EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici Državne revizije, kolege i kolegice zastupnici. U skladu s odredbama Zakona o Državnom uredu za reviziju, Državni ured za reviziju je obavio reviziju Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g. Ciljevi revizije određeni su sukladno standardima i smjernicama Međunarodne organizacije vrhovnih revizorskih institucija putem provjere točnosti iskazanih podataka u Godišnjem izvještaju o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g., provjere procesa planiranja izvršenja državnog proračuna, provjere ostvarenja prihoda i primitaka te rashoda i izdataka u odnosu na planirani državni proračun RH za 2019.g., provjere zaduživanja i davanja jamstva te odobravanje sredstava iz proračunske zalihe i ispitivanje organizacije i vođenja računovodstva državnog proračuna. Revizija je provedena tijekom prvog polugodišta 2020.g. odnosno od 8. siječnja do 12. lipnja 2020.g. kojom su obuhvaćena područja i to priprema i izvršenje državnog proračuna, računovodstveni okvir izvještavanja, prihodi i primici državnog proračuna, rashodi i izdaci državnog proračuna, račun financiranja, državna jamstva i proračunska zaliha. Temeljem obavljene revizije Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g. Državni ured za reviziju utvrdio je nepravilnosti i propuste u području pripreme odnosno planiranja, izvršenja plana državnog proračuna, računovodstveni okvir i izvještavanje, način financiranja te državna jamstva. I slijedom toga Državni ured za reviziju dao je ili izrazi uvjetno mišljenje za Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g. uz određene naloge i preporuke. U izvješću o obavljenoj reviziji opisane i navedene su činjenice zbog kojih je Državni ured za reviziju i izrazio uvjetno mišljenje, a večeras smo i čuli od gospođe Rogošić, zamjenice glavnog državnog revizora konkretno koji su to razlozi za izražavanje uvjetnog mišljenja. Moram ovdje iznijeti i reći da pojedini zastupnici večeras ne ra
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, evo ne smijem pretiho da ne remetim mir, sada je popodne riječnih rakova, no dobro, šalu na stranu. Slažem se sa ovom vašom zadnjom rečenicom da sve treba zaštiti i da sve hrvatske zakone treba poštivati. A upravo duh ovoga Zakona i jest da se ubrzaju procedure i da se ne dogode ovakvi apsurdi. Je li, na prvu nam je zvučalo to kao apsurd a naravno za stanovišta zaštite prirode tome nije tako. Ali sada duh ovog Zakona i sve procedure su zapravo popisane da nešto što je do jučer za potrebu dobivanja dakle dokumentacije za određenu investiciju trajalo 5, 6 ili 8 mjeseci da sada traje mjesec ili dva. Nešto što je trajalo dvije ili tri godine da sada traje 7, 8 mjeseci ili ako je moguće još kraće. I to je zapravo kroz sve ove odredbe se zapravo i vidi duh te priče. I to je ono što je zakonodavac pokušao. Pokušao je kroz jedno, kroz dva čitanja, kroz amandmane. I evo mi smo tu da eventualno još pokojim amandmanom koji evo vidim da pristižu na klupe pokušamo popraviti taj Zakon. Zašto sam se javio primarno na repliku, govorili ste i listali Ustav i rekli da sa aspekta Ustava da možda neke od ovih odredaba nisu dakle ustavne. A ja opet moram kažem ponoviti ono što sam rekao i u svojoj diskusiji, dakle odredbe ovoga Zakona a rekao je i ministar, povlače se, imate to u obrazloženju, dakle imaju svoju osnovu u 16 zakona koji se navode u obrazloženjima. Pa tako konkretno za šume, Zakon o šumama, članak 51. propisuje ovu ovlast, koju zapravo ovaj Zakon prepisuje. Jednako tako za članak 16. za raspolaganje imovinom, to kaže članak 52. Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom. Rekli ste da zakoni međusobno moraju biti koordinirani pa onda su i ovi zakoni koordinirani, konkretno za ova dva slučaja koja ste spomenuli da možda nisu ustavni sa ta dva zakona. Ukoliko nisu oni onda nisu ni ovi zakoni o šumama, dakle i upravljanju imovinom, pa onda otvaramo Pandorinu kutiju. Što se tiče članka 8. sa stajališta ravnopravnosti, dakle neprovediv je,
Gospodine dopredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja vas molim zaštitimo danas predlagatelja ovoga Zakona. Nemojmo dozvoliti opristite, gospođa Antičević pozivam se na članak 209. Poslovnika 209. članak 2. gospođa Antičević nije opovrgnula ni jedan navod gospođe predlagatelj odnosno ministrice. Nego uvijek daje ono o nečemu što ona misli. Njeno mišljenje danas ovdje nije toliko važno. Ja sam se pozvala na članak 209. stavak 2. kao zastupnica imam pravo. Vi nejmote dozvoliti onda se neću ni ja javljati. Nećemo dozvoliti jednima da.
Gospodine dopredsjedniče, gospodine glavni tajniče, dame i gospodo saborski zastupnici. Evo ja sam se javio za riječ, jer kao hrvatski branitelj i zapovjednik u ovom Domovinskom ratu mislim da je potrebe da rečem možda riječ dvije o ovoj temi. Prije svega pozdravio bih donošenje ovog zakona o Fondu hrvatskih branitelja koji je bio donijet 2003. godine, a isto tako ovu pravovremenu izmjenu i dopunu ovog zakona. Moji prethodnici su govorili već o tome kako je sada mogla poslije 12.4. nastupiti jedna situacija gdje bi mnogi hrvatski branitelji, a znam iz iskustva jer su mene već kontaktirali obzirom da sam i predsjednik Udruge dragovoljaca Domovinskog rata u Varaždinu. Mene su kontaktirali već prije godinu dana mnogi branitelji da bi prodali svoje udjele, da bi tako na neki način možda poboljšali svoju materijalnu egzistenciju. I tada, mada još nije bilo ove izmjene i dopune, ja sam im tada govorio, a to bi trebali i svi govoriti koji djeluju, a svi mi branitelji smo uključeni negdje u udruge i kao što je rekla ministrica, to puno znači ljudima da im dademo pravu informaciju. Ja mislim da poslije ove današnje rasprave u Saboru će oni sigurno slušati naš glas koji ih i ovdje predstavljamo i drago mi je da ovdje u Saboru ima branitelja i na lijevoj i na desnoj strani i ta lijeva i desna strana možemo reći, a to svi dobro znamo je i spasila ovu Hrvatsku. Više možda malo desna nego lijeva, ali tako je bilo. Dakle vjerujem da ovaj fond vode pametni ljudi i ovaj portfelj od 4 milijarde kuna koji nije mali i bilo je sve danas rečeno čemu služi taj portfelj. Prodajom dionica, a postojalo je da nije bilo sada ove izmjene i dopune zakona, postojala je opasnost upravo oni torbari koji su 93. godine prodavali firme da se ti branitelji kada su se vraćali iz bojišta nisu imali gdje zaposliti, evo danas je trebalo biti da nije donijet ovaj izmjena i dopuna zakona, dakle i završno da s tim novcem otkupe opet ove udjele od branitelja i onda kasnije da ustupe u kojekakve dijelove možda
Hvala predsjedniče. Poštovani državni tajniče, predmetne promjene zakona su nužne i svakako ih je potrebno provoditi što prije, prije svega mislim na, na praćenje stanja na tržištu rada, rada prilikom kreiranja upisnih kvota i obrazovnih programa. Zanima me jeste li u ministarstvu razmatrali i mogućnost koja će se, situaciju koja će se pojaviti da se sve škole, naročito one u manjim sredinama neće bez pomoći ministarstva moći prilagoditi predmetnim zahtjevima i ulaziti u nove sektore i nova zanimanja? Prije svega tu mislim na manje polivalentne škole kao što su recimo sve škole u Ličko-senjskoj županiji, one i trenutno i sada obrazuju suficitarne kadrove i one moraju raditi korjenite promjene i u obrazovnim sektorima i u zanimanjima. Za to trebaju i financijska sredstva i naravno kadrovi, pa vas molim vaše mišljenje o tome.
Poštovani gospodine predsjedniče. Vjerojatno se kolegi Hebrangu potkrao lapsus pa ću pokušati kroz repliku osvrnuti se na dio o kojem je govorio oko 200 tisuća ljudi na Križnom putu. Naime i po Tolstoju i drugim izvorima na Križnom putu je krenulo preko 5 stotina tisuća ljudi, a samo kolega Hebrang je u Sloveniji ubijeno između 190 tisuća i 240 tisuća. Prema tome, prema tome ako tome dodamo potom, da je do sada u Hrvatskoj otkriveno preko tisuću masovnih grobišta u kojima pretpostavljamo da isto tako postoji nekoliko desetaka tisuća žrtava, samo brojka žrtava na Križnom putu prema dosad dostupnim objavljenim i provjerenim izvorima kreće se između 250 i 300 tisuća ljudi. Isto tako replicirati ću u dijelu u kojem kolega Hebrang kaže da je ova deklaracija popis privilegija. Ja bih rekao samo jeste. Šerejske konvencije daju određena prava i ratnim zarobljenicima i svima i antifašistima pravim po mome mišljenju treba priznati moguće i neka dodatna prava. Ali dragi kolega i kolegice, sve u svoje vrijeme. Prvo i osnovno pravo koje mi nismo ovim žrtvama o kojima ja govorim, priznali a to je pravo na grob. Ovih 250 tisuća ljudi ima pravo po genevskim konvencijama i međunarodnom ratnom pravu biti dostojno pokopano, pa i one žrtve koje se nalaze u fojbama i žrtve u masovnim stratištima po Hrvatskoj i hrvatske žrtve izvan Hrvatske domovine. Prema tome kada riješimo pitanje prava na grob ovim ljudima onda sam spreman priznati svima i sva druga prava. Prema tome ja ovdje apeliram da ovdje razgovaramo o jednom elementarnom ljudskom pravu, pravu na grob, što su imali čak i rimski robovi u vremenu kada nikakvih prava nisu imali, kada nisu bili ljudi, ali činom smrti, umiranjem dobivali su elementarno pravo na grob. Hrvati stradali u 2. svjetskom ratu i nakon njega, od tih takozvanih jugoslavenskih antifašista, pa nažalost i od današnjih hrvatskih vlasti … Još uvijek nisu dobili ni pravo grob. I apeliram da riješimo to pravo pa onda sva ostala prava. Hvala lijepa. Predsjedniče malo s
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnik je rekao da Hrvatska država odgovori malom pacijentu prema svojim mogućnostima. Pa onda dalo bi se iz ovoga isčitati tako skromno. A ja vas uvjeravam, sad će vrlo brzo vam biti jasno da odgovori sa najvećim standardima svjetske onkološke znanosti. Zašto? Prije sam vam govorio kakve aparate imamo. Nisu to naši aparati koji koštaju po 2 milijuna dolara odnosno eura za zračenje a lijekovi, dajemo iste one lijekove, nemamo mi svojih lijekova. Kupujemo iz Švicarske, Amerike itd. A naši ljudi u mojoj kući moraju provesti svatko po godinu dana u jednom svjetskom onkološkom institutu. Prema tome, budimo sretni i osobno mi je jako drago i veseo sam da takvu situaciju mi u hrvatskom društvu imamo. I nemojte se brinuti, možete otići večeras evo naprosto mirni što se tiče terapije. A naravno, podržat ćemo ovo, nikada tu dovoljno brige i osjećaja. Hvala lijepa.
Upravo tako, studentski rad je najjeftiniji rad u RH, a studenti imaju najveće potrebe od svih ostalih i ono što su najvrednije u hrvatskom društvu, u svakom društvu, ja smatram da ljudi koji ulažu u sebe, u svoje znanje, ulažu u biti u društvo i sutra bi od njih trebali imat nekakvu korist, a ovakvom politikom diskriminacije prema tim ljudima ćemo imat to da oni u još većem broju odlaze iz RH i nije slučajno da je upravo 2016.g. se za 120% skočio broj onih koji odlaze iz RH, 2016., '17., '18., znači od dolaska ove Vlade se poduplao broj ljudi koji napuštaju RH svake godine i to nije slučajno i to su podaci, točni podaci iz Državnog zavoda za statistiku, a to je zato što ova Vlada proizvodi nepravdu u hrvatskom društvu, ima i plus druge stvari i zbog toga mladi ljudi odlaze i odlazit će još više dok god bude ova Vlada na vlasti. Ne slažem se ja s vama kolega Vučetić zato što upravo smatram da neće studenti izgubit pravo rada ako ovog zakona ne bude i niko ovdje ne govori da studenti ne bi trebali radit, upravo suprotno, svi govorimo da trebaju radit, ali da trebaju radit po poštenim i fer uvjetima kao što to rade i ostali ljudi, pa i njihovih godina ljudi koji su u RH, dakle da ne bi bilo dileme, dakle neko ko ima 23.g. i radi, a ne studira nego je završio srednju školu i onaj koji ima 23.g. i školuje se i ulaže u sebe bi trebo radit pod istim uvjetima, to je ono što ja govorim, a ne da treba ljudima odnosno studentima zabraniti rad i da ako ovaj zakon se ne izglasa oni neće moć radit, nije točno, moći će radit samo po puno lošijim uvjetima kao što to uostalom rade danas od ljudi koji rade normalno po Ugovoru o radu.
Hvala gospođo potpredsjednice. Evo gospođo zastupnice, kada ste govorili o sindikatima i da oni zastupaju zaposlene pa ste dakako onda spomenuli odnosno izrazili svoju brigu oko nezaposlenih tih 380 000 odnosno 385 000, da o njima eto nema tko voditi brigu. Pa ja vam zahvaljujem evo i na vašoj i brizi i pažnji i vjerujte mi znam kako je to jer mi je situacija poznata i iz moje obitelji i iz šire obitelji i jedina i najbolja zaštita za nezaposlene je dakako radno mjesto, a mi smo tu da uredimo zakonski okvir da to radno mjesto bude dostojno čovjeka, zaposlenika. Ali kada ste upravo govorili da sindikat štiti zaposlene, znam da ste svjesni da to je nepunih 500 000 radnika odnosno zaposlenih. Smijemo postaviti ne samo retorički, šta je s onih gotovo 900 000 radnika odnosno zaposlenih. Ja to neprekidno ponavljam i meni je doista žao zašto i oni nisu, bar veći dio, a posebno taj realni sektor, sindikalno organizirani. Ja znam da se to ne može nametnut, da je to dobrovoljnost, ali je i to pitanje a molim lijepo možda i odgovor na mnoge izazove, evo i pitanja koja smo mi i danas otvorili ovom raspravom kada govorimo o Zakonu o radu. I nadam se da ćete se složit sa mnom da taj problem nije od danas, nije ni od jučer, mislim i na ukupnu tu sindikalnu scenu u Hrvatskoj jer ja imam puno povjerenje prema dobrim sindikatima, molim lijepo dobrim sindikatima i sindikalnom organiziranju i vjerujem da bi bilo bolje.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Moram reći pažljivo sam slušao raspravu da su od državnog tajnika pa do uvaženog gospodina Tomljanovića gotovo obuhvaćene sve primjedbe na koje smo se mi obazirali ovdje kako će što su pojedini, što su uopće bile primjedbe kroz rasprave ranije, dakle kako će funkcionirati pučki pravobranitelj. Dakle, ovim zakonom ništa neće biti ukinuto, ovim Zakonom naprotiv treba reći da će se sinergijskim učinkom djelovanja dakle pučkog pravobranitelja s pojedinim specijaliziranim pravobraniteljima dakle biti će omogućeno jačanje ove provedbe. Prema tome, mi moramo to uskladiti jer Ustav nam to nalaže od srpnja 2010. godine, prema tome, aktivnost Pučkog pravobranitelja biti će materijalno ojačana, biti će bolji uvjeti dakle kao što smo do sada čuli, dakle od ovih pravobranitelja koji se spominju i koji su bili predmet neke rasprave u negativnom smislu kako je rekao moj prethodnik dakle koncepcijski, razlika je koncepcijska. Možda i ona da svaki pravobranitelj htio imati svoju samostalnost, svoje službe, ako dakle to sve objedinimo mi ćemo doći u situaciju da ćemo imati kudikamo bolje materijalne uvjete za rad pučkog pravobranitelja, kao i njegovih zamjenika naprotiv dakle ništa se tu neće izgubiti. Zbog toga, predlažem da podupremo ovaj Zakon i da se ovaj Zakon usvoji jer će to biti sigurno unaprjeđenje, i možda samo još jedna rečenica, možda je rasprava bila obilna, koja nije spomenuta, ovaj konačni prijedlog zakona u potpunosti usklađen je sa Pariškim načelima od 91. godine. Evo, hvala vam.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo! Izmjena i dopuna Zakona o socijalnoj skrbi ima za cilj pojednostavljenje postupka pri ostvarivanju prava iz socijalne skrbi, smanjenje administriranja, objediniti prava i regulirati ih na drugi način, osiguranje kvalitetnog stručnog rada radi jednostavnijeg pristupa korisnika pravima i uvođenje novih prava u cilju poboljšanja kvalitete života socijalno osjetljivih skupina. Od ukupno 18 prava koja su do sada se ostvarivala, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi objedinjava i novih 8 prava, u cilju smanjenja administriranja i lakšeg ostvarivanja prava od strane korisnika. Novih 8 prava po prijedlogu izmjena zakona su: - pravo na stalnu pomoć, pravo na osobnu invalidninu, pravo na doplatak za pomoć i njegu, pravo na skrb izvan vlastite obitelji, pravo na pomoć u kući, pravo na naknadu do zaposlenja, pravo na pomoć za podmirenje troškova stanovanja i pravo na status roditelja njegovatelja. Prava iz socijalne skrbi radi složenosti propisa kojima se ta prava ostvaruju dolazi do problema zbog nedovoljne informiranosti korisnika odnosno nedovoljnog obrazovanja u ostvarivanju prava iz socijalne skrbi. Stručni radnici u centrima socijalne skrbi pretvorili su se u administrativno osoblje i znači oni se ne bave svojim osnovnim i temeljnim poslom, ne obilaze svoje korisnike i ne daju savjete kako bi to trebalo i biti. Smatramo da bi se to moglo riješiti pomoću integralnog informacijskog sustava. Tako bi ostalo više vremena za stručni rad s korisnicima. Predlaže se da se stalna pomoć za održavanje i pomoć za podmirenje troškova smještaja u učeničkom domu objedine. Predlaže se da bi stručni radnici radi skraćivanja postupka mogli sami ocijeniti u prevladavanju određenih poteškoća i odrediti jednokratnu pomoć. To bi bilo jako dobro gospodine ministre. Ovdje se, uvode se novi sadržaji i prava za skrb za sve oblike smještaja i boravaka u domu socijalne skrbi, u udomiteljski organiziranom stanovanj
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Uvidom u ovo Izvješće za 2007. godinu vidljivo je da ste vi zaista obavili obiman posao, to sve ovdje predstavili vrlo transparentno i jasno i zapravo ste ovim dokumentom pokazali sav jad i svu bijedu našeg društva i uopće stanje ravnopravnosti u našem društvu. Na ovom poslu koji radite treba vam se zahvaliti jer on zaista nije ni ugodan niti jednostavan, a što je najgora stvar od svega toga ne donosi ni rezultate ni nakon pet, deset i više godina rada. Naime, svjedoci smo da prigovora iz godine u godinu ima sve više ali ne zato što je situacija sve bolja u društvu nego zato što su većinom osobe koje se smatraju da su im prava bilo koja, bez obzira da li je riječ o muškarcima ili o ženama ugroženi shvatili da imaju neka prava. Oni čak do sada nisu ni znali da postoje ta prava i da to što se njima radi nije normalno. Na žalost, mnogo sredina u Hrvatskoj još uvijek te probleme s kojima se mi susrećemo i koje ovdje imamo pred sobom navedene konkretno smatraju kao dijelom našega folklora i za to da se to iskorijeni biti će potrebno dugo vrijeme, jer ako se vratimo na područje skandinavskih zemalja koje su ravnopravnost spolova riješile zaista na primjeren način i kojima na kraju krajeva i težimo vidimo da će trebati generacije i generacije da se djeca i svi oni, mi koji živimo u tom društvu odgajamo u tom pravcu da postoje različitosti, da postoje određeni dijelovi društva koji su više ili manje ugroženi i da zapravo moramo, da bismo normalno živjeli, uvažavati jedni druge. Međutim, da bi uopće došlo do takovog jednog područja i uređenja tog područja nije dovoljno imati idealnu pravnu regulativu za koju možemo čak i reći da ju imamo. Meni nije problem niti pravna regulativa, nije mi problem niti jezične norme, to na kraju krajeva možemo i tolerirati ovdje u Saboru, imamo npr. poziv za odbor, pa se piše gospodin Biserka Vranić ili predsjednik odbora Milanka Opačić, ali
Zahvaljujem g. potpredsjedniče Sabora, poštovani mandataru, ne znam da li je tu i ostali članovi buduće Vlade, kolegice i kolege. U ovom svom uvodnom izlaganju prije svega želim svima čestitati kolegicama i kolegama zastupnicima na ostvarenim saborskim mandatima a ujedno i čestitam kolegama i kolegicama iz <PARTY>-a i njihovih partnera na ostvarenoj pobjedi. Ono što mi u <PARTY>-u očekujemo od ovog saziva Sabora je da svojim radom vratimo ugled i dignitet ovom, najvišem tijelu u RH. Danas nažalost ne možemo znati kakav će biti ovaj saziv Sabora ali jako dobro znamo onakav kakav ne smije biti a to je repriza prošlog mandata. Nadam se da u ovom sazivu nećemo gledati iznošenje zastupnika iz sabornice, da neće biti sukobljavanja do granice fizičkih obračuna, da neće biti međusobnog vrijeđanja i ponižavanja, govora mržnje i netrpeljivosti. To je minimum koji smo dužni našim građanima a koji je maksimum? Maksimum ovisi o nama. O nama ovisi hoće li ovaj dom uistinu biti prepoznat kao mjesto gdje se rješavaju problemi i uređuje naše društvo. Izbori su iza nas. Postotak izlaznosti građana na izbore pokazuje koliko zapravo oni vjeruju u nas političare i o nama će ovisiti hoće li na idućim izborima taj postotak izlaznosti biti veći, nekih 60, 70% ili će se sadašnji postotak još više smanjiti. Također, o nama ovisi koliko će biti povjerenje građana u institucije ove države a koje je trenutno među najnižima u Europi. I sada dolazimo do onog najbitnijeg a to je da je najveća odgovornost, na tome vam ne zavidim, upravo na vama koji ste u vladajućoj koaliciji koji kroz Vladu i vladajuću većinu u Saboru, vučete sve konce i zato obraćam se premijeru kao i ostalim članovima buduće Vlade, da ste upravo vi oni koji imaju priliku mijenjati staru, ustaljenu paradigmu rada ovog Sabora. Tijekom vaše kampanje ali i u prošlom sazivu, stalno ste pozivali a i danas i jučer čuli smo da pozivate na zajedništvo, da pozivate na nacionalno jedinstvo, da pozivate zna rad za dobrobit Hrvatske i njenih
Pa gospodine predsjedniče, kolege i kolegice ja zaista sam se javila u replici da odgovorim kolegici koja je rekla i postavila pitanje zašto smo toliko truda uložili dansa da bi se jedan dio zastupnika, tako je ona rekla, odupirali jednoj mjeri koja je pronatalitetna. Ja moram reći da ja naše rasprave nisam tako danas ovdje shvatila. Činjenica je da svi uviđamo problem i tražimo rješenja. A ova tri zakona o kojima danas raspravljamo su u stvari samo poticaj da se još jednom ponudi, jabih rekla, jedan meni ili podsjeti na ono što sve mi moramo raditi. Naime mi smko donjeli jedan dokument 1996. godine nacionalnu demografsku politiku, koji na žalost sbio lijepi dokument ali u brojnim mjerama nije bio realiziran. Tek kada smo donjeli zakone, tek kada smo krenuli u reallizaciju onda smo mogli reći neke mjere iz toga dokumenta su ispoštavane. Ja želim podsjetiti na neke probleme koji se danas pojavljuju a koji danas nisu spomenuti. Perinatalna smrtnost u Republici Hrvatskoj 96. Hrvatska dobije prvi kredit svjetske banke za smanjenje perinatalnog mortaliteta. TAda je bio negdje oko 14 promila. Što je značilo da je preko 500 djece umiralo a možda nije trebalo umierijeti. S obzirom da je perinatalna smrtnost u Europskim državama 4,5 promila. U ovih nekoliko posljednih goiodna perinatalnu smrtnost smo smanjili na negdje 9 promila. Dakle 350 djece umire a možda ne bi trebalo umrijeti. Ja mislim da ima mnogo prostora da upravo srpiječimo da gubimo djecu jeli tako, a ne samo da potičemo rađanje spašavaajmo živote. I u tom kontekstu samo još jedna rečenica gospodine predsjedniče, veliku problematiku čedomorstva naša država još uvijek nije dotaknula. Spriječimo da se to dešava potsoje rješenja u drugim državama. Hvala lijepa.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre, prije svega želim vam zahvaliti na vrlo konciznom i detaljnom izvješću, naravno raduju pozitivni pomaci u gospodarstvu i optimistične najave za budućnost, posebno raduju i ovih 20 milijuna za jedinice lokalne samouprave koje su bile zakinute zbog loše, odnosno netransparente indeksacije. Ja ću vas moliti za jedno pojašnjenje, kolega Vlaović je to već pitao ali vjerojatno niste u svom odgovoru stigli to pojasniti. Naime, nevjerojatan je ovaj deficit koji je nastao u Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost u visini od 757 milijuna kuna kada znamo da taj fond ima prilično izdašne prihode kojima se zapravo opskrbljuje njihovo poslovanje. Pa vas ja molim pojašnjenje, možete li reći koji je izvor tako velikog deficita?