EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa o ovoj točci neću puno kazati. Uzeo sam riječ samo da dam punu podršku ovome zakonu odnosno Ugovoru o neširenju nuklearnoga oružja. Raspadom Istočnog bloka oslabila je kontrola i nadzor nuklearnog oružja u cijelom svijetu. Onda se možemo sjetiti što je se desilo 11. rujna i o kojim se ljudima radi na samom terenu, o tom međunarodnom terorizmu, pa se možemo prisjetiti svakodnevnih aktivnosti odnosno slika sa ulica Iraka, Pakistana, Afganistana, ljudi koji su spremni i sebe ubiti da bi ubili druge. Onda možemo samo zamisliti što bi se desilo da tim ljudima padne u ruke nuklearno oružje. Ovaj zakon i ovaj ugovor, on je sve kazao počevši od prvih ovih dana kad je Republika Hrvatska postala i članica '93. godine. I mislim da našem institutu treba dati punu potporu uz sve ove ostale opaske koje su kazane da treba uređivati i pripremati se za i ono što se može desiti uporabom nuklearnog oružja odnosno nuklearnog goriva. I tada nam ni ona točka prije što smo je obrađivali, civilna zaštita, ne bi bila od velike koristi ukoliko ne budemo spremni odgovoriti na potrebe odnosno zaštitit se da nam se ne desi ono najgore. Svakako podržavam ovo i evo uzeo sam samo toliko da dam punu potporu ovome zakonu. Hvala lijepo.
Poštovani predsjedniče! Kolega Raguž ja pozdravljam ovaj vaš poziv da treba dovesti znanstvenike u institut ali napose znanstvenike Hrvate hrvatski osviještene koji će o Domovinskome ratu progovoriti na pravi način a koji neće poput nekih Čedomira i nekih Kudrova biti ubačeni kao obavještajci bivše SAO krajine pa da prikriju ono što je bilo istina u Domovinskome ratu a vi kao i ja i gospodin Nazor ovdje nazočan i mnogi bili smo svjedoci još prošle godine na jednom zajedničkom odboru hrvatskoga pravosuđa ratnih veterana a uz nazočnost gospodina Nazora, gospodina Lučića, uz nazočnost svih ovih koji su htjeli ispraviti povijesnu nepravdu a koja se čini pokojnom nam predsjedniku Tuđmanu, generalu Bobetku i Šušku. Mnogi koji su bili toga dana na Odboru za pravosuđe ostali su na tragu da obrane istinu o Domovinskome ratu a ne mogu a da ovdje ne govorim o onima koji su otišli, koji su napustili i koji nisu htjeli biti zajedno s nama na istoj strani u obrani interesa i digniteta Domovinskoga rata a nalaze se s one strane Sabornice. Hvala.
Hvala predsjedavajući. Kolega Raspudiću, ukoliko pričamo o samoj poljoprivredi ona je čini mi se u Splitsko-dalmatinskoj županiji na nešto više od 79.000 hektara prostora koji je zarastao u nisko raslinje, prema tome pričamo o turizmu ključna grana koja bi trebala pratiti turizam jest poljoprivreda, kvaliteta hrane, eko uzgoj. Problematika je šarolike prirode od samog komasacijskoga dijela do navodnjavanja polja unutar naravno same Dalmatinske zagore ili diljem Lijepe naše. Ono na što bih se ja osvrnuo i izbjegao pitanje vezano za teoriju i praksu, a smatram ključnim pitanjem dakle osobno sam 11 godina u braku, klince nemam, poznajem jedno šest svojih prijatelja koji imaju sličan ili isti problem, dakle problem kvalitete hrane, problem kvalitete zraka, problem kvalitete vode unutar RH ne znam iz kojeg razloga nekome nije u cilju regulirati jer baštinimo svi ovo što baštinimo. Bojim se da nam u budućnosti neće biti problem odlaska jer pitanje je hoće li imati tko otić bez iti malo patetike. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani ministre vi ste na početku svog izlaganja rekli, citiram: "Elektronički mediji, Internet, cyber svijet, filmovi s destruktivnim i nemoralnim sadržajem utječu na razvoj nasilničkog ponašanja." Ja bih se tu čak mogla s vama djelomično složiti, ali onaj dio koji bih ja ispravila je sljedeći: puno opasniji svijet od cyber svijeta, od Internet svijeta je naš svakodnevni svijet, naš realni svijet. Tu se nalaze ključni problemi, ključna pitanja, ključni uzroci i ključni odgovori. Npr. kada danas u državi gdje imamo 318 tisuća nezaposlenih takav otac ili takva majka dođe kući sa radnom knjižicom u džepu upravo se u takvim obiteljima stvara atmosfera tjeskobe, atmosfera straha. Kada taj roditelj ne zna što će sutra svom djetetu staviti na stol za doručak, ručak ili večeru, kada ne zna kako će ga poslati u školu. Upravo to su faktori koji pogoduju nastanku rizičnih obitelji i onda naravno razvoju nasilničkog ponašanja među mladima. Hvala.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo članovi Vlade, gospodine premijeru, štovane kolegice i kolege zastupnici. Prvo želim u ime <PARTY>-a čestitati gospodinu premijeru na dobivenom AVIS-u, također želim čestitati i bivšoj Vladi što je uložila maksimalne napore na dobijanju AVIS-a, a želim ujedno i zahvaliti gospodinu predsjedniku Mesiću što je također pomogao da Hrvatska dobije AVIS. A sada želim postaviti pitanje gospodinu premijeru, jer se odnosi na mnoge pa ne znam točno kome. Prilikom privatizacije Hrvatskih telekomunikacija bila su puna usta i branitelja i zaposlenika Hrvatskih telekomunikacija, znači bilo je rečeno da će u privatizaciji i branitelji dobiti 7%, a da će i zaposlenici dobiti 7% dionica Hrvatskih telekomunikacija. Pitam premijera kada, kako i koliko i da li uopće računa na to da će braniteljima dati tih 7% i da će zaposlenicima dati drugih 7%. Hvala. Zahvaljujem na odgovoru i zadovoljan.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Gospodine državni tajničke, s obzirom da je između dva čitanja došlo do potencijalnog smanjenja broja obveznika plaćanja članarine, pri čemu mislim da ona više nije obvezna za firme i d.o.o. jer plaćaju svoje članarine u Gospodarskoj-obrtničkoj komori pa samim time je i ozbiljno smanjen planirani prihod komore s predviđenih 7 milijuna na 4, 4.5. Zanima me je li moguće mimo ovog zakona izravno iz ministarstva osigurati sredstva za plaćanje međunarodnih institucija kao što su Copa Cogeca i još neke druge jer je to dosta veliki iznos cca 500 000 kuna godišnje. Hvala.
Možda je plan bio preambiciozan ali ako pogledate na strani 5., a ja govorim sad o činjenicama, na strani 5. grafikon u kojem se vidi od 2009. do 2015. godine realizacija plana i ono što se doista napravilo onda ćete vidjeti da jedino u 2014. i 2015. gotovo da se poklapa plan i realizacija. To je ono najbitnije u svemu tome skupa. Ja se slažem, ne, ne pogledajte kolega Đakiću pogledajte na strani 5. pa ćete vidjeti u 2015. da se poklapa plan i realizacija. To je ono najvažnije. Možda smo više htjeli razminirati nego smo doista mogli ali je činjenica da evo ga u 2015. će biti plan i realizacija isti. A da ne govorim o tome da evo u 2014. godini smo imali 83,8 km kvadratnih, a u 2009. godini 62. Znači, u svakom slučaju više se razminiralo u 2014. godini nego u bilo kojoj godini prije. To su činjenice, piše, evo možete pogledati grafikon. Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šantek, ja ću vas samo podsjetiti ako ste možda zaboravili vi i kolega Đakić da je ovakav plan donijela <PARTY>-ova vlada 2009.godine, a kad kažete da se odstupa od plana onda morate znati da evo mi smo 2014.godinu ova Vlada i ovaj ravnatelj Hrvatskog centra za razminiravanje u 2014.napravili razminiravanje područja sa 83 kvadratna km što nikad se nije od 2009.godine napravilo. Znači mi jesmo ostvarili svoje ciljeve, ali po vašem planu koji su bili daleko ambiciozniji nego doista novaca je bilo. S time da je u 2015.godini plan 104,5 kvadratnih km. Po svemu sudeći to ćemo realizirati kao što se nikada do sada nije realiziralo uz pomoć sredstava europskih fondova. to ja bi rekao i dosta izvjesno za ovu godinu. Znači nikada se nije ovako dogodila dobra situacija vezano uz razminiravanje što jasno moramo reći nismo sasvim zadovoljni ali to su činjenice. Vi ste donijeli ovakav ambiciozan plan, a mi ga ispunjavamo koliko je to moguće u financijskim sredstvima.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja u potpunosti podržavam diskusiju poštovane zastupnice gospođe Škulić, međutim htio bih reći da čini mi se da i u ovom zakonu ministarstvo pokazuje da ima sluha kao što ga i treba imati za tu problematiku koja je problematika zapravo civilizacijskoga tipa. Problematika sa kojom se treba cijelo društvo boriti. I još jednom, podržavajući sve što ste vi rekli, uvažena zastupnice, i ne sporeći sa time ja bi samo uistinu volio da zajednički ako ičega, oko ovoga zauzmemo stav i da pomognemo i podržimo ministarstvo jer mi se uistinu čini da pokušava napraviti iskorak kakav je neophodan, opet kažem, iz civilizacijskih razloga i našem društvu. Hvala.
… strogih sankcija Ruskoj Federaciji. Sve razine vlasti od predsjednika države, sabora i Vlade, vladajućih i oporbe ujedinjene su u osudi ove ničim izazvane zastrašujuće ruske agresije na jednu suverenu državu. Hrvatska je pokazala jedinstvo izražavajući solidarnost i potporu ukrajinskom narodu. Hrvatski narod to najbolje razumije jer je i sam se našao u istoj situaciji ima skoro 30 godina prije. Podržavamo prijateljski i Ukrajinski narod u ovim teškim trenucima i solidariziramo se s njegovim patnjama i naporima dižući svoj glas protiv ove bezumne agresije. U tom smislu pridružite se skupu potpore koji se organizira sutra u subotu, 5. ožujka u 12,00 na Trgu bana Jelačića. Okupimo se svi u što većem broju i iskažimo svoju solidarnost i na ovaj način. Poštovane kolegice i kolege, uvjerena sam da smo svi izuzetno zabrinuti razvojem ovih događaja. Svjesni smo da postoji opravdana zabrinutost o negativnom utjecaju ukrajinske krize i na druge političke konflikte i to u našoj neposrednoj blizini na Jugoistoku Europe, npr. BiH, Srbija, Crna Gora, Kosovo, Sjeverna Makedonija, ali i u drugim zemljama istočnog partnerstva Gruzije, Moldavije, Armenije. Jučer je Gruzija službeno predala zahtjev za ulazak u EU, a visoki dužnosnici EU očekuju da bi to mogla isto uskoro mogla napraviti i Moldavija. Na predstojećem summitu čelnika EU razmijenit će se stajališta o zahtjevu Ukrajine za ubrzani status zemlje kandidata za članstvo u EU koji doduše je upitan, međutim ruska invazija stvara nove parametre kako zaključuju politički analitičari i iako će novi kandidati za članstvo u EU morati ispuniti kriterije kao i svaka država do sada samo stjecanje statusa kandidata bit će od vrlo značajnog simboličnog, simbolične potpore. Iako se naizgled čini da su tragična događanja u Ukrajini gurnuli nekako u sjenu pregovore oko prijepornih točki u susjednom nam je BiH ipak, a to mislim isključivo sada na, na izmjenu, nužnu izmjenu Izbornog zakona ipak se aktivnosti nisu zaustavili nego su štoviše se
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Pa evo ja se neću osvrtati o ovim brojevima što je do sada bilo, što je napravljeno i to smo već čuli nekoliko puta. Ja ću se malo osvrnuti o ovom nepravdama koje se događaju braniteljima. Nažalost, kao i u drugim sferama života u Hrvatskoj i tu se događaju nepravde. Imamo npr. branitelja koji sada doktorira koji nema ništa za jest, koji je tražio od Vlade da mu pomogne. Ništa mu se ne pomaže iako mu se obećava. Dakle, ne može doktorira dok ne sakupi nekakav novac. Ima majku koja je slijepa koja mu također ne može pomoći. Ili imamo udovicu branitelja koji je umro od srčanog udara prije par mjeseci, ona je sve skupa dobila zastavu i 2 tisuća kuna. Ima maloljetno dijete. Socijalne slučajeve su zatvorile sve accaunte tako da ona ne može doći do novaca da plati struju ni da kupi tom djetetu hranu. Tu isto mi je žao da braniteljske udruge bar nisu na to reagirale. Ili kćer poginulog branitelja koja je i sama završila fakultet, bez pomoći ikoga, ali koja nigdje ne može naći posao jer uvijek naravno netko drugi ima većeg sveca zaštitnika. U Americi su npr. veterani Drugog svjetskog rata doškolovani i postavljeni u upravna vijeća i nadzorne odbore državnih tvrtki i te su tvrtke tada ostvarile najveći rast gospodarstva u američkoj povijesti. A naše vlade su branitelje umirovile, neke bez razloga ili potrebe i onda se čudimo što jako puno branitelja oboli od PTSP-a. Pa što oni imaju ako su umirovljeni, bez posla. Imaju nekakve mirovine, dolaze u kafić, svaki dan se sastaju, pričaju o ratu. Pa zatvorite jednog od nas u taj kafić mjesec dana da to slušamo, i mi ćemo oblit od PTSP-a. Dakle, trebali smo tim braniteljima omogućit nekakav rad, a ne ih osudit na takvo propadanje. Tu pomalo krivim i hrvatske branitelje jer mi imamo negdje oko 1106 registriranih braniteljskih udruga. Mi jako dobro znamo da svaka vlada ne želi jednu jaku krovnu udrugu koja će sa Vladom biti partner. Da mi imamo jednu krovnu udrugu koj
Pa eto kolegice ja ovaj dio za produženje roka i promjene zakona čini mi se da će to sigurno odgovoriti i naš državni tajnik, a što se tiče samog dijela Slavonskog Broda, da eto mi smo stvarno obzirom da sam i članica Odbora za zaštitu okoliša, a tu je i kolega Maras, gdje smo bili razgovarali oko cijele te priče za Slavonski Brod. Obzirom da eto i nekoliko Vlada prije rješavalo taj problem, ja bih rekla krucijalni problem doista u Slavonskom Brodu i čak u okolici. Nadam se da će se kroz jedno izvjesno vrijeme, a temeljem donesenog zakona promijeniti neke stvari i naravno ka boljoj situaciji da će se doista tim ljudima omogućiti normalan život, a nadam se isto tako kako u Slavonskom Brodu, tako i diljem Hrvatske što sam bila spomenula kod otvorenih odlagališta otpada također novom odlukom iz Ministarstva zaštite okoliša, donošenja Planom gospodarenja otpadom će se učiniti mnoge stvari na bolje. Hvala.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo već je u samom uvodu rečeno da je 97. godine Republika Hrvatska ratificirala Europsku povelju o lokalnoj samoupravi u ograničenom opsegu. Evo danas je pred nama prijedlog zakona o izmjeni i dopuni zakona gdje bi neke od članaka koji nisu bili 97. uvršteni u ratifikaciju sporazuma, trebali u svakom slučaju prihvatiti. Koja su pitanja evo koja se predlažu, urediti ovim zakonom. Bito je da ovim zakonom se mijenja i dopunjuje Zakon o potvrđivanju Europske povelje o lokalnoj samoupravi te se Republika Hrvatska u skladu članka 12. stavka 3. Povelje, izražava spremnost biti vezana i drugim odredbama, tj. paragrafima povelje uz one sadržaje sadržane u članku 3. Zakona o potvrđivanju Europske povelje o lokalnoj samoupravi. Članci koji se obuhvaćaju i Prijedlogom zakona o potvrđivanju Europske povelje o lokalnoj samoupravi dopunjavaju se sa člancima evo člankom 4. stavak 3., 5. i 6., članak 8. stavak 3., članak 9. stavak 4., 5., 6., 7. i 8. i članak 10. stavak 2. Evo članak 4. nam govori o djelokrugu lokalne samouprave. Kaže javne će se ovlasti obavljati tako da se preferira da pripadaju vlastima koje su najbliže građanima. Prilikom dodjele ovlasti neke druge vlasti mora se voditi računa o širini i prirodi zadaća i o zahtjevu učinkovitosti i ekonomičnosti. Stavak 5. kaže da u slučaju kada središnja regularna vlast prenese ovlasti na lokalne jedinice, one će koliko je to moguće, slobodno prilagoditi njihove primjene lokalnim uvjetima. Pa ja bih tu htio reći da imamo evo prošle godine je donesen Zakon o prostornom uređenju i gradnji di je rečeno da se evo sa nivoa državne uprave spušta na lokalnu tj. regionalnu, županije i gradovi veći od 35 tisuća stanovnika. Sami mogu sada izdavati građevinske i lokacijske i sve one uporabne dozvole što ja mislim da je jako dobro. Evo ja govorim pošto dolazim iz jedne općine koja je u jednom ekspanziji, u jednom razvoju, mogu reći da obavljali smo raz
Hvala. Kolega Bagariću! Svjedok ste kao i svi mi ostali da je nebrojeno puta u ovoj sabornici rečeno kako se u ovoj državi zakoni ne provode. I to je činjenica koja se ne da izbjeći ma kako dobar zakon bio ako se ne realizira neće dati efekte. Kao što smo čuli i ovaj Zakon o pravu na informaciju se jednako tako ne provodi. Kolega Stazić se s punim pravom založio za pravo građana ove države da budu informirani. Ja vjerujem iskreno a ne onako kako vi tvrdite da bi oblatio Vladu. Znači li to kolega Bagariću da vi mislite kako naša Vlada radi nešto što će je oblatiti ako građani to saznaju? Ja pitam vas, vi ste to što ste vi rekli. Kolega Stazić se zalaže za pravo na informaciju naših građana iz jednog jedinog razloga da bi se na taj način oblatila … … … Kome istina može naškoditi osim onima koji se ne drže zakona, koji se ne ponašaju moralno i koji ne rade u interesu svih.
Hvala lijepo. Pa evo, kolega Vujić me ponukao sa svojim izlaganjem koji je napose argumentirano do zadnjeg detalja. Činjenica da evo i ove godine imamo povećanje od 900 milijuna kuna što smo svi rekli. Ali u pojedinim segmentima, pa tako i u kulturi, a kasnije vidljivo je i u zdravstvu pad u izvršenju pojedinih stavki je više nego očit. Ja ću samo napomenuti na ovome tragu kolega Vujić dvije stvari. Brodska tvrđava, jedan od najboljih ostataka prošlog vremena na ovim našim prostorima rekao bih brend ne samo Brodsko-posavske županije, Grada Broda već cijele Hrvatske iz godine u godinu za zaštitu, sanaciju i očuvanje dobiva sve manje sredstava. Ne začuđuje kad čujem kako je to i u ostalim djelatnostima, a držim da ste iznimno kompetentni i da imate utemeljenja u svemu ovome što ste naveli. Drugi detalj koji potkrepljuje samo vaše navode je crkva Ivan Krstitelj u općini Sibinj, crkva koja je sagrađena 1775. godine, a od '69. godine je zaštićeni spomenik kulture. Unatoč svim obećanjima, a ako se ne varam ovo je sedmi put da govorim o tomu. Do današnjeg dana i na ovaj spomenik kulture nije uložena gotovo niti jedna lipa. Ponavljam unatoč silnim obećanjima da će to biti učinjeno. Rekao sam da je 1775. godine napravljena, izgleda da će se srušiti prije nego što izdvoji se bilo koja lipa za ovaj spomenik.
Hvala lijepa. Evo moj poštovani kolega se potrudio da slijedom vaših uputa ovu raspravu svede na jednu, ali on je malo pretjerao pa je došao i do komične razine. Naime, nježnost nazvati biološkom karakteristikom zaista nije mjesto za to. Međutim, ja bih upozorila da pažljivo slušate kad vaše kolegice i kolege govore u Saboru. Ja sam naime govorila o analizi udžbenika dakle i čitanka u nižim i višim razredima osnovne škole i situacija je činjenično takva kakvu sam ju navela u analizi. Pa eto referirajte se onda na analizu. Hvala lijepo. Pa eto ja ne bih ni željela docirati, ali raznolikost, različitost i stereotipi zaista nisu jednaki pojmovi. A vezano uz seoske žene i ravnopravnost spolova, prošli mjesec ispred Odbora za ravnopravnost spolova imali smo predavanje, tribinu, susret na kojem ne sjećam se da sam vas vidjela da zastupate prava žena sa sela. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre kolegice i kolege. I nakon svega ipak se kreće. To je jedan ovako zaključak ako čovjek pogleda ove dvije stranice teksta. Vaš komentar je uz ovu dosadašnju raspravu. Meni je drago da smo dobili jedan pregled koji je vidljiv i za građane i građanke koji prate ovaj Sabor, da ono što se radi ima i neki svoj kraj, ima svoj red, ima zašto. Prema tome, u tom kontekstu bih htjela reći i sadašnja kritika koja je išla do sada išla je u pravcu da ono što radimo bude bolje, da bude uvjerljivije, da bude dosljednije i da na kraju sagledamo taj i datum u krajnjoj liniji i datum i završetak pregovora. Postoje tri stvari o kojima je ovdje bilo riječi, neću ih previše elaborirati. Govorili ste o ovih 12 mjera koje nam predstoje to znamo. Kolegica Pusić je govorila o nekoliko elemenata koji se tiču Nacionalnog odbora koje je on detektirao. Možda ste nam mogli vi to nekako umrežiti da to bude jedan zajednički napor jer to spada u ovo sve što mi trebamo uzeti u obzir. I treća stvar o kojoj je bilo riječi su poglavlja u kojima još treba nešto učiniti iz tog kataloga naravno. Međutim, ima još poglavlja koje je blokirano. Gospodine ministre, ja bih vas ipak pozvala da nam nešto kažete o poglavlju – Vanjska politika i tako to, dobro je to znati. To nije na odmet ni građankama ni građanima, pogotovo onima koji zaista u svim sferama svoga rada i djelovanja i zagovaraju pristup, zagovaraju otvoren dijalog o tome i mislim da on samo koristi. Jedan element kojeg je kolega Mimica naveo a tiče se Lisabonskog sporazuma odnosno procjene o tome treba li prihvatiti neke direktive kao rješenja nacionalnog obilježja ili one idu u europsko zakonodavstvo. Dobro je voditi o tome računa, dobro je znati da se to dešava i dobro je na nekim primjerima napraviti projekciju tj. simulaciju takvih mogućih rješenja pa se onda prema tim projekcijama, simulacijama jednom pro i kontra odlučiti što će jednog dana biti bolje za Hrvatsku. Također sam htjela naglas
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Ronko, vi ste iznesli ovdje dosta ozbiljne optužbe na račun kako šumarske inspekcije i općenito šumara i Hrvatskih šuma i ja koji dolazim iz te struke nemam ovakvih saznanja i ovakvih brojki kojima vi baratate. Šumom se ne smije gospodariti, tu ste u pravu ako za nju nije donesena, odnosno sječa vršiti niti bilo kakvi radovi drugi ako nije donesena šumsko gospodarska osnova koja važi 10 godina i projekcira se još 10 godina unaprijed. Ako vi imate ovakvih saznanja da se negdje gospodari šumama, vi ste spominjali milijun i pol kubika na području, koliko sam shvatio cijele Hrvatske, vi bi to morali prijaviti kao odgovorna osoba, građanin i ovo da se vidi da li je to točno ili je ovo što ste vi rekli samo paušalna ocjena koja nema veze sa istinom.
Poštovani kolega Križanić, ja se ne slažem s vama u onom dijelu kad ste rekli da se ne smije dozvoliti čelnicima lokalne samouprave da raspolažu sa državnom zemljom. Ja se s tim ne slažem. Zašto? Zato što ja kao čelnik smatram se dovoljno sposobnim, prije svega sa svojim službama da možemo dobro raspolagati, ali da ima loših primjera to je sigurno da ima loših primjera, ali to moramo kažnjavati. Da li se nama kao saborskim zastupnicima dozvoljava da budemo članovi nadzornih odbora? Ne. Kad bi to neko bio bio bi kažnjen. Pa to je ključ. Znači moramo napraviti zakonski okvir da kažnjavamo one koji rade s osobnim interesima, da li sebe, da li svojih vijećnika i to je bit. Hrvatima je sve dozvoljeno dok se nešto ne zabrani, pa ajmo onda zabranjivat. To je rješenje.
Ja se zahvaljujem kolegici na postavljenom pitanju, definitivno je točno da naša infrastruktura nema potrebitu dokumentaciju, nažalost su dijelovi gradova ili velike površine ili gotovo u nekim slučajevima pa i 2/3 gradova izgrađeni bez građevinskih dozvola jer smo živjeli u takvom vremenu koje o tom jednostavno nije skrbilo, ali da bi mi doveli u red naše nerazvrstane ceste, svi živimo u nekoj cesti u nekoj ulici, u tom nam se očituje kvaliteta naših pojedinačnih života, moramo imati neki prihod. Ja sam samo želio kazati, navesti primjer da se vidi da mi svi državljani RH i oni koji nisu državljani RH, a borave na našem teritoriju kroz cijenu goriva i drugim nametima plaćamo izgradnju i održavanje autocesta, plaćamo izgradnju i održavanje cesta, željeznica, a da kao društvo nismo predvidjeli sredstva za nerazvrstane ceste. Hvala lijepo.
Poštovani kolega ovo izvješće ukoliko pročitate cjelovito je posvetilo tom problemu izuzetno veliku pažnju. Pravobraniteljica puno čini na tom pitanju. Ako ste pratili znači pažljivo mogli ste iščitati da i kod izmjene zakona se posvetilo tome da kod dodjeljivanja putnih isprava da je potrebno da oba roditelja mogu dati suglasnost da dijete može mu se izdati određeni putni dokument. Dakle, pravobraniteljica je apsolutno na strani očeva i mislim da svi mi trebamo više u društvu biti senzibilizirani kao što sam rekla da očevi jednako dobro mogu skrbiti za vlastitu djecu kao i majke. I da će se ta praksa promijeniti.