EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa poštovani gospodine dopredsjedniče, kolegice i kolege. Kroz većinu izlaganja čuli smo što bi sve trebalo napraviti. Ja bih radije da se govorilo što se mora napraviti, a mora se provoditi zakon jer mi imamo zakone koji štite prava naše djece ali se ne pridržavamo tih zakona. A zakon kaže da oni koji zlostavljaju djecu bilo fizički, bilo psihički moraju, znači ne trebaju nego moraju odgovarati pred zakonom. A ja ponovno pitam koliko je osoba do sada osuđeno radi nasilja nad djecom, koliko je osoba izgubilo posao ili nisu spriječili nasilje nad djecom ili ga prijavili a mogli su. A pogotovo oni koji su uživali povjerenje te djece. A kada se nasilje dogodilo da li se toj djeci pružila sva pomoć i zaštita koja im je tada trebala. Ili se radi mira u kući, školi domovima, susjedstvu sve pokušalo prikriti i pomesti pod tepih? Ako nam ovdje pravobraniteljica za djecu kaže da nije, ne može dobiti policijski izvještaj, pa što mi onda očekujemo, kakav se zakon provodi, na koji način. I na kraju samo želim reći da što se tiče zaštite prava djece u Hrvatskoj tu smo pali na ispitu i ja se nadam da nećemo dopustiti da padnemo i na popravnom. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice evo ovo pitanje je možda nije toliko aktualno u smislu dnevno političkog pitanja, ali je vitalno i od vitalnog značenja za vraćanje povjerenja u sustav. Dakle, u sustav koji je ovlastio dio ovlaštenika, dakle izrađivača studija da brani javni interes, opći interes. I zato smo u prošlosti imali pojedinih slučajeva gdje su pojedini izrađivači studija radili zaista loše studije i danas sa tim velikim investicijskim zahvatima koji se planiraju imamo isto tako i velikih problema. No, ono što je vrlo važno ovdje reći, dakle da ne smijemo podleći generaliziranju i reći da u potpunosti i da svi ovlaštenici, oni koji imaju dozvolu za izrađivanje studija rade loše studije. Ono što u prošlosti nije učinjeno što se propustilo učiniti, a to je da se uvede reda kod ovlaštenika i da oni koji urade jednu ili dvije loše studije koji im ne prolaze na stručnim povjerenstvima da im se ukidaju dozvole. Zato će ovo ministarstvo poduzeti niz mjera i poduzima i u smjeru uvođenja discipline i oduzimanja dozvola za one koji rade nekvalitetne studije, a novim zakonom koji će se vrlo brzo naći na vašim klupama postrožit će se uvjeti za dobivanje ovlaštenja kod izrađivača, a isto tako uvest će se i licenciranje, odnosno stručni ispiti za fizičke osobe koje rade kod ovlaštenika kako bismo podigli ljestvicu i postrožili uvjete kod izrade tih studija. E da sad ne bismo imali samo ovaj represivni dio priče i uvođenja reda i discipline ministarstvo je već započelo u suradnji sa strukovnim udrugama niz smjernica ili drugim riječima standarda koje mora zadovoljiti svaka studija vezana uz pojedinu djelatnost ili pojedinu struku i samim time ona studija koja ne ispunjava te smjernice i te standarde neće moći ući ni u proceduru kako se ne bi zavlačili ti procesi kod izdavanja dozvola za velike investicije. Dakle, pored ovih aktivnosti koje su, koje ćemo, koje su već poduzete i koje se poduzimaju novim zakonima će se stvoriti uvjeti da se postrože uvjeti i da se uvede red
Gospodine, gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege ja moram ispraviti ne samo krivi navod nego uopće tezu kolege Kovačevića po kojem neke stranke uključivo <PARTY> ne bi mogli imati, imali pravo komunicirati sa svojim članstvom i svojim biračima. Pa znate stranke između ostaloga i postoje za to da komuniciraju u višestranačkom sustavu sa građanima i biračima Gospođe dajte se malo stišajte, dajte malo. Da komuniciraju s njima, da ih educiraju i da im otvore mogućnost da se upoznaju s njihovim programima da bi zapravo mogli u demokratskom procesu izabrati vlast koja njima odgovara i na koju preko njih će prenijeti. To zašto oni to ne koriste to ja ne znam. I drugi ispravak, znate Sabor je zakonodavno i predstavničko tijelo građana. I reći da u Saboru se ne može obraćati građanima pa makar to bilo i u elementu izborne kampanje ili predizborne aktivnosti Malo je neuobičajeno. Hvala lijepa.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Podržavam prijedlog ovog zakona, Zakona o zaštiti prirode u prvom čitanju pa dozvolite svega nekoliko rečenica. Svi se mi ponosimo ljepotom i raznolikošću hrvatske flore i faune i cilj i namjera ovog prijedloga zakona je sigurno da se ta ljepota sačuva, zaštiti i evidentira kroz nove lokalitete ikao već u ovom trenutku imamo kroz razne vidove zaštite zaštićenih oko gotovo 10% područja državnog teritorija. Ovim prijedlogom zakona nastoji se osigurati njihov sustav zaštite radi njihovog trajnog očuvanja da se spriječi njihovo bilo kakvo devastiranje. No dozvolite da probam ukazati samo možda na ili dati nekoliko primjedbi. Tako kod reguliranja mogućnosti izvlaštenja u zaštićenom području htio bih spomenuti jedan konkretan slučaj što smo i mi imali. Ovdje se daje mogućnost izvlaštenja, ali možda bi trebalo vidjeti i mogućnost izvlaštenja za pristup do takvog lokaliteta. Jer konkretno imali smo i imamo uređenu špilju na svome području koja je uređena i za posjetitelje, ali jedini mogući pristup do nje je preko privatnog vlasništva, privatnog zemljišta i praktički bilo je nemoguće sa vlasnikom zemljišta postići dogovor oko pristupa, pa smatram da bi se i za takav slučaj trebala predvidjeti mogućnost izvlaštenja. Isto tako ukazao bi na članak 196. kod prekršajnih odredbi gdje se predviđaju kazne od 15 do 25 tisuća kuna pa i za slučaj uništavanja špiljskog nakita što je trajna šteta koja se ne može popraviti, a u prethodnom članku 195. gdje se predviđaju kazne od 25 pa čak do 200 tisuća kuna za često manju moguću štetu pa smatram da bi to trebalo bolje uskladiti, a na to su upozorili i predstavnici speleološkog saveza na Odboru za prostorno uređenje. No sam prijedlog Zakona o zaštiti prirode u cjelini smatram vrlo kvalitetnim i podržavam njegovo donošenje. Hvala lijepo.
Da, apsolutno se slažem s vama. Imamo taj problem. Vidljivo je to bilo na aferi Softver. Meni je zaista nevjerojatno kao netko tko može, mogu reći da imam nešto iskustava u provedbi tih projekata i zapravo mi je jako sumnjiva činjenica da tako kažem da je unutar SAFU-a uhićen samo ravnatelj agencije jer gledajte ex post kontrolu kakva je prolazila i nabava za taj softver radi u SAFU-u 10 do 15 ljudi. Tako da po meni nije mogao ravnatelj niti sam djelovati. Mene zaista zanima što će se odvijati u slijedećim mjesecima po tom pitanju, a možda i godinama s obzirom na efikasnost rješavanja predmeta u našem pravosuđu. Ali i dalje odgovorno tvrdim da nije mogla samo jedna osoba stajati iza toga jer u ex post kontrolama za EU projekte dakle provjeravaju se više varijabli unutar samih nabava i bit će interesantno zapravo pratiti što će se sve dešavati sa navedenim predmetom. Zahvaljujem poštovana kolegice, da nije samo problem korekcija ta koja će doći. Imali smo prilike pročitati da je i sam premijer gospodin Andrej Plenković morao intervenirati kod ministrice poljoprivrede gospođe Vučković s obzirom na neefikasnost iz strateškog plana za poljoprivredu 2021.-2027. što je upravo usko povezano i sa dobivanjem ovih korekcija. Nažalost, govorili smo danas ja neću o imenima, vidim da se kolege iz <PARTY>-a jako ljute na javno dostupne podatke koji su dostupni i sad na stranici program ruralnog razvoja baš sam evo maloprije pogledala, jako se ljute na Projekt Slavonija, Baranja, Srijem, na dodjelu sredstava koja su išla za vinarije, farme, plantaže itd., ali to je nažalost činjenica i da mi svi ćemo dobiti po džepu zbog toga. I sami ste naveli koji je iznos te financijske korekcije koji će biti za poljoprivredu. To nisu mala sredstva složit ćete se sa mnom.
Poštovani predsjedavajući, tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi se još jedanput konzultirali oko ovog izvješća, ali i kako bi istaknuli da je Hrvatska jedina država EU koja još uvijek ima minsko sumnjivih područja, te da je Hrvatska od '95.g. kada je sistemski krenula u razminiranje hrvatskog područja do danas utrošila oko 7 milijardi kuna, 7 milijardi kuna to vam je oko 8 stotina dječjih vrtića, to vam je sanacija 10 županijskih bolnica, to vam je na tisuće raznih demografskih mjera. Nažalost veliki dio tih sredstava je išao iz vlastitog proračuna, tek od 2015.g. iz proračuna EU. No oni koji su najodgovorniji za postavljanje mina diljem Hrvatske, a to je današnja Republika Srbija i njene paravojne postrojbe nisu platili niti kune, niti lipe za razminiranje Hrvatske. Postavlja se pitanje što je učinila hrvatska diplomacija po tom pitanju? Je li ikad itko od naših diplomata postavio pitanje Republici Srbiji hoće li sudjelovati i ima li namjeru sudjelovati bar dijelom u razminiranju Hrvatske? Nikad nitko. I ovo je sramota hrvatske diplomacije i ovo samo pokazuje da Hrvatska se mora i dan danas boriti sa posljedicama velikosrpske agresije ne samo kroz obnovu svojih područja nego i dan danas se evo 22.g. tj. 24.g. od mirne reintegracije sa razminiranjem vlastitih područja.
Vi govorite samo o jednom dijelu, gospođo potpredsjednice. Bilo ih je puno koji su u Kninu bili zatočeni 36 sati, prošli su gore nego što je netko bio 3 mjeseca. Znam 4,5 slučajeva takvih. Čovjeka jednog su i za to vrijeme 5 puta izvodili na strijeljanje. Bio je 32 sata. Gore je prošao, znam vi imate samo situaciju vezano za logoraše na ovome dijelu dolje, Podunavlju. Tražim glasovanje. Pa nije isto obrazloženje gospođo potpredsjednice. Kad ste prihvatili 11. amandman onda je i Đurđin amandman .... na 20% se odnosi. Prema tome, niste trebali ni glasovati. Ali ja sam išao u ime Kluba <PARTY>-a proširiti da se odnosi i na hrvatske branitelje i druge koji su, koji nemaju status hrvatskog ratnog vojnog invalida. Znači, o ovom amandmanu se prije toga nije trebalo ni glasovati, jer čim je prihvaćen amandman Odbora za zakonodavstvo, Odbora za ratne veterane, automatski je i ovaj amandman Đurđe Adlešić. Znači, išao sam dalje, da se odnosi na hrvatske branitelje koji, mnogi su neouposleni, nemaju ni obveznog zdravstvenog osiguranja, tako da bi u situacijama ovakvima imali pravo se liječiti zbog bolesti koja je uzrokovana u Domovinskom ratu. Molim glasovanje. Ne prihvaćam obrazloženje zbog toga što su ovi hrvatski branitelji koji su umirovljeni prema Zakonu o mirovinskom osiguranju djelatnih vojnih osoba i ovlaštenih osoba na ovaj način došli u nepovoljniji položaj, a sad će značiti da će svi oni ponovo ići na ocjenu radne sposobnosti da bi došli na Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Tražim glasovanje. Znači ista je situacija kao vezano za onaj naš prvi amandman. Tražimo glasovanje, jer će biti stavljeni u nepovoljniji položaj. Pa simulaciju je trebala pripremiti Vlada jer sam ja to govorio kod prvoga čitanja, ali je nedopustivo da se ovdje sada radi razlika u slučaju ranjavanja. Ako od jedne granate stradaju petorica neće imati ista prava vezano za mirovine nego će imati ovisno o tome koji su status imali. Bolji će imati oni koji su imali gardijski sta
Poštovani ministre. Sama rasprava i ovo vaše završno izlaganje pokazalo je koliko je ovaj zakon zapravo dobro došao svima onima kojih se on tiče i koliko je on i sam konsenzus svih kolega zastupnika je pokazao jedno jedinstvo što ide vama u prilog i zato vam se zahvaljujem u ime svih studenata kojima ste samim time olakšali život i egzistenciju i budućnost i sve što ih je ovim pitanjem mučilo. Međutim, ono pitanje koje bi želio na kraju, sami ste rekli dodatni drugi zakoni koji se usko vežu uz ovaj zakon koji ste najavili pa ako bi mogli samo reći u konačnici sada koji su to u nekome bližem razdoblju u planu? Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, glavni državni odvjetniče, kolegice i kolege zastupnici. Gradonačelnica sam jednog malog otočkog grada i u svom izlaganju osvrnut ću se na, u javnosti manje eksponirani segment rada državnog odvjetništva o kojemu su govorili i neki prethodnici, ali ja ga želim još jedanput naglasiti. Radi se o uknjižbi prava vlasništva Republike Hrvatske na nekretninama, konkretno nad šumskim i poljoprivrednim zemljištu i pomorskom dobru upisanih u zemljišne knjige kao opće narodna imovina s pravom upravljanja prednika jedinica lokalne samouprave ili društveno vlasništvo što provode Građansko-upravni odjeli Državnih odvjetništava. Ako je nama u jedinicama lokalne samouprave barem nama na Hvaru uzrokuju velike poteškoće i stvaraju štetu. U izvještaju se navodi da je do kraja 2011. godine obrađeno ili provjereno milijun 523 tisuće 335 katastarskih čestica što čini 99,79% svih čestica što znači da je taj posao pri samom kraju. Treba priznati da je Državno odvjetništvo obavilo veliki posao. Dakle, temeljem Zakona o šumama iz devedesete godine šume i šumsko zemljište koje su bile u društvenom vlasništvu po sili zakona postale su vlasništvo Republike Hrvatske bez obzira tko je do tada bio nositelj prava korištenja. Stjecatelj vlasništva ovlašten je svoje pravo upisati u zemljišne knjige. Kako stoji u Izvješću uknjižba se vrši na temelju podataka i dokumentacije koje Državnom odvjetništvu dostavljaju Hrvatske šume, tj. uprave šuma na terenu temeljem podataka Središnjeg državnog ureda za upravljanje državnom imovinom, Ministarstva pravosuđa – Sektora za zemljišne knjige, vlastitom provjerom, ali i na temelju podataka do kojih Državno odvjetništvo dođe na bilo koji drugi način. Zahtjev za upis poljoprivrednog zemljišta temelji se na Zakonu o poljoprivrednom zemljištu iz '91. Uknjižba poljoprivrednog zemljišta vrši se ne temelju podataka o česticama i površinama za koje se pribavi potvrda da su određene nekretnine na dan stupanja na snagu Zakona o polj
Zahvaljujem potpredsjednice Sabora, uvaženi zamjeniče ministra, uvažene kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona, naravno u biti znači usklađivanje sa pravnom stečevinom EU, odnosno prenošenje direktiva EU u hrvatsko zakonodavstvo kako je naravno tekst i direktiva i pripremljen u komisiji poslije konzultacija sa ekspertima na ovom području i prezentiran je Parlamentu i Vijeću. Jasno je da treba i podržati i tekst ovog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskim i srodnim pravima. Kako se u literaturi navodi omogućavanjem slobodnog kretanja robe i pružanja usluga, te ostvarivanje slobode tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu EU postulat je dakle kojim bi se trebao … i pravo intelektualnog vlasništva, a teritorijalnost ovih prava koja postoje u državama članicama EU naravno u proturječju je sa tim osnovnim postulatom ostvarivanjem jedinstvenosti njenog unutarnjeg tržišta. Prava intelektualnog vlasništva su prema svojoj naravi teritorijalna prava jer proizvode učinke, dakle na području država članica koja ih je priznala bilo na temelju samog zakona, bilo na temelju odluke nadležnog tijela donesenog u nekom posebnom postupku, administrativnom postupku. Stoga je jasno i cilj ovih direktiva i cilj prenošenja ovih direktiva u naše zakonodavstvo harmoniziranje nacionalnih prava. No, ovim izmjenama rekao bih bez obzira što nam je nekako po proceduri normalno da podržavamo ovaj zakon postoje sadržajni razlozi zbog kojih bi trebalo podržati zakon, dakle i bez obzira što se radi u većem dijelu zakona o usklađivanju. Ovdje se sadržajno radi o određenim proširivanjima postojećih prava umjetnika izvođača u odnosu na proizvođača fonograma. Evo tako se njime produljuje rok zaštite što je najbitnije u zakonu sa 50 na 70 godina od prvog, dakle zakonitog izdavanja ili priopćavanja javnosti izvedbe fiksirane na fonogram. Rekli bi laičkim jezikom od dana snimanja, odnosno izdavanja CD-a ili već drugog nosača zvuka. Radi omogućavanja, dakle ostvarivanja benefita od tog
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege! Odbor je na 31. sjednici 31. svibnja raspravio ovo izvješće i temeljem članka 65. Poslovnika kao matično radno tijelo razmatrao to izvješće i ističem osnovno, da je u uvodnom izlaganju predstavnik HNB-a istakao pored ostalog da je u 2004. Hrvatska zabilježila nešto sporiji rast nego u prethodne dvije godine. Glavni cilj Središnje banke u 2004. godini bio je prije svega ograničavanje inozemnog zaduženja. Stoga je Središnja banka aktivno podržavala zaduživanja države na domaćem a ne na stranom tržištu. Podrška je pružena osiguranju visoke domaće likvidnosti putem izdavanja trezorskih zapisa ali i obveznica Ministarstva financija. HNB uvela je u 2004. godini poseban instrument monetarne politike, to je granična obvezna pričuva koja se obračunava na porast inozemne pasive poslovnih banaka. Time se instrumentom poskupljuju inozemni izvori financiranja banka i smanjuje prostor za zaradu od zaduživanja u inozemstvu s ciljem kreditiranja domaćih sektora. Stabilnost tečaja kune za HNB predstavlja ključno sredstvo za ograničavanje inflacije i sprječavanje formiranja inflatornih očekivanja. U raspravi na odboru pozitivnim su ocijenjene mjere koje je HNB poduzimala u 2004. usmjerene smanjivanju rasta inozemnog duga. Naime, promatrajući rast inozemnog duga po sektorima uočava se da je najbrži rast u 2004. zabilježen kod zaduživanja banaka i to po stopi od 25%. Inozemni dug ostalih domaćih sektora raste po stopi od 18,9 a inozemni dug države po stopi od 9,6%. Međutim, iako je smanjenje stope rasta inozemnog duga u 2004. bio ohrabrujući trebat će i dalje raditi na stabilizaciji udjela duga u bruto društvenom proizvodu, prije svega na fiskalnoj konsolidaciji. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračuna Hrvatskoga sabora odlučio je jednoglasno predložiti Hrvatskom saboru zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće HNB-a za 2004. godinu." Hvala lijepa.
Pa opet možda u onom ukupnom iznosu vi povećate nešto malo u odnosu na prošlu godinu, ali kompletno je znanost potkapacitirana dakle financirana odnosno premalo financirana. I sada mi ovdje možemo govoriti da li treba u Dolini Neretve povećati sredstva ili u Zagrebu ili u Čakovcu, ali se moramo složiti oko toga da je znanost nedovoljno financirana, a osim toga i sama Vlada odnosno premijer kaže da bi ciljano trebalo povećati iznos odnosno udio BDP-a za financiranje znanosti. Programe u znanosti treba svakako više financirati, sredstva predviđena proračunom za 2021.g. su već u startu 60 milijuna kuna manja od onih predviđenih odlukom Vlade o programskom financiranju javnih i visokih učilišta u akademskim godinama 2018/19, 2019/20, 2020/21 no i prvotni iznos iz odluke je potrebno dodatno povećati. Kako bi se prije svega postiglo ono što govorimo od 2009. iz čega su izrasle i neke političke opcije ovdje da je potrebno osigurati besplatno obrazovanje od vrtića do doktorata. Na prvotni iznos odluke svakako je potrebno staviti veći iznos. Ono što je opet pitanje prioriteta koje se stalno ovdje nameće, čemu uzeti, čemu dodati, pa ja bi rekla da nije baš kršćanski to da se opet ne dodaje onima kojima je potrebno iz potpora vjerskim zajednicama. Znači ovdje je riječ o potporama vjerskim zajednicama i zahtjevu da se 100 milijuna kuna da vjerskim zajednicama i da se malo smanji iznos, a govorimo dakle o potpori koja ide na Vatikanske ugovore koje mi ovdje plaćamo u Hrvatskoj milijun kuna godišnje najmanje po nekim procjenama uz sve što ne možemo locirati na lokalne uprave i samouprave. Evo ponavljat ću da nije baš kršćanski da se ne daje u ovakvim teškim trenucima, z zašto bi se trebalo davati. Zašto bi se trebalo davati za socijalu? Hrvatska je neprestano iz godine u godinu napredovala na ljestvici pokazatelja siromaštva i socijalne isključenosti. Zadnji podaci iz 2019.g. pokazuju da smo se popeli na 7. sa 8. mjesta na kojem smo bili 2018.g., a s 10. mjesta na kojem smo bili
Zahvaljujem se. Tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba zeleno-lijevog bloka kako bismo još jednom pokušali objasniti i kolegama iz pozicije da je glasanje za ovakav rebalans, glasanje i za kapitulaciju ove vlade pred izazovom obnove i Zagreba i okolice, ali i Banije. Ponavljam još jednom da je ovih rebalansom utvrđeno da sa početnih više od 800 miliona kuna koje su bile namijenjene obnovi koje su rebalansom u 6. mjesecu smanjenje na 600 i nešto, sada iznosi za obnovu pali na 80 odnosno manje od 80 miliona. Dakle, došli smo na 10% iznosa koji je, od onoga koji je planiran jer se nije uspjela organizirati niti obnova Zagreba, niti obnova Banije i to je najveći krimen ove vlade. Jer to nije krimen prema nama iz oporbe, to nije krimen prema proračunu, to nije krimen prema financijskom upravljanju nego prema ljudima koji će drugu zimu za redom provesti u kontejnerima. Koji ne samo što će drugu zimu za redom provesti u kontejnerima nego što nemaju niti perspektivu kada će njihove kuće, njihovi stanovi, zgrade, škole, vrtići biti obnovljeni. Uz sve to ovim rebalansom se dopušta Fondu za energetsku učinkovitost da ima višak i prenese ga u narednu godinu, višak od pola milijarde kuna. Kada se tih pola milijarde kuna itekako moglo investirati u energetsku obnovu onih zgrada koje su također stradale u potresu. Dakle, ovaj rebalans i glas za ovaj rebalans glas je za kapitulaciju. Kapitulaciju vlade pred izazovom obnove. Hvala.
Pa ja ne znam zastupnice Murganić kako niste primijetili u mom izlaganju prijedloge jer sam očito govorio o prijedlozima. Govorio sam o tome da ili zaštitu okoliša treba odvojiti i doista pokazati da zaštita okoliša ne može biti u istom resoru sa gospodarstvom, ako se to gleda na odvojeni način ili bi trebalo biti Ministarstvo održivog razvoja i točka. Ne Ministarstvo gospodarstva. Pa i sami je zastupnik Reiner isto govorio da različita ministarstva isto tako pokrivaju različite aspekte gospodarstva, pa svejedno imamo i Ministarstvo gospodarstva. Znači to je bio moj prijedlog. Što se tiče konkretno ministarstva, što se tiče Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade, pa vi ste vodili ministarstvo koje je upravo imalo mlade u imenu i sada to argumentirate s time da je dobro da su mladi u središnjem državnom uredu kako bi došlo do međuresorne bolje koordinacije horizontalne i vertikalne, a što znači da u vašem ministarstvu nije bilo takve koordinacije. Znači stavljanje mladih izvan ministarstva iz naziva. A treba bi malo da se uštelam na minutažu. Prvi dan je. Znate kako je prvi dan na poslu.
Gospodine dopredsjedniče citirat ću kolegicu kad je rekla kolegama s one strane koji imaju predrasude i opet prozivanje na naše svjetonazore vezano za obiteljske vrednote. Ja vas molim nemojte govoriti ono što nije rečeno. S ove strane nitko nije rekao, ja govorim sigurno i to su govorile kolege i sa ove i sa one strane. Pokazujemo odgovornost prema djeci, prema onima koji su nemoćni. Sami ste rekli da su oni nemoćniji nego što je to država i svi mi odrasli, ali na takav način prozivati ono što nije rečeno nije u najmanju ruku lijepo i budite sigurni i to ste rekli: u svakoj rastavi braka dijete je najveća žrtva, a svaka sudbina se ne može niti ozakoniti.
Evo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ja ću nastojati vrlo kratko reći da mi je doista žao da predlagač nije ni nakon drugog puta shvatio potrebu da se radno vrijem u trgovini produži do 23,00 sata iz razloga, govorimo normalno o radnom vremenu u turističkim mjestima, znači u turističkim općinama i gradovima. Ovakvim prijedlogom činjenica je da ćemo u 21,00 sat reći našim gostima, a borimo se za svakog gosta da ide na spavanje. Dosita mi je žao i odgovornost će snositi oni koji glasuju za takav zakon.