EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Stanku sam tražila kako bih upozorila na kršenje Ustava iz Zakona koji se već 2 tjedna u potpunosti nesmetano odvija u Hrvatskoj. Dakle, u navedenom periodu, društvena mreža Facebook, nemilice provodi cenzuru nad brojnim intelektualcima, uglednicima, političarima, medijima, pravnim osobama i ostalim hrvatskim građanima. Jer izražavaju svoj stav o nepravilnosti i o neutemeljenosti haške presude, što je ujedno i stav Hrvatske vlade i Sabora. Ili su tek izražavali svoje osjećaje i sućut povodom tragične smrti generala Praljka. Međutim, želim ovdje napomenuti, da se ne radi samo o automatskom postupanju Facebooka, već o unaprijed smišljenoj, organiziranoj i sustavnom provođenoj akcije skupina iz RH, koji se ne mogu nikako pomiriti s drugačijem mišljenjem, te koriste, nimalo nenamjerne greške u sustavu Facebooka, te pokušavaju kontrolirati i gušiti slobodu izražavanja u RH. Zloćudno i sustavno prijavljivanje pojedinih objava, rezultiralo je time, da je Facebook iste ili izbrisao, ili blokirao profile iz stranice. Kad su iste neformalne skupine uvodile, da je te tzv. greške u sustavu funkcioniraju, krenule su opetovano prijavljivati sve nepoćudne osobe i objave koje s prvim slučajem nisu imale ama baš nikakve veze. Ali je Facebook reagirao isto, nakon čega su mnogi profili i stranice u potpunosti i ugašeni. Cinkaruši i denucijatori, oni isti koji već desetljećima, razapinju Hrvatsku na stup srama, koji su izravno doprinijeli i haškoj i drugim presudama i koji su generalka Praljka naveli da ispiju otrov. Žele nas očito vratiti u mračno doba Jugoslavije, doba cenzure, doba jednoumlja. I ovo smatram da nije ništa drugo nego nastavak, spacijalnog rata koji se vodi u Hrvatskoj nad Hrvatskom i to nažalost, još od onoga vremena kad nije nastala pa sve do danas. Apsolutno je neprihvatljivo, da se u 21. st. u RH, u javnom i medijskom prostoru nad bilo kime provodi cenzura. Podsjećam Ustav RH, jamč
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Moje pitanje je bilo namijenjeno gospodinu Branku Grčiću, vidim da ga nema ovdje pretpostavljam da je zamjenik ovdje i da će moći dati adekvatan odgovor. Naime, zanima me da li je točna informacija da će od ljeta doći do ukidanja Zakona o posebnoj državnoj skrbi i Zakona o brdsko-planinskim područjima koja su bila u posebnom režimu olakšica za građane i gospodarstvo. Ta su sredstva zahvaljujući tim zakonima pojedinim jedinicama lokalne samouprave znatno doprinosila održivosti i razvoju te bi ukidanjem istih došla u pitanje njihova opstojnost. Izravno i posredno ta pomoć stajala je državu oko 1,4 milijardi kuna. Ako je točna prethodna konstatacija zanimaju me kriteriji po kojima će se potpomagati i dalje nerazvijena područja. Hvala lijepa.
Uvaženi kolega Vidoviću, hvala vam lijepa na vašoj konstataciji. Međutim ja isto tako s obzirom da dolazite iz Siska mislim da ste upoznati s činjenicom da je hokejski klub o kojem govorim dobio dvije odluke arbitražnog suda u svoju korist i da je isto tako dobio rješenja sportske inspekcije u svoju korist u kojoj je naloženo odgovornim ljudima grada Siska da im omogući termine u ledenoj dvorani, što nažalost nije učinjeno sve dok im nije određena kazna. I zaista ispada da su termini dodijeljeni samo zato da se zadovolji forma, ali isto tako dodijeljeni su termini koji nisu prikladni za osnovnoškolsku djecu. Dakle, termini od 21,30 do 22,30 kada bi djeca između 8 i 13 godina trebala na spavanje.
Hvala lijepa. Pitanje ću postaviti ministru zaštite okoliša i prirode, gospodinu Mihaelu Zmajloviću. Poštovani ministre, nedavno je vaše ministarstvo pokrenulo projekt sufinanciranja kupnje ekoloških vozila, hibridnih i električnih i to za građane i za pravne osobe. Taj projekt izazvao je velik interes kako građana tako i trgovačkih društava pa mene zanima koliko je točno sredstava dodijeljeno za koliko vozila i zapravo koliko to znači manje štetnih emisija i da li namjeravate, planirate dakle nastaviti i dalje poticati tu vrstu kupnje automobila? Hvala lijepa.
Hvala lijepo g. predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, pa evo ja ću se danas u ime svojih kolegica i kolega iz Kluba <PARTY>-a osvrnuti na temu mreže škola. Naime, jučer smo tu nekoliko rasprava imali priliku čuti da Ministarstvo znanosti i obrazovanja ukida 174 škole. Ministarstvo znanosti i obrazovanja ne ukida ništa. Dalo je jedino prijedlog za mrežu školskih ustanova i programa odgoja i obrazovanja kako bi se omogućila jednaka dostupnost i kvaliteta obrazovanja na teritoriju cijele RH. I sami smo svjedoci kakvo je različito stanje u pojedinim školama na istom području, a da ne govorim o nekim školama koji još uvijek rade u tri smjene i tako da stvarno ne možemo govoriti o ujednačim uvjetima obrazovanja naše djece na čitavom području RH i to se mora promijeniti. Ujedno tako treba se ostvariti i optimalna iskoristivost postojećih školskih kapaciteta i osigurati veća fleksibilnost pri utvrđivanju i izmjeni upisnog područja. Dakle osnivači škola su županije odnosno jedinice regionalne samouprave, u nekim slučajevima su to i gradovi i to je dobro jer upravo osnivači najbolje znaju kakvo je stanje na njihovom području, oni najbolje poznaju situaciju, poznaju koji je broj učenika, kakvo je stanje u školskoj zgradi, koja je udaljenost od područne škole do osnovne, dakle oni imaju dobar uvid u taj dio. I ministarstvo kako bi i im olakšalo donošenje te mreže škola odnosno njihovog prijedloga, izradilo je smjernice i to je uputilo na e-savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, dakle to je jedna pomoć našim osnivača, jedinicama regionalne samouprave i gradovima za izradu prijedloga mreže škola na svom području uzimajući u obzir one parametre kao što sam već govorila a to je optimalna iskoristivost ali najviše da svi učenici imaju jednaku dostupnost obrazovanja. I to je u skladu sa smjernicama Vlade od 2018. koje je zadužilo Ministarstvo znanosti i obrazovanja da početkom 2019. donese upravo ove smjernice koje su i izrađene. Najvažnije odnosno ciljevi koji bi se trebali
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana ministrice, tajnice, kolegice i kolege. Ja bih molio kolegice malo tiše da me čujete, ja ne želim populistički obrazlagati ovo što ću govoriti, ali bi htio doprinijeti ovoj raspravi sa nekim pokazateljima koje u zadnje vrijeme nakon svih ovih rasprava koje smo imali prilike pratiti vi koji živite u Sisku u živo, a mi koji smo evo zastupnici malo manje iz tog područja, ali pokazatelji koji potvrđuju da se nešto u Sisku dešava. Da se nešto dešava u okolici, u cijeloj Sisačko-moslavačkoj županiji i pokazatelji su pokazatelji Šumarskog instituta iz Jastrebarskog i Hrvatskih šuma koji govori o oštećenosti stabala na području, na cijelom tom području, a ti pokazatelji se prate od 87. godine. Ja bih ovdje želio usporediti godine koje su po meni zanimljive, koje bi se mogle vrlo lako usporediti. To su godina 98. gdje kaže da je na području uprave šuma Sisak značajno oštećeno svega 3,89% stabala. Znači jedna mala oštećenost tada u to vrijeme i pokazatelji iz 2005. godine koji govore da je ta oštećenost višestruko narasla, a posebno što nas zabrinjava je oštećenost naše najvrednije vrste hrasta lužnjaka koja je 46,1%. To znači da je svako drugo stablo oštećeno i tu više nema populizma, tu nema priča predizbornih ili izbornih, nešto se tamo dešava. Tako da, ali u samome Sisku su svi, sve stranke nastupale i normalno je da u ovakvim vremenima kada se nešto pojavi da svi se brinu za zdravlje Sisčana. Dok smo mi šumari upozoravali da se nešto dešava sa našim studijama, našim praćenjem, ništa se nije desilo tek kada smo primijetili da je povećan broj karcinoma na ljudima onda se nešto reagira, onda se pokušava spriječiti. Ja kažem dobro da je to i sada, ali bih volio da smo na te pokazatelje ukazali ranije kada smo ih isto tako znali. Mi smo 2004. donijeli Zakon o zaštiti zraka i po njemu moramo postupati ovdje. Ja sam, evo sjećam se tada ušao u Sabor i govorio sam o njemu i dobro je da smo ga donijeli, da smo promijenili onaj stari zakon i
Pa ja ne znam da li bi rekao da je to replika, ministar je … odgovorio na ovo pitanje koje sam ja postavio, ali evo krenut ću ovako. Davno je to bilo Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina 2002.godine,međutim u obrazloženjima zakona i u članku 6.govori se o stečenim pravima. I u obrazloženju ustavnog zakona stoji da se stečena prava odnose na kada je u pitanju recimo Mađarska nacionalna manjina i Talijanska na ugovore između Hrvatske i ove dvije države, a što se tiče srpske upravo na Erdutski sporazum. Dakle on je involviran u ustavni zakon u članku 6.i u ta stečena prava. Nadalje, Ustavni sud je u predmetu izmjene dopuna ustavnog zakona upravo pred ulazak Hrvatske u EU se dotakao i objašnjenja vezano za dugotrajnost Erdutskog sporazuma i njenih odredbi te rekao da se više ne treba čak ni pozivati na Erdutski sporazum nego je dovoljno da se pozove na ustavni zakon i da se to nalazi upravo u ovome članku o kojem sam ja sada već prethodno rekao. I na kraju saborski Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina je ovu temu raspravljalo i donijelo zaključak i poslalo Vladi. I ja mislim mi smo dobili prije možda par mjeseci jedan dopis iz kabineta predsjednika Vlade gospodina Milanovića, mislim da sam na tom popisu da ste dobili i vi isto tako to uputstvo. Tako da evo ako trebate još nekih dodatnih objašnjenja ili razgovora mislim mi smo svakako tu i voljeli bi da se oko toga nađemo i da sjednemo i da se dogovorimo i da budete i vi i ravnatelj policije. I evo kažem ne znam da li je replika, ali u svakom slučaju da pridonesemo ovoj raspravi koju smo danas imali u okviru ovoga izvještaja.
Gospodine potpredsjedniče. Evo gospodine potpredsjedniče, ja bih ispravio jedan krivi navod gospođe Pusić koji se odnosi na akciju "Maestro". Ona kaže nakon toga nije se ništa dogodilo. Neka meni ipak bude dozvoljeno izreći da ne ispadne da je poslije toga povreda Poslovnika. Ali pošto sam svjedok događanja 2001. godine prodaje tadašnjeg fonda naše drvne industrije koja danas ne radi, vidite po toj tezi kako ona govori, mi smo je prodali, ja sam kao gradonačelnik upozorio da je to sve krivo i nakaradno, tko je kriv, sljedeći ministar, gospodin koji je prodao tu drvnu industriju, danas je u … U redu. U akciji maestro, dakle, netko je uhapšen, netko je kriv. I to je gospodin … to je sada. A ja to govorim zato što sam tamo i ja želim da to naša javnost u Vrbovskom čuje, jer sada je netko drugi kriv za to što se tamo dogodilo, a ne oni koji su to učinili tada.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo slušam već ovdje mjesecima i često se spominju poduzetnici i gospodarstvo, pa i danas je bilo mnogo riječi. Ja sam bio 21 godinu poduzetnik i moja filozofija poslovanja je bila da svaki dan znam financijsko stanje u firmi. To je bila mala firma, skromno poslovanje, ali mislim da sam radio kako bi morali raditi svi poduzetnici. Ja nijedan dan nisam bio u blokadi, nije dan nisam zakasnio platit porez, nijednu kunu nikome ne dugujem. Evo pred čitavom javnošću ja mogu kazat da nijednu kunu ne dugujem nikome od dobavljača ni državi. Stoga smatram, a što ja kazao i don Ivan, da je najvažnije u poslovanju odgovornost prema državi, prema samom sebi i okolini. Stoga bih zamolio ministra pravosuđa da svi zakoni koji će uslijedit da budu upravo u tom smjeru kako da zaštite odgovorne, poduzetne ljude za razliku od onih koje treba strpat u zatvor. Što se tiče zakona složio bih se, danas je to već i rečeno ovdje da temeljni kapital po meni bi isto morao biti malo veći, ali dobro. S obzirom na veliku nezaposlenost dobro je možda da i kroz ovaj oblik potaknemo poduzetništvo. A kad sam jučer postavio ono pitanje, išao bih u tom smjeru da se osnuje preduvjet jedan, da grad, općina i država stvore nekakve prostorne mogućnosti kako recimo kroz ovo jednostavno formiranje firmi bi mogli imat djelovanje učinkovito. Još jednom ponavljam, zamolio bih u ime mnogih koje ja znam, koji su uredno poslovali za razliku od mnogi koji su bili negativci u tom smislu, da zaštitite poduzetnike i da ih ne smatramo kao kriminalce nego kao ljude koji rade na dobrobit ove države, koji na neki način i nas hrane. Hvala lijepo.
Ovaj amandman koji smo mi predložili bio je dogovoren sa predstavnicima ministarstva na sjednici Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Međutim ja moram uvažiti argumente gospođe državne tajnice, posebice moram uvažiti njezin naglasak da se radi o iznimnim slučajevima zbog potrebe nastave. Prema tome, mislim da ovaj naš amandman nije ništa bitno mijenjao, osim što je postavljao određeni limit. Ali u redu, ako je potreba nastave takva da se mora ponekad ići preko tog limita onda ja sa žaljenjem amandman povlačim.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Svoje pitanje uputio bih ministru gospodarstva gospodinu Ivanu Vrdoljaku, a ono se odnosi na jednu značajnu tvrtku u RH, to je tvrtka INA. Zanima me u kojem je statusu i stanju pregovori sa MOL-om vezano za INA-u i na koji način će Vlada Republike Hrvatske zaštititi svoje interese? S obzirom da je u INA-i u zadnjih 5 godina došlo do pada proizvodnje, pada prodaje, pada investicija? Evo to bih molio gospodina ministra da odgovori na koji način će RH u pregovorima zaštititi interese RH? Evo, izražavam zadovoljstvo i dajem punu podršku i ministarstvu i Vladi na sačuvanju nacionalnih interesa u perjanici hrvatsko gospodarstva u INA-i. Hvala.
Oprostite mi ovdje govorimo o zakonu koji nije Ovršni zakon, mi govorimo upravo o mjerama koje jesu predložene kao na neki način socijalne mjere. Ako možemo imati detaljnije i preciznije izmjene zakona, a da one imaju socijalni učinak predložite vi bolje jer zbog toga je, podsjetit ću vas, vi ste prvi uveli taj moratorij upravo iz tih razloga, upravo iz tih razloga kada je počela pandemija kada je počeo lockdown iz socijalnih iz socioekonomskih razloga ste uveli taj moratorij. Mi smo rekli produžite ga jer i dalje ti razlozi traju, ništa se nije promijenilo, šta se je promijenilo, i dalje imamo lockdown kakav smo imali i na proljeće. Šta se promijenilo? Samo više ljudi ostaje bez posla. Ono što smo mi rekli, produžite ga, isto tako dok ne napravite novi Ovršni zakon koji ste sami obećali da ćete napraviti, i sami ste rekli da ovaj Ovršni zakon ne rješava probleme, nereguliranih agencija za naplatu potraživanja, tzv. zelenaških agencija, ne rješava taj problem, ne rješava problem dužničkog ropstva itd.
Pa ja se nadam da ću uštedjeti na vremenu kojega ste najavili da nam je zeitnot dosta veliki, je zapravo jer su moji svi prethodnici rekli puno stvari koje bih ja ponovio. Naime, iz jednostavnog razloga jer mi koji bolje poznajemo ili smo u sredinama gdje funkcioniraju županijske ljekarne ili gdje je pritisak na otvaranje ljekarničkih djelatnosti izrazito prisutan zbog bolničkih i drugih zdravstvenih kapaciteta. Istovremeno smo svjedoci da u procesu privatizacije ili otvaranje privatnih ljekarni dolazimo u situaciju da drugi dijelovi županija, hoćemo reći Republike Hrvatske nisu pokriveni tom djelatnošću. Ja želim samo na početku podsjetiti da je ljekarništvo jedna duga tradicionalna zdravstvena djelatnost, da gotovo do Dubrovnika pa da ne nabrajamo dalje u većim mjestima postoji tradicija koja je dulja više od sto godina i koja nije se samo sastojala u pripravcima ljekarničkim ili plasmanu lijekova, nego i u jednom dijelu u zdravstvenoj zaštiti stanovništva u trenucima kada nije područje bilo pokriveno sa liječnicima i sa profesionalnim medicinskim osobljem. Stoga, mislim da ova tema zaista zaslužuje veliku pažnju. No, želim naglasiti jedno. Evo, kolega iz Slunja koliko sam shvatio je zapravo rekao ono što i ja želim naglasiti u prvom redu ne zbog toga što smo mi svježi saborski zastupnici pa neke stvari hoćemo, nećemo, ne znamo koje su donošene ranijih godina, a ne djelujemo svi profesionalno u branši, pa da imamo svakodnevno uvid u određene propise. Da bi bilo korisno on što smo rekli kod donošenja programa željeznice, da periodično se ovaj Visoki dom izvješćuje sa analizama i podacima kakve su posljedice trenutnih zakonskih rješenja proizvela u praksi, posebno u ovim dijelovima za koje je država odgovorna da funkcioniraju, kao što je kolega Leko rekao koje su i u Ustavu i u nekim drugim aktima temeljni zapisane kao osnovna briga države. Drugo, da zaista treba razmisliti o izradi novog zakona, a posebno baziranog na toj analizi. Jer ista situacija je i kod nas da
Evo, tu je i kolega Stier, jedan dio o čemu vi pričate se može dakako rješavati kroz Odbor za međuparlamentarnu suradnju i zato je dobro da i kolega Stier i ja jesmo članovi Odbora za europske poslove, a s druge strane onaj dio što ja zbilja vapim za proaktivnošću, a to znači ajmo razmotriti stajališta. Daleko od toga možda je tehnički prezahtjevno da se neka stajališta razmatraju u saboru prije nego što ih vlada prenese u Brisel, ali zato postoji Odbor za europske poslove baš zato da nam se ne dogode određeni gafovi u tajmingu i zato da bi zbilja bili ajmo reć tako i savjetodavno tijelo naših predstavnika u Europskom parlamentu i općenito u tijelima EU i to bi moglo bit dobro rješenje. Uvaženi kolega Hajdukoviću, svi koji me znaju znaju me da nisam euroskeptik, pa ću reć bolje ikad nego nikad. Ali činjenica jest da to je sigurno jedna od zadaća ovaj Odbora za europske poslove, ali za tu strategiju opet na neki način ako, ako sebi neko koncentrira odgovornost onda je odgovornost i za ono dobro i za ono loše i tu, i tome nažalost ne možemo, ne možemo pobjeći. Tako i iz tog razloga opet apeliram ovdje je riječ o državi, prema tome ovdje javna i najbitnija politička volja među odgovornim ljudima, ovdje ne bi smjelo biti politikanstva kojeg susrećemo pogotovo kada imamo ministre koji idu okolo po Hrvatskoj i šepure se da je to dala jedna vlada, a u biti riječ je o europskom novcu.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Jakovina, očigledno da GMO pokušava kroz mala vrata ući na veliku pozornicu Hrvatske na način da nam prvo plasira proizvode koje moramo kupiti jer EU to traži od nas da ne smijemo blokirati promet tih proizvoda, odnosno trgovinu pa prvo će nas naučiti kako je to fino, ukusno pa ćemo mi sami početi proizvoditi. Tu postoji opasnost tih polja koja će ustvari biti pokusna polja odnosno testirati i puno ljudi počevši od zastupnice Tireli je uočilo taj problem. Znači mi s našom regulativom moramo ugraditi u ciljevima naših politika, počevši od poljoprivredne politike, zdravstvene, okolišne, urbanističkog planiranja da takve vrste eksperimenata ne dolaze u Hrvatsku. Hvala.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolege i kolegice, moram reći da sam jedva dočekala da iznesem stajalište vezano uz temu gospodarenje otpadom i zaštita okoliša. Kada Vlada odnosno ministar govore o politikama, ciljevima, perspektivama redovito se poziva na Europu i provođenje njezinih direktiva, ali zaboravlja pri tom istaknuti da zaštita okoliša, a posebno gospodarenje otpadom on pristupa na jedan u Hrvatskoj isproban način, a to je ne talasaj, prepiši, pa ćeš vidjeti kasnije što s tim. Vjerujem da je većina od vas već čula za problem centara za gospodarenje otpadom Marišćina i Kaštijuna odnosno utjecaja kojega imaju na okoliš i kvalitetu života mještana i to općine sa najviše stanovnika u Hrvatskoj, općine Viškovo i općine sa najvećim brojem turističkih posjeta općine Medulin. To je problem koji trenutačno osjećaju mještani samo te dvije općine, ali vjerujte mi neće proći niti ovaj mandat parlamenta, a da će neki moji kolege zastupnici govoriti o istom problemu ali u drugom dijelu Hrvatske. Pravo na zdrav i čist okoliš jedno je od najviših vrednota Ustava kao temeljnog pravnog akta jedne države. Tražim da pravo na to imaju svi građani RH. Gospodarenje otpadom već godinama predstavlja najveći problem zaštite okoliša u Hrvatskoj. U RH izgrađena su 2 centra za gospodarenje otpadom s ciljem održivog i ekološkog zbrinjavanja komunalnog otpada sve sukladno Strategiji i Planu gospodarenja otpadom RH. Sveukupno su za uspostavu centara za gospodarenje otpadom uložena značajna sredstva EU i svih razina državne, lokalne i regionalne uprave. Aktualni koncept gospodarenja otpadom nije funkcionalan, nije održiv jer gotovo ni jedan element sustava koji je definiran Strategijom i Planom gospodarenja otpadom RH te zakonima i podzakonskim aktima ne funkcionira. Centri posluju sa značajnim gubicima, a njih su uložena velika sredstva. U konačnici dovedeni smo u paradoksalnu situaciju da je nadležno ministarstvo rješavajući jedan problem stvorilo drugi, daleko ozbilj
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>, poštovani predstavnici vlade, uvažene kolegice i kolege. Dakle, čitav dan raspravljamo o bespovratnim sredstvima koja će Hrvatska dobiti, a to je iznos od 6,3 milijarde EUR-a i još dodatnih 3,6 milijardi EUR-a za povoljnije zajmove i garancije. Naša današnja tema je Informacija o sažetku plana oporavka, no očigledno iz prethodnih rasprava kolega da smo mi kao saborski zastupnici više ovdje kao pasivni promatrači, a čitajući reforme iz plana za raspodjele ovog novca nailazimo većinom na riječi „trebalo bi“, „smanjit ćemo“, „povećat ćemo“, ali ništa konkretno ne piše kako, zašto i na koji način. Pa pretpostavljam da za većinu sektora u kojima se piše o reformama još uvijek nema plana, niti programa za isti. U dokumentu čitamo o ogromnom broju akcija, projekata, strategija, ali bez jasno definiranog fokusa i istinskog smjera što želimo i kamo želimo, a pogotovo kako to želimo postići. Pandemija covida udarila je na hrvatsko gospodarstvo koje je zabilježilo pad aktivnosti od gotovo 8,5% u prošloj godini. I naravno da su nam i reforme i ulaganja potrebne kako bi se to isto gospodarstvo oporavilo, te kako bi se ojačala konkurentnost. Duljina covid recesije između ostalog ovisit će o uspješnosti u povlačenju sredstava i potreba nam je znatan rast apsorpcijskih kapaciteta kako bi se izvukli iz trenutne gospodarske situacije. Baš zato važno je pristupiti planu oporavka od temelja. Bilo bi logično dodijeljena sredstva iskoristiti za ono za što su namijenjena, u prvom redu za oporavak gospodarstva, te za otpornost i gospodarstva, a onda i države za neke moguće buduće krize. No iz plana oporavka izdvojit ću nešto što je meni nejasno u Sektoru unaprjeđenja korištenja prirodnih resursa i jačanja lanca opskrbe hranom. Navedeno je da se ova reforma pokreće radi povećanja prehrambene sigurnosti, te konkurentnosti hrvatskog poljoprivredno prehrambenog sektora. No ova komponenta plana ne predviđa aktivnosti u svim poljoprivrednim sektorima, niti cjel