EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Eto zahvaljujem. Puno je toga rečeno, no mene generalno zanima jedna druga stvar, da li vi smatrate da ovaj namet, a moramo ga naglasiti da je to namet bi trebao biti obvezujući ili bi ipak trebao biti dobrovoljni, da li smatrate da ta brojka turističkih zajednica koja je velika istina, a osnivaju je gradovi, osnivaju je županije i ostale da li uopće ima smisla da ih imamo toliko i da li bi se trebalo ići u smanjenje te brojke? Naime, dobar dio tih turističkih zajednica na Jadranu čak i ima smisla, pogotovo tijekom ljetnih sezona, ali na kopnu ja mislim da je jako malo tih sredina koje zaista funkcioniraju kako treba. Što se tiče plaća, da one se određuju uglavnom se podudaraju sa lokalnom samoupravom, ali nerijetko se i ne podudaraju. A s druge strane nije isto ako neko radi svaki dan, sad ću dati možda jedan bezvezan primjer nekome, ali ako je neko na terenu i svaki dan radi za tipa 6, 7.000 kuna, a neko samo sjedi u uredu za nešto manju plaću to baš i nije možda … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ja bih kolegi Boriću replicirao sa privilegijama. Ne znam možda nismo zastupnici istoga saziva. Ja kao saborski zastupnik nemam osjećaja da su neke privilegije nešto velike ili da su naznačene. Jedina privilegija je da nam se skida saborski imunitet ako je protiv vas pokrenut postupak. Sve druge privilegije od prijevoza, parkiranja svih ostalih stvari su ukinute. A ovo normalno i mirovine, a ovo ne smatram da je privilegija da je osoba koja je bila na radnom mjestu da se ima pravo vratiti na svoje radno mjesto. Mi kao stranka sigurno smo protiv toga da je zakon prema bilo kojem građaninu diskriminirajući. Ako su se profesori mogli vraćati na svoja radna mjesta, ne znam zašto i ako je ovdje netko radnik u Škveru pa se treba vratiti na svoje radno mjesto da bi to trebalo biti upitno. Po meni mislim da nije dobro sa ovakvim stvarima izlaziti i stvarati famu da su saborski zastupnici posebno privilegirani. A što se tiče broja dužnosnika mislim da bi se o tome moglo sigurno razgovarati.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, kucate na otvorena vrata. Sve ovo što ste vi naveli jučer je najavio ministar poljoprivrede Petar Čobanković. Vlada već poduzima sve, dakle, bit će upravo ovako kao što ste opisali i obeštećenje seljacima, ali naravno da ćemo tražiti od uvoznika, od firme koja je uvezla naknadu štetu. Ali isto tako i sve u idućih nekoliko dana ... iskorijenjeno, prema tome, sve ovo, nema potrebe da vodimo raspravu. Vlada poduzima, kreće se u akciju, sve je već poduzeto što je trebalo biti i kreće se u realizaciju ovoga. Dakle, potpuno smo na istoj liniji i želimo zaštititi i tu u okviru idućih nekoliko dana da ne bi bilo prekasno.
Ja sam rekao da bez detaljne razrade financiranja sa 0,60 lipa po litri benzina da nije razrađeno do kraja takovo financiranje i da nisu sagledane sve moguće posljedice koje su, koje bi proistekle iz toga. To je bilo moje. Hvala lijepa. Ja bih uvaženom zastupniku odgovorio da upravo sam razmišljao što bih stavio kao usporedbu da se razumije koliko košta i vrijedi jedan takav vlak pa sam stavio autobuse i mislim da sam uspio budući da je on upravo sada shvatio koliko to košta i koliko je to veliko. A ovo drugo što govori, ja nisam govorio o nikakvim kćerima, makar imam dvije kćeri ali, ne znam povodom čega meni u replici odgovara.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, u pravilu ljudi danas nemaju pojma koliko često svjesno ili nesvjesno ostavljaju svoje podatke na različitim mjestima i osobne i ne osobne i kakvi god postoje. I u principu to jako i jednostavno i lako čine ne razmišljajući o posljedicama. Nitko se u principu mnogi se ne pitaju gdje je isplativost različitih članskih kartica, MultiPlus card i ostale koje ste vi spominjali, zašto vam daju besplatne kune, bodove, zašto to prate prolaze kroz kase i sve ostalo? Pa oni na taj način znaju vaše dnevne navike, vaše životne navike, što kupujete, što trošite, kako se osjećate, gdje kupujete. Na taj način prilagođavaju lokalno tržište prema vama. Sve su to osobni podaci i ljudi nemaju blage veze u principu tko se sve bavi sa njihovim osobnim podacima. Sa ovom uredbom od dana kada ona stupi odnosno direktivom kada stupi do dana provođenja će vjerojatno proć neko vrijeme, ali bi ovako nešto moglo izazvati revoluciju u budućnosti o zaštiti osobnih podataka. Mi u Hrvatskoj imamo taj famozni sustav e-Građani koji može bez problema podržati sutra jedan takav servis, čak se svojedobno razmišljalo o tome da OIB sustavu u principu daje poruke tko sve koristi vaše podatke, u OIB sustavu u poreznoj da dobivate u sustav e-Građani i to se bez problema da proširiti i na sve ostalo. Time građani preko noći postaju svjesni tko sve koristi njihove podatke, naravno ako koriste taj sustav. U tom momentu kada postanu svjesni toga počet će se pitati zašto netko koristi moje podatke. Kada se počnu to pitati pitat će vas, a kada počnu pitati vas ne bi vam bio u koži jel tada slijedi jako puno posla. Jel zamislite danas imate kažem 350 tisuća korisnika sustava e-Građani, da samo jedan promil tih ljudi dnevno vas nešto pita, a u skoroj perspektivi kako stvari idu ti brojevi će se penjati vjerojatno na milijun, dva i više u tom slučaju ćemo morati svi zajedno dobro porazmisliti kolika će Agencija za zaštitu osobnih podataka trebat biti i što će joj sve obuhvat rada biti
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Svi znamo da otpad nastaje svakodnevnom ljudskom djelatnošću, bilo u kućanstvima ili kao neizbježni nusproizvod gospodarenjem djelatnosti. Sve veće količine otpada ozbiljan su problem vremena u kojem živimo i značajno utječu na kakvoću okoliša, kakvoću življenja, zdravlje ljudi, te štetno utječu na bilo koju sastavnicu okoliša, stoga je kvalitetno i efikasno gospodarenje otpadom od izuzetnog značaja za svaku državu, pa tako i za Republiku Hrvatsku. Svi problemi vezani uz sprječavanje nastanka otpada i gospodarenjem otpadom moraju se riješiti na lokalnoj, regionalnoj i globalnoj razini donošenjem adekvatnih strategija, programa i mjera te donošenjem propisa i njihovim adekvatnim provedbom u praksi. Republika Hrvatska se od svoje neovisnosti aktivno uključila u rješavanje problema gospodarenja otpadom uvažavajući pozitivne propise državama Europske unije. Tako je prvi Zakon o Hrvatskoj kojim se reguliralo pitanje gospodarenja otpadom donesen još 1995. godine i temelji se na propisima i iskustvima Europske unije koji su vrijedili do 1994. godine. Zakon o otpadu iz 2004. godine zajedno sa izmjenama i dopunama Zakona iz 2006. godine usklađen je sa odredbama Europske unije, direktivama tako da po svojoj strukturi predstavlja okvirni zakon, sukladno okvirnoj direktivi o otpadu. Provedbenim propisima koji su doneseni temeljem ovog zakona implementirane su u najvećoj mjeri direktive iz područja gospodarenja i posebnim kategorijama otpada, do sada 10 i još će 3 donesti se do kraja 2008. godine, a zatim termičke obrade otpada kao i načinom i uvjetima odlaganja otpada. Na temelju donesenih provedbenih propisa uspostavljeni su sustavi gospodarenja posebnim kategorijama otpada, koji polučuju prve rezultate kao što je osobito vidljivo iz primjera sustava skupljanja ambalaže, ambalažnog otpada, autoguma, autoolupina itd. što je za svaku pohvalu. Na temelju Zakona o otpadu usvojena je strategija gospoda
Poštovani saborski zastupnici, poštovani kandidatu za predsjednika Hrvatske vlade, potpredsjednika i ministre Hrvatske vlade na početku želim reći da ćete imati podršku našeg Kluba zastupnika <PARTY>-a i <PARTY>-a. Želim posebno istaknuti vašu osobnu ulogu jer uvijek je uloga prvog čovjeka najvažnija. Vi ste u izborima pokazali da jedan čovjek može promijeniti političke trendove, vi ste pokazali i da možete mirnim i staloženim putem doći do ovog prijedloga Hrvatske vlade pa očekujem od vas da ćete sada odlučno voditi tu Hrvatsku vladu. Želim iz vašeg govora istaknuti ono što je važno hrvatskoj javnosti, a to je da ćete uvažavati i prijedloge oporbe ako budu dobri. To dosada u pravilu nije bila praksa i vlada i Hrvatskog sabora. I očekujem da ćete na taj način napraviti ono što većina hrvatskih građana očekuje, a to je da imamo Hrvatsku vladu i većinu u Hrvatskom saboru koja neće tražiti ono što nas dijeli nego ono što nas sve spaja kao što ste vi rekli u svom govoru da ćete biti predsjednik Vlade svih hrvatskih građana. Naš klub i ja osobno to od vas očekujemo. Što se tiče kandidata za potpredsjednike i ministre želim posebno naglasiti da svi kandidati imaju podršku našeg kluba. Od naših časnih generala iz rata koji su sada kandidati za ministre i potpredsjednike Vlade, stručnih i uglednih ljudi iz sfere gospodarstva i financija pa sve do kandidata za obrazovanje i za kulturu. Želim biti vrlo jasan jer svatko od tih kandidata ima svoju biografiju. Ja sam prije 9 mjeseci ovdje u Saboru rekao da u Hrvatskoj biti ministar nije nikakva nagrada ako odgovorno radiš svoj posao to je velika odgovornost i na neki način križ i očekujem da ga oni koji će danas biti izabrani za ministre i ponesu dostojanstveno jer su se te uloge prihvatili. U ime našeg kluba normalno očekujemo da će naglasak rada i ovog Sabora ali vas prije svega u Vladi biti na društvenim i gospodarskim reformama. To je ono što hrvatski građani očekuju i to je ono što je hrvatskim građanima najvažnije. Ja znam
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade sa suradnicima. Dakle izbor predsjednice Europske komisije, uključenje resora demografije i demokracije u resor, izbor potpredsjednice Šuice na čelu resora govori o nesumnjivom utjecaju hrvatske Vlade i njenog predsjednika u Europskom vijeću. Međutim, ovom prilikom želim istaći jednu drugu stvar, snažno zalaganje RH u Europskom vijeću za politiku proširenja na Jugoistok Europe nailazi na odobrenje, ne samo legitimnih predstavnika tih država već i pripadnika hrvatskog naroda u tim državama. Pa mogu reći i nakon zadnjeg kongresa Europske pučke stranke kada je Europska pučka stranka na prijedlog <PARTY>-a usvojila Rezoluciju o politici proširenja posebice na Albaniju i Makedoniju razgovarajući sa pripadnicima hrvatske manjine u Makedoniji dobio sam uvjeravanje da to sigurno doprinosi njihovom boljem položaju i očekujem da će se sigurno hrvatska Vlada u predstojećem periodu ovaj proces proširenja iskoristiti da se popravi položaj hrvatskih manjina u tim državama.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani zastupniče ja ću vam samo pročitati proglas i vapaj otočkog sabora u Zadru 2016. godine na prijedlog proračuna. Rekli ste da se s brodarom dogovara subvencija putne karte. S obzirom da sam najbolje godine svog života proveo na "Jadnoliniji" pazite "Jadnoliniji" koja je cijeli život živjela na državnim jaslama kako i prije '90. tako i sada itekako sam, a i član sam Radničkog savjeta i predsjednik Zbora radnih ljudi međunarodne plovidbe "Jadnolinije" itekako znam što se radi. Dakle brodar koji uživa, htjeli mi to ili ne, monopol danas na obalnom prijevozu itekako se državnom politikom može utjecati na njega. Ali nećemo o tome, slažem se s vama da je to polemika za nove zakone i nove zakonske prijedloge. Ali vam želim reći otočani kao i područja od posebne društvene skrbi moraju imati povlašteni status. Jer ako otočanin plaća skuplje on će iseliti. I mene samo zanima je li pritisak na otočane, i vidite trbuh Hrvatske, a to je planinsko-brdsko područje, je li dio smišljenog plana kako svo stanovništvo Republike Hrvatske gurnuti prema obali, vezati ga uz turizam i oslabiti nacionalni korpus, oslabiti geostrateški položaj Republike Hrvatske. Zato smatram da otočani moraju imati poseban status. Dakle, nema plaćanja karte, povlaštene cijene. Pa preslikajmo norveški model zaboga i napravili smo raj na zemlji.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo bliži se dan hrvatskog preuzimanja predsjedanja EU-om. Pored ostalih prioriteta koje je Hrvatska istaknula, naravno spominje se proširenje EU-a ma zemlje tzv. zapadnog Balkana ali kako smo imali prilike čuti i u srijedu, na Tursku. Ne znamo što su točno hrvatski i turski ministar vanjskih poslova pričali iza zatvorenih vrata ali zasigurno možemo komentirati ono što su rekli javnosti. Prvo što nasilno upada u oči je ponavljanje te kovanice zapadni Balkan u svim njezinim varijacijama. Kad to izgovara jedan ministar ili pak predsjednik Vlade, onda to tom pojmu daje državnu legitimaciju. Taj pojam a ja bih rekla da je to psovka, Predsjednik F. Tuđman bi vjerojatno izbacio iz rječnika javnih djelatnika a pogotovo iz službene politike i toga molim da se sjete svi kada krene za utrka za Tuđmanovom baštinom. Drugo a što doista nadrealno, izjava je hrvatskog ministra kako Hrvatska pozdravlja važnu ulogu Turske kad je riječ o terorizmu i migracijama odnosno turske napore u zbrinjavanju izbjeglica iz Afganistana, Iraka i Sirije. Ako stavimo po strani vrlo ozbiljne sumnje da je upravo Turska crpila golemu financijsku korist od sukoba u Siriji, postavlja se pitanje našemu ministru kako on to zna nešto što nitko drugi ne zna, odnosno o kojim se ljudima zapravo radi? Jesu li to izbjeglice, jesu li oportunisti, jesu li možda talibani i teroristi? Pored svega toga, mi svi znamo kako upravo Turska koristi sve te ljude kako bi ucjenjivala EU temipiranim puštanjem tih ljudi prema granicama EU a to su granice Hrvatske koje ministar ima obvezu štititi. Treće, kako je na mnogim primjerima do sada dokazano da je slabokrvni nastup tipičan za obrasce diplomatskog ponašanja kakvi se uče baš u Hrvatskoj moramo postaviti nekoliko pitanja. Kakve i koliko je konkretnih diplomatskih uspjeha takvo ponašanje Hrvatskoj donijelo u posljednjih 19 godina a koliko je primjerice uspjeha SAD-u donijelo ponašanje njezina predsjednika
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre. Najprije želim reći da vi donosite ove godine najbolji proračun od kako je Hrvatske države i na tome vam čestitam. Čak i branitelji uspjeli ste im objasniti da dobivaju 200 milijuna više iako ste im samo ove godine za preko 100 milijuna kuna smanjili proračun, ali oni kada je u pitanju <PARTY> gutaju sve pa će progutati i tu matematiku. Dakle nakon 555 dana prosvjeda braniteljima ste dijelu branitelja izmanipuliranih koji su prosvjedovali obećali ste dvije stvari. Jedna je promjena naziva ministarstva, a drugi sveobuhvatni novi zakon koji će sve to obuhvatiti što branitelje zanima. Naziv ministarstva ste promijenili, a ovdje, ja znam da vi gospodine ministre niste upoznati s tim, međutim ovdje je obećano ljudima i ovih pet milijardi kuna je premalo da se ispuni ono, nabrojat ću samo dio što im je obećano, dakle izjednačavanje prava HVO-a sa pravima hrvatskih branitelja u RH, uvođenje prava narodnoj zaštiti, otvaranje ponovnog priznavanja prava na PTSP, zatim stambeno zbrinjavanje tih istih branitelja, a već imamo 13 tisuća neriješenih stambenih pitanja još od '90.-ih godina i vrhunac osnivanje, otvaranje novih rokova za priznavanje statusa hrvatskih branitelja, to prevedeno znači da uskoro možemo očekivati situaciju kao na aerodromima da netko da li ministar branitelja, bilo bi lijepo da i predsjednik Vlade, milijuntom branitelju uruči cvijeće i bombonjeru za status. Dakle samo ove godine ispunjava se uvjet da se braniteljima vrati 10% mirovina koje su oduzete 2014. godine i to košta 350 do 400 milijuna kuna. Sve ovo navedeno košta i puno više nego ovih navedenih pet milijardi kuna, ali s obzirom da ne želim dovesti vladajuće u situaciju da po još jedan puta izmanipuliraju hrvatske branitelje, ja povlačim ovaj amandman.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Kolega Borić, teško je nesložit se sa svim onim što ste opravdano iznijeli u svojoj raspravi ali jedna rečenica mi je zapela za uho koju ste izgovorili na početku da je ovaj zakon umiranje na rate jedinica lokalne samouprave. Tu se ne mogu složit s vama jer je ovo eutanazija jedinica lokalne samouprave a umiranje na rate stanovnika i građana potpomognutih područja. Danas je Sveta Kata i ne znam da li ima koja Kata u sabornici, ali ima ona narodna izreka "Sveta Kata snijeg na vrata.", dakle elementarna nepogoda. I ovaj set zakona za jedinice lokalne samouprave sa potpomognutih prostora je elementarna nepogoda. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod kolege Radoša u svezi novih radnih mjesta i broja nezaposlenih. Istine radi ću reći da je koalicijska Vlada otvorila novih radnih mjesta 33 tisuće u cijelom mandatu, a smanjenje broja nezaposlenosti tada bilo je rezultat administrativnog brisanja broja nezaposlenih, dok ova Vlada od 2005., 2006. 45 tisuća 759, a predviđa se u cijelom mandatu 80 do 100 tisuća novih radnih mjesta. Pa u mojoj županiji evo samo je broj, smanjen broj nezaposlenih za tisuću 133 i da je stopa nezaposlenosti ove godine najniža u zadnjih 10 godina. Hvala.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Perić, sjetite se samo koliko je banaka htjelo dati kredit Agrokoru prije nego što je iza njega stajala Vlada sa zakonom. Ajmo krenuti od toga. Mislim da smo s time i završili. Hvala. Evo po pitanju ovog gutanja svega i svačega za vlast, mislim da ste i jedni i drugi daleko ispred nas tu i da se uopće ne možemo stavljat na istu crtu s vama apsolutno nikako. A po pitanju ovoga, mislim da je naš dva puta izlazak iz Vlade itekako pokazao do čega je nama stalo i koliko je nama bitna zapravo ta vlast.
Hvala g. predsjedavajući. Pozivate se na većinu koju ste dobili, podsjetila bih na znanstveno istraživanje, dakle nije istraživala nekakva politička stranka ili novinari nego Fakultet geografije i demografije iz 2016.g. kada je utvrđeno da u RH je ukupno više od 400 000 tzv. fiktivnih birača. Dakle, svaka normalna vlast bi išla napraviti po mjerilima struke novi popis stanovništva i uredila Protuustavni izborni zakon. U takvim okolnostima govoriti o nekakvoj većini, volji naroda kada je manje od 54% hrvatskih državljana uopće izašlo na izbore mislim da je ruganje hrvatskoj naciji. Dakle, niti popis stanovništva nije uređen i Protuustavni izborni zakon.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Prvo polugodište ove godine doista je netipično. Isto tako Izvješće o izvršenju proračuna u prvom polugodištu ne pokazuje dovoljno, jer da se neka stavka otvarala 20%, a neka 80 to u konačnici za proračun ne znači puno. Ministar je govorio o proračunu i o ukupnoj ekonomskoj situaciji optimistično i Vlada govori vrlo optimistično. Međutim, ja mislim da ovdje moramo tome dodati svakako i određene ocjene o problemima. Naime, bez balansa i dobrog ali i krupnih problema teško možemo doći do realne i objektivne ocjene. Bez nje nema zaključka koji bi mogao voditi ispravnim aktivnostima u narednom razdoblju. Zato ću ja odabrati i upozoriti u povodu ovog Izvješća o izvršenju proračuna na pet momenata. Prvi je Vlada je deklarirala kao jednu od svojih glavnih zadaća ponovno sređivanje financija. Nije sasvim bilo umjereno tako reći pa ni korektno s obzirom da ni ranije financije nisu bile sređene osobito imamo li na umu stanje '99., likvidnost kamate koje su bile tada mjesečno koliko su sad godišnje i više itd. Ipak, činjenica je dakle da bi bilo dobro govoriti i o tome koliko mi i kako sređujemo financije i o tome u državi posvetiti više pažnje osobito zato što je nedvojbeno u Hrvatskoj još uvijek na žalost časno varati državu, izbjegavati plaćanje poreza i isto tako plaćati porez svojoj državi kao da se plaća Beču, Beogradu ili Pešti itd. Dakle, problem efikasnosti prikupljanja sredstava, ali isto tako i racionalnosti potrošnje sredstava je problem o kojem se ne govori, a koji je i dalje vrlo prisutan od naplate trošarina do sive ekonomije, do upravljanja dugom, do kontrole itd. To je prvo. Drugo na što bih upozorio je područje razvoja. U razdoblju od 2000. do 2003. odnosno 2004. godine država je uzela jaču ulogu u razvoju i može se reći polučila poticaj gospodarskom rastu. Bilo je 5 jakih programa koji su 2000. započeti od infrastrukture do Fonda za razvoj i zapošljavanje, Fonda za regionalni razvoj. Moram upozoriti da su ti fondov
Pa ovo obrazloženje koje je minstar dao je ipak bolje nego ovo prethodno. S time da je i moja namjera prilikom podnošenja amandmana bila stvarno razloge je bio radi toag jer 1000 km županijskih cesta koje su došle pod nadležnost lokalne uprave i samouprave na ovaj način financiranja i sa ovim sredstvima sigurno se ne mogu kvaliteno održaati. Naime prilikom svake gradnje autocesta one prve stradaju jer su izvorišta materijala na našim cestama i kroz naše ceste a prihod ide u središnju državu. Gospodinu ministru jednu razmišljanje, na vama je sada potez decentralizacije i pokažite to ne sa 15 miliona da je 250 ja bih povukao amandmana ali sada molim glasovanje.
Hvala lijepo. Naime, gospodin ministar je rekao da ponuđena zakonska rješenja donose poboljšanje u prijevozu pacijentima na otocima i brdsko planinskim područjima. Međutim, što se poboljšanja tiče to nije točno jer smo imali prijevoz za sve pacijente riješen ranijim zakonskim odredbama pa su upravo njegovim zakonskim odredbama ta prava ukinuta za sve pacijente pa i za ovu djecu koje je spomenula kolegica Opačić na udaljenost do 100 kilometara i sad se to samo jednim dijelom vraća pa prema tome ovo nije poboljšanje, ovo je samo dijelom vraćanje onoga što smo imali. Hvala lijepo.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Većina roditelja koji po svojoj naravnoj i društvenoj funkciji su prvi i najvažniji odgajatelji svoje djece ulažu mnogo napora u njihov psihofizički razvoj i odgoj kako bi postali čestiti ljudi i građani te postigli željene rezultate. Odgoj vlastite djece nije više samo privatna stvar oca i majke nego i iznimno važna društvena obveza, no obitelj koliko god bila važna nije svemoćna ona je samo jedan od čimbenika oblikovanja osobnosti. Osim obitelji na čovjekovo oblikovanje utječe čitav društveni život. Tako odgajanje dnevno se odvija u vrlo složenim životnim uvjetima pod utjecajem raznovrsnih, kontroliranih i nekontroliranih faktora. Utjecaja je mnogo, neki su dobri, a neki su loši. Što jedni grade drugi mogu razgrađivati. Stoga se pozitivni rezultati teško postižu. Da bi se dijete što bolje prilagodilo zahtjevima škole, odnosno zahtjevima društva potreban je sklad odgojnih utjecaja pravovremeno. Polazak u prvi razred osnovne škole jedan je od najvažnijih ili čak prijelomnih trenutaka u životu svakog djeteta, izvjesno opterećenje, a ujedno i zadatak s kojim se dijete bori cijeli niz godina. Upravo zbog te činjenice vrlo je važno prije polaska u školu na odgovarajući način procijeniti sve aspekte zrelosti djeteta za školu i prije svega pripremiti ga za školu. Uobičajeno je da svakog rujna gledamo učenike prvog razreda koji kreću u svoje prve pohode školi istrenirani u čitanju i pisanju. Ali, ne znaju vezati cipelice, ne prepoznaju svoje osobne stvari, ne podnose ne biti prvi i jedini, ne jedu išta što je zeleno ili možda crveno, imaju naznake karpalnog sindroma, imaju potrebe, ne prepoznaju potrebe drugih i drugačijih i nemaju stvarnih prijatelja. Zadaća učitelja i učiteljica prvih razreda zato nije laka. Postizanje optimalne razine za ulazak u školu i to pažnje, sposobnosti opažanja, koncentracije, samopouzdanja, radnih navika i kulturno-higijenskih navika. Roditelj, odnosno obitel