se do sada napravilo, jer imamo ovdje pismo raznih ministarstava od '90. godine, '92., 2002. gdje su obećavali da će biti gotovo samo pitanje vremena. Dakle, to je negdje od '90. pa bi molila pismeni odgovor. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, evo vrlo kratko. Znači, čisto kao informacija 50% zemalja članica EU je već u svojim parlamentima usvojilo ove amandmane, ostale zemlje su u završnoj fazi. Ono što vjerojatno gospodin zastupnik nije mogao vidjeti na stranicama konvencije te izjave o potvrdi amandmana zbog toga što je dogovor na razini EU da sve zemlje članice isti dan predaju konvenciji UN-u te izjave jer EU u tim pregovorima nastupa jedinstveno. Dakle, mi sa ničim ne žurimo, mi dapače već kao što ste mogli primijetiti da se ovi amandmani odnose na razdoblje od 2013. do 2020. godine, mi već ispunjavamo obveze i radimo na tome, na ovome što ćemo zapravo sada već i ratificirati. Još jedna stvar je bila ovdje istaknuta, da Hrvatska vlada nije dovoljno ili nije ništa učinila po pitanju obnovljivih izvora energije. Ja bih to demantirao upravo sa brojkama koje pokazuju da 2011. godine udio obnovljivih izvora ukupno u neposrednoj potrošnji energije iznosio je 15,4%, 2012. 16,8% a 2013. godine 18%. Kada uzmemo u obzir da nam je cilj do 2020. godine 20% mi smo tu i premašili tu obvezu i cilj. Dakle, radimo dobro. Ono što je činjenica da do 2012. godine nam je taj udio obnovljivih izvora u neposrednoj potrošnji stagnirao. Dakle, imali smo jedno stagniranje. No, poticanjem brojnih projekata obnovljivih izvora energije te brojke se mijenjaju. Ono što je dobro da se mijenja i tarifni sustav kojim poticaj proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije se mijenja upravo u korist proizvodnje energije iz bioplina, vjetra i ostalih obnovljivih izvora energije. A kao što ste mogli primijetiti i najnovijim izmjenama zakona koje su ovdje u Saboru usvojene je i gospodarenje otpadom, odnosno energetska obrada uporabe otpada je tretirana kao i obnovljivi izvor energije i to će ući isto tako u sustav poticaja. Vrlo važna stvar je isto tako naglasiti da sva ova ulaganja koja će biti potrebna za smanjenje emisija i prilagodba naše industrije, odnosno gospodarstva na tzv. niskougljično gospodarstv
Gospodine Predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Predsjedniče Vlade, gospodine ministri, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje i znanost i kulturu Hrvatskog sabora na svojoj sjednici od 17.studenog ove godine raspravljao je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu s Prijedlogom projekcije Proračuna za 2006. i 2007. godinu. Odbor je ova pitanja razmotrio kao zainteresirano radno tijelo, posebice jasno u odnosu na one proračunske stavke koje se odnose na Ministarstvo kulture i na Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa. U raspravi je pokrenut veliki broj pitanja s područja obrazovanja, znanosti i kulture u nastojanju da se utvrdi u kojoj mjeri prijedlog Proračuna za 2005. godinu te projekcija Proračuna za 2006. i 2007. odgovaraju na neka bitna pitanja izrečenih područja. Saborski zastupnici su u velikoj mjeri suglasni da će se Hrvatska približiti europskim standardima kojima težimo na ovim područjima ukoliko se ostvari predviđena stopa rasta proračunskih sredstava ne samo za narednu godinu 2005., već posebice u projekciji 2006., 2007. Odbor smatra da je posebice značajan taj iskorak koji je napravljen donošenjem projekcije za tri godine unaprijed i da se sagledavajući cjelinu tog rasta može konstatirati da je u osnovnim, globalnim crtama taj rast zadovoljavajući. Konstatirano je da su sredstva koja su predviđena za Ministarstvo kulture i koja rastu u jednom ritmu dosta umjerenom za 2005., snažniji iskorak 2006. i onda recimo takvo smirivanje tog ritma 2007. da u globalu mogu pokriti neke osnovne, jasno deziderate na području koje pokriva Ministarstvo kulture. Isto tako taj je recimo, ravnomjerniji ritam rasta Ministarstva obrazovanja, znanosti i športa, 4 i 3 za 2005., 6 i 4% za 2005. i 8% u odnosu na 2006. i 2007. predstavlja jedan zaista ozbiljan rast koji može doprinjeti realizaciji naše ideje da samo putem znanja, da Hrvatska putem znanja može iskoračiti zrelo i sigurno u Europu. Konstatirane su i neke stvari koje su vrlo pozitivne t
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, zamjeniče, pomoćniče, poštovane kolegice i kolege. Ja sam siguran zapravo da ministar kad je u onom uvodnom dijelu se obraćao nije mislio da će svatko imati pravo uvida u podatke nego da je svjestan važnosti čuvanja zaštite osobnih podataka i da je ta zaštita ugrađena u ovaj sustav. Evo počeli smo zapravo, kolega Šuker je malo ispolitizirao ovu tehničku zapravo temu. Ali ovo je jedan zapravo neveliki zakon koji u jednome tekstu uređuje nadležnosti i ovlasti REGOS-a koje su do sada bile utvrđene različitim propisima kako je već ministar i naglasio. Ovaj tehnički da tako kažem zakon sustav osigurava umirovljenicima, svim zaposlenim građanima koji uplaćuju svoja sredstva u obvezne mirovinske fondove ili u sustav individualne kapitalizirane štednje jasan, pregledan i elektronički dorađen sustav koji u konačnici kontrolira njihova sredstva. REGOS je također i nacionalna pristupna točka, access point za povezivanje s drugim pristupnim točkama zemalja članica Unije u sustavu socijalne sigurnosti, te time REGOS postaje nadležna institucija za vezu davanja za starost, invalidska davanja, te davanja nadživjelim članovima obitelji u okviru obaveznog mirovinskog osiguranja temeljenog na kapitaliziranoj štednji. Time postajemo spremni ispuniti europska pravila o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti elektroničkom razmjenom podataka u postupcima ostvarivanja prava europskih građana. Ovaj bi sustav trebao zaživjeti do sredine 2014. godine jer većina razmjena podataka danas između ovlaštenih institucija odvija se putem običnih poštanskih pošiljki, tzv. paper base komunikacija koja je spora i nesigurna. Naravno da će se kroz AIS sustav ili sustav elektroničke razmjene informacija o socijalnoj sigurnosti kolanje informacija ubrzati ali i učiniti sigurnijim za individualne korisnike zbog uvažavanja svih suvremenih sustava zaštite osobnih podataka. U tome segmentu valja naglasiti da se u ovom zakonu točno definiraju i setovi osob
Pa evo dvije riječi dozvolite. Radi se o jednom objektu koji ima i kulturno značenje, odnosno jednoj uljari koja je ostala na sreću sačuvana u izvornom obliku gdje su se kroz generacije prerađivale masline. Radi se o jednom kraju koji je jedan od najjačih krajeva u Istarskoj županiji po maslinarstvu i po maslinarskoj tradiciji, gdje je smješten u gradu Bujama koji isto tako ima ograničene mogućnosti. Prema tome, valorizacija takvog jednog objekta u smislu i kulturne tradicije bila bi izuzetno korisna i bez pomoći države i razine ministarstva bit će teško to osigurati. Uvažavajući ovo što ste rekli da će biti raspisan postupak i da će se grad Buje moći javiti na taj način, ja bih ipak htio da mi glasamo o amandmanu. Hvala lijepa.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine veleposlaniče, kolegice i kolege. Bez obzira na očekivanja ili želje da se čim prije uđe u Europsku uniju ja sam svejedno zadovoljan kako stvari teku, pogotovo vlastitim svjedočenjem u određenim prigodama i mislim da je za pohvaliti rad Vlade i rad Sabora, ali isto tako iznad svega i rad pregovaračkog tima i posebno bih pohvalu gospodinu Drobnjaku u tom pogledu učinio jer sam i sam svjedok njegovom trudu i rezultatima koje u komunikaciji sa drugima postiže. Razdoblje švedskog predsjedanja svakako je na određeni način i ne samo na određeni nego zapravo i na dokumentirani način predstavlja jedno ubrzanje u razvoju pregovora i pristupanja Hrvatske Europskoj uniji, otvaranje i zatvaranje poglavlja prema tome kako su na red dolazile. Kao član zajedničkog parlamentarnog odbora između Hrvatskog parlamenta i Europskog parlamenta bio sam u prigodi nekoliko puta od početka mandata do danas sudjelovat u tim razgovorima. To ističem iz jednostavnog razloga da bih pokazao kako se na tim sastancima iz prigode u prigodu mijenjalo raspoloženje prema nama i kako je to raspoloženje prema nama bilo sve dobrohotnije u odnosu na jedno vrlo onako restriktivno, rekao bih ovako ex catedra ponašanje, naročito ponekih zastupnika. Danas je to jedno vrlo dobrohotno i prihvatljivo ponašanje ljudi koji bi htjeli da mi sve ono što je eventualno sporno u svemu tome skupa zaista riješimo. Zajednički parlamentarni odbor imao je zadnji sastanak na kojem sam bio u Strassbourgu i imam dojam da je prošao vrlo, vrlo dobro, da su ne samo članovi izaslanstva Europskog parlamenta nego i članovi Europske komisije pa i promatrača koji su bili izrazili veliko zadovoljstvo razvojem događanja u pristupanju Hrvatske Europske unije. Posebno sam zapamtio jednog govornika promatrača koji je isticao da u prethodnim vremenima su mislili da će biti kod nas vrlo teško zadovoljiti sve kriterije zaštite okoliša i da misle da smo u tom pogledu otišli vrlo vrlo naprijed, a u određenim seg
Ja inzistiram kolega na proglašenju baš Hrvatskog sabora prvom nepušačkom institucijom u Hrvatskoj, jer to ima simboličko značenje, a u ovom Visokom domu sjedi koliko znam 13 liječnika. U zadnjih 5, 6 godina umrlo je zbog bolesti pušenja iz ovog Visokog doma barem 5, 6 saborskih zastupnika. Prema tome, to je jedna ozbiljna stvar. I konačno, veliki je problem borbe protiv pušenja u zemljama koje proizvode duha, jer je zato vezan i veliki interes i veliki broj zaposlenih i veliki broj uzgajivača duhana i jedne nordijske zemlje Švedske i Norveške koje samo profitiraju i zbog toga je to tamo puno lakše napraviti i zbog toga su osobni primjeri vrlo važni. Što se mene tiče ja visoko respektiram ljude koji rade u toj industriji u Hrvatskoj. Neki su od njih i moji prijatelji, jedan izvrsno igra tenis. Međutim, oni su već dovoljno mudri i oni dio svojih poslova plasiraju na druga područja. Kolega Markovinoviću nećete me dovesti u vaše međustranačke obračune. Konforna je moja pozicija što imam neovisnost. Prema tome, tko koga, kako, što u strankama ja o tome ne želim raspravljati. To je dakako vaš problem. Ja sam govorio o nekim općim problemima i drago mi je da su kolege uočile da u tome ima neko zrnce nestranačkoga uma. Hvala lijepa.
Hvala vam, poštovani potpredsjedniče. Na samom početku rasprave ja bih se osvrnula na pomalo neuobičajeno dugu proceduru koja je protekla između prvog čitanja ovog zakona, a on je podsjećam bio u srpnju, odnosno početkom srpnja, 9. srpnja je zakon raspravljan u prvom čitanju. Pretpostavljam da je dan ili dva kasnije bio i usvojen, a ovaj zakon u konačnom prijedlogu odnosno u ovoj konačnoj varijanti je došao u proceduru 10. siječnja što znači na dan do izmaka jednog našom procedurom, odnosno Poslovnikom propisanoj proceduri. To začuđuje s obzirom na to da se prva varijanta, odnosno zakon u prvom čitanju od ovog zakona u drugom čitanju razlikuje doslovce u jednoj jedinoj riječi, a to je da su opojne izbačeno i ostale su samo droge. Postavljam pitanje zbog čega je predlagatelju odnosno Ministarstvu unutarnjih poslova trebalo punih 6 mjeseci da napravi drugu varijantu ovog zakona, odnosno konačni prijedlog koji se gotovo uopće ne razlikuje od prijedloga o kojem smo raspravljali u srpnju 2010. godine. Mislim da je to vrlo neobično i da bi se predlagatelj u svakom slučaju trebao očitovati o tome zbog čega se nije odlučio uvažiti određene primjedbe koje su predstavnici opozicije rekli tijekom prvog čitanja. Ne znam, pomalo je neobično. Rekla bih da je ono što je karakteristično za ovaj zakon je da se on u velikoj mjeri oslanja na represiju, a u velikoj mjeri zanemaruje prevenciju i činjenica je da je represija za državu koja je uvijek kao hegemonija represivni aparat znatno lakša od prevencije. Činjenica je da i represija može biti učinkovito sredstvo prevencije, ali jedino u slučaju ukoliko je ona opravdana, ograničenog opsega i efikasna, odnosno djeluje jedino prema onima koji su doista počinitelji određenih loših djela i njih se efikasno kažnjava jer upravo kroz njihovo efikasno kažnjavanje se daje nekakav naputak onima koji bi željeli možda se u nekim drugim prilikama ponašati slično njima da te radnje ne počine. Nažalost, do sada smo imali slučaj u Hrvatskoj da se na
Hvala lijepa. Evo nisam odgovorila kolegici Lovrin, nisam digla pločicu. Dakle, kolegice vi ste rekli da … Ali ja mogu govoriti bilo što u odgovoru na repliku. U redu, onda ću kolegi Vinkoviću odgovoriti. Dakle, kolega Vinković mislim da neke vrste droga o kojima ste vi govorili čak i manje utječu na zdravlje ljudi nego što to čini alkohol i to je dokazano i medicinski i društveno, jer alkohol je puno opasnija stvar kod nas u našoj regiji nego što su to droge. Ja mislim da je to, pa mislim da je to prevencija ovisnosti od alkohola je nešto s čime bi se trebali pozabaviti isto kao i prevencijom ovisnosti o drogama. Što se tiče pak procesuiranja malodobnika za konzumaciju droge jest činjenica da oni, da su oni oslobođeni u postupku, ali u prekršajnom postupku mislim da se njima puno bolje može pomoći u izvan institucionalnom i u institucionalnom smislu kako oni taj joint odnosno kako drogu više ne bi uzeli, kako bi se njihova ovisnost spriječila. Hvala. Kolega Salapiću slažem se da je, da mlade ljude u Hrvatskoj, odnosno općenito u društvu širom svijeta prati niz opasnosti na kojima bi se oni mogli spotaknuti bilo droga, bilo alkohol, bilo recimo i ove kiflice koje ste spomenuli sa šunkom i sirom ili kulen. To su recimo opasnosti koje vode prema pretilosti i srčanim bolestima. Ali upravo vam zato govorim da je prevencija ključna - prevencija, informiranost, zdrav život, poticanje sportskih aktivnost, zdrave prehrane, zdravog načina života, evidencija odnosno kontrola nad izvršavanjem školskih, svojih studentskih obveza mislim da puno može pridonijeti tome da se smanji konzumacija droge ili uopće pristup drogi mladima. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, dame i gospodo saborski zastupnici. Mišljenje na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju opojnih droga. U odnosu društva prema drogama može se govoriti u tri važne dimenziji: ponudi droge, potražnji droge i šteti koja za pojedinca ili društvo nastaje zbog različitih aspekata upotrebe droge. Trgovina drogom danas je najnečasniji posao pa nikoga ne bi trebalo čuditi što se u poslu okreće puno novaca, više trgovine drogom znači i više ovisnika. Iako se u najvećem broju zemalja trgovina drogom tretira kao kriminal, ovisnici će učiniti sve da do droge dođu riskirajući zdravlje pa i sam život. Droga najviše zahvaća mladu generaciju od čega i naša zemlja nije nikakav izuzetak. Za adolescenciju se može reći da je to razumlje psihičke labilnosti, povećane … u odnosu prema vršnjacima pa je zato i veća opasnost za mlade ljude da podlegnu negativnim utjecajima i krenu pogrešnim putem koji vodi u sukob sa zakonom. Svi znamo da je ovisnost o drogama ozbiljna bolest i radi nje same ali i zbog mogućnosti širenja drugih bolesti kao što su AIDS i Hepatitis. Problem … zlouporabu opojnih droga u Republici Hrvatskoj poprimio je intenzivne razmjere nakon 90-tih godina, a sredinom 90-tih došlo je do prave epidemije, bolesti, ovisnosti o drogama u nas. Prema podacima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo broj novoregistriranih opijatskih ovisnika u posljednje tri godine kreće se između 850 do 1048 a svih tipova ovisnosti od 2000 do 2548 ovisnika. U 2002. godini u zdravstvenim ustanovama, bolnicama i centrima za prevenciju ovisnosti tretirano je 5811 ovisnika, od toga 59,9% ovisnika bilo je nezaposleno. Ti su podaci vrlo poražavajući. Zakon o suzbijanju zlouporabe opojnih droga temelji se za sve zakone sa područja kaznenog prava, socijalne i zdravstvene skrbi, gospodarskog poslovanja, međunarodne suradnje na području opojnih droga. Zakon propisuje najvažniju i cjelovitu … osnovu vezanu za suzbijanje zlouporabe opojnih droga. P
Uvažena zastupnice Borić. Niste u pravu kada kažete da Vlad nije u mogućnosti digitalno čitljiv dokument odnosno u ovom slučaju rebalans proračuna, prava terminologija nije u obavezi dostaviti jel očito ćemo mi to morati nekako staviti u obavezu da se takav dokument dostavi ne bi li on bio lakše pregledljiv, pretraživ i sam i nama omogućio da lakše proučimo sam dokument. Na ovaj način sam malo skeptičan, mislim da je on možda namjerno dostavljen u obliku kakvom je dostavljen tako da bi se nama onemogućilo samo pregledavanje materijala i na neki način otežalo nam se rad što sigurno ne ide s one dvije komponente koje vladajuća većina ili bedem ljubavi kada krenu hvaliti premijera kaže vjerodostojno, transparentno i slično. Hvala lijepa.
Draga kolegice niste me dobro razumjeli, ja nisam protiv ovog zakona radi svog susjeda. Jednim dijelom jesam i zbog njega, a nažalost jako puno je takvih i mojih i vaših susjeda i susjeda svih nas koji će se naći na tom stupu srama jer su pošteno poslovali, pošteno prijavili porez, svoje dugovanje prema državi, ali nažalost zbog ove krize, recesije pa dijelom i odnosom države prema poduzetnicima nisu bili u stanju zaraditi i pozitivno poslovati da bi imali dovoljno novaca i platiti porez. Znači, ne samo zbog mog susjeda nego i zbog vašeg susjeda.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege sve vas lijepo pozdravljam i predstavnike Ministarstva financija. Ja ću se kratko samo osvrnuti o ovom zakonu, te ga skraćeno zovemo sekuritizaciji. Dakle, Klub <PARTY>-a će podržati ovaj prijedlog zakona. To je i kao i obično jedna od, dakle primjena uredbi EU u naše zakonodavstvo i opetovano držim s obzirom da sam bio u nekoliko, u nekoliko navrata izvjestitelj u ime kluba, da bi zaista te uredbe trebali u hitnom postupku ovaj rješavati jer one su, one se moraju primijeniti jednostavno. Evo, imali smo primjedbe od, od Odbora za zakonodavstvo, to se sve može riješiti u jednom, u jednom udarcu, tako da u 2 čitanja mislim da je, da je zaista nepotrebno kad, kad smo članice, kad smo članice EU mislim da bi nam zaista trebali biti praktični i to, i to primjenjivati u hitnom postupku. Ovo je jako bitan zakon i mislim da je potrebno reći da evo mi ulazimo u krug zemalja gdje ćemo na neki način smanjiti rizike, sistemske rizike u financijskom sektoru da nam se ne desi velika ekonomska kriza i financijska kriza u prvom redu 2008.g. Da je postojao ovakav zakon na svjetskom nivou, da je u EU ne bi oni imali tako veliku krizu kao što smo imali 2008.g. zbog toga što taj zakon propisuje zaista sve korake da se umanji kriza kod, dakle unovčavanja kreditnih, dakle kreditnih zaduženja kod banaka, oslobađanja bilanci banaka da bi se mogli dalje zaduživati i poslovati, a isto tako da bi se mogle financijske institucije uključiti u, u ovaj, u cijeli taj, u cijeli taj posao. Čitav niz, dakle rješenja su kroz, kroz taj zakon navedena i mislim da taj zakon će u svakom slučaju potaknuti što transparentnije poslovanje banaka, kupaca kredita, dalje prodaje financijskih instrumenata. Evo, čuli smo i u ovoj raspravi koja je bila u prvom čitanju, jako plodonosna, imali smo nekoliko jako dobrih rasprava, da kod samog uvođenja ovog zakona 2017.g. na području EU strašno su pali, su pale investicije u, u te vrijednosne papire. Zašto? Zbog toga št