EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Upravo zato što su bile određene dvojbe na Odboru, a vidimo sada kroz Izvješće da su otklonjene želim ponoviti i pročitati stav Odbora tada, da bismo mogli vidjeti da se ipak u međuvremenu udovoljilo tim traženjima. Prvo, Izvješće o mirovinskim tržištima temeljem svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika, odnosno svoje nadležnosti Odbor je raspravio i uvažio mišljenje Vlade da nisu bila, odnosno da je trebalo objediniti Izvješće iz 2002. i 2003., što vidimo da je kasnije naknadno i učinjeno. U samoj raspravi na Odboru je bilo izneseno nekoliko mišljenja. Ističem posebno ono mišljenje kojim se upozorava na mogućnost znatnog povećanja troškova mirovinske reforme iz razloga što II. i III. mirovinski stup nepotrebno povećavaju troškove funkcioniranja mirovinskog sustava. Naime, dio njihovih poslova mogao bi obavljati I. mirovinski stup i time smanjiti troškove nove mirovinske reforme. Pored toga, istaknuta je potreba izmjene odredbi postojećeg zakonodavstva kojim bi se omogućilo mirovinskim fondovima suvremeniji način ulaganja kapitala na domaćem tržištu. Koje, čuli smo već u Izvješću. I zaključak. Prihvaća se Izvješće o mirovinskim tržištima u RH u 2003. godini, ali objedinjeno pa 2002. zajedno sa izmjenama koje je Vlada uputila kao prijedlog. Hvala lijepo. Hvala lijepo. Evo i ovdje su postojale neke dvojbe pa iz toga razloga danas treba podsjetiti na to u prvom dijelu temeljem članka 140. Poslovnika Odbor je kao zainteresirano radno tijelo raspravljalo o ovome i raspravio upravo o strukturi svojih prihoda svojih rashoda, primitaka i izdataka i određenih razlika koje su bile kao dvojbene, recimo. Ravnatelj je iznio upravo strukturu pa nema potrebe ponoviti slažemo se u cjelosti s njome. Drugo, trebalo bi biti usklađeno, upozoreno da je predloženo Izvješće trebalo biti usklađeno sa podatcima glavne knjige državne riznice, a čuli smo da je razlika nastala radi knjigovodstvenog novog načina, knjigovodstvenog iskazivanja a nije nast
Hvala gospodine predsjedniče, članovi Vlade, kolegice i kolege. Jutros nam se u sabornici ukazao premijer. Ukazao i okrenuo tezu želeći nas ubijediti da vjerujemo ono što on želi a da ne vjerujemo činjenicama. Htio bi sramotu da članovi Vlade rade tj. ne rade u upravnom odboru fonda u kojem je ustanovljen kriminal, za koji je Predsjednik Države rekao dapače da je leglo kriminala. Gospodin premijer je rekao da njegovi ministri nisu odgovorni. I ja se ne čudim što mi večeras nećemo izglasati nepovjerenje ministrima i Vladi. To bi zapravo bilo čudo da se dogodi. A da pojasnim onima koji se čude zašto su predstavnici opozicije uopće pokrenuli ovaj zahtjev kada znaju da nemaju dovoljan broj ruku. Moram reći da je to upravo zbog političke odgovornosti o kojoj cijeli dan raspravljamo, jer se naprosto neke stvari moraju reći. Ne iz straha što se ova akcija dogodila, nego upravo slažući se sa onima koji se boje da će na ovoj akciji nažalost sve i stati. Trenutno se radi o fondu, a bili bismo sretni da se vratimo na početke istog pa ako hoćete i na ovu nesretnu privatizaciju i pretvorbu. Premijer kaže nema političke odgovornosti i miran i zadovoljan napusti sabornicu. Miran i zadovoljan zato što on zna, a i njegovi ministri i predstavnici vladajuće većine jednako tako znaju da se samo poslušni griju na suncu premijerove milosti. Pa ako on kaže da političke odgovornosti nema, onda nje zaista i nema. Premijer je izabrao svoje ministre, Sabor ih je potvrdio. Za očekivati bi bilo da ti ministri i Vlada štite interese hrvatskih građana i za očekivati bi bilo što znaju i djeca osnovnoškolska prva četiri razreda škole, ako se nešto zove upravni fond da bi morao nečim i upravljati, ako je nešto nadzorni po logici stvari da nešto i nadzire. Mi smo danas ovdje saznali da se nadzorni odbor nije niti sastajalo, ali naravno nije zbog toga odgovoran. Krunski argumenat za nedužnost ministara koji su sudjelovali, tj. nisu sudjelovali u radu upravnog fonda je taj da oni ništa nisu znali. Pita
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena pravobraniteljice, predstavnici Ministarstva, kolegice i kolege zastupnici u ovoj raspravi ću se osvrnuti na siromaštvo kao veliki problem društva kao i djece koja su nerijetko prva nezaštićena. Također ću se osvrnuti i na posvajanje djece. Napomenut ću da inicijativa „Moram vam nešto reći“ možda je već pomalo zaboravljena, ali je hvale vrijedna. U 2019. godini zaprimljeno je 120 pojedinačnih prijava povrede prava djece na temu socijalnih i ekonomskih prava. Od toga 46 socijalnih, a 74 ekonomskih povreda prava djece. U 2018. godini bilo ih je 113 odnosno 45 socijalnih te 68 ekonomskih povreda prava djece. Nažalost uočavamo rast u odnosu na prethodnu godinu. Stalno se povlači povreda prava na doplatak za djecu. Socijalna prava su i u smjeru povrede djece s oštećenim zdravljem pa evo jedan prijedlog. Prošli tjedan smo u ovom domu raspravljali i o izvješću pravobraniteljice osoba s invaliditetom, a kroz razgovor s građanima sam uočila da 100%-tni hrvatski ratni vojni invalidi 1 kategorije svakih 7 godina dobivaju novi automobil, a stari ne moraju vratiti. Zašto te stare automobile ne bi proslijedili roditeljima njegovateljima na primjer. Ne osporavajući pravo naših branitelja, niti zadirući u njihove povlastice jednostavno ako dobiju novi automobil ne bi starim automobilom nekome dalje pomogli ako znamo činjenicu da su roditelji njegovatelji većinom u teškim financijskim situacijama. To je pitanje koje sam jučer i pisanim putem uputila i ministru hrvatskih branitelja gosp. Tomi Medvedu. Nadalje, želim istaknuti da zabrinjava činjenica da je u 2018. godini bolo troje djece i jedno lakše ozlijeđeno u nezakonitom radu ili zapošljavanju djece. U 2019. godini još je tragičnija slika jer četvero djece je ozlijeđeno na radu, a jedno je smrtno stradalo. Poražavajuća činjenica za naše društvo. Ali dok društvo naše je takvo kakvo je ništa se neće promijeniti neće se zaštiti djeca. Što se tiče posvajanja također su poražavajuće b
Poštovani predsjedniče Vlade RH g. Andrej Plenkoviću, poštovane ministrice, poštovani ministri, poštovani predsjedniče <PARTY>-a, uvažene zastupnice i zastupnici. Poštovani ministre Horvat. Na potresom zahvaćenom području govori se da je za podnošenje zahtjeva za obnovom potrebno 6 kilograma dokumentacije odnosno 90-tak obrazaca. S druge strane, komunicira se da je dovoljna osobna iskaznica podnositelja. Možete li nam, molim vas, reći na koji se ispravan način podnosi zahtjev i koja je dokumentacija točno potrebna? Hvala. Poštovani ministre, hvala vam lijepa na odgovoru. Nužno je da postupak obnove bude maksimalno pojednostavljen i ubrzan, u svim dijelovima. Od podnošenja zahtjeva do izgradnje. Svjesni smo da je obnova složen postupak, da se tlo još uvijek trese, da i ovaj nepredvidivi potres proizveo krizu koja nadilazi i ljudske i institucionalne kapacitete jedinica lokalne i jedinica regionalne samouprave. Nama na području Sisačko-moslavačke županije osobito je važan projekt dovršetka autoceste do Siska sa odvojkom prema Petrinji kako bi se i stanovnicima s petrinjskog i glinskog područja omogućila kvalitetnija i brža komunikacija prema Zagrebu sa svim prednostima koje takva prometna komunikacija sa sobom donosi. Važna je istako tako činjenica, da će poduzetnici, za buduća ulaganja, na području Sisačko-moslavačke županije ostvarivati bespovratna sredstva do 70%, dakle mali do 70%, srednji do 60% i veliki do 50%. Mi na području Sisačko-moslavačke županije ovaj nažalost tragičan i katastrofalan potres vidimo kao priliku za pravi početak, kao priliku za dolazak gospodarstvenika, za dolazak investitora, kao priliku za otvaranje novih radnih mjesta jer jedino visokodohodovna radna mjesta osiguravaju ostanak stanovnika na području Sisačko-moslavačke županije i naravno, povratak naših sugrađana koji su privremeno otišli. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, htio sam samo ispraviti oko natječaja iz EU fondova za najbrži prst. Dakle, to nije najbrži prst, a dopustite da vam objasnim. Najbrži prst je kad se prijavite i ko prvi neovisno o kvaliteti dobije. Ovo su otvoreni natječaji gdje se po redoslijedu prijave ocjenjuje sa jako visokim standardom kvalitete gdje pola projekata otpada i nakon toga se natječaj ponovo otvori da se svi mogu prijaviti. Dakle, sredstava ima dovoljno, a ovaj model se primjenjuje jer smo pri kraju ugovornog razdoblja i ako idemo na zatvoren natječaj gdje se svim primaju i sve ocijene i tek ovaj nećemo iskoristit sredstva. Dakle, ovo je jedini način da iskoristimo sredstva, al su standardi kvaliteti postavljeni na 75-80 bodova i ovo još jedanput nije najbrži prst. Najbrži prst bi bio ko prvi dobije, to nije točno. Imate vrlo visoke razine kvalitete i često se natječaji ne iskoriste već se ponovno moraju otvarati kako bi se ova sredstva iskoristila.
Poštovani saborski zastupniče Zekanović, kada govorimo o ovih 24,5 milijarde EUR-a razlikuju se iznosi u cijenama iz 2018. jel o ovim tekućim cijenama, govorimo o tekućim cijenama koje se primjenjuju, ono što je važno za spomenuti da je ovo godina programiranja. Tek nakon što se usvoje svi ovi programi RH će koristiti ta sredstva. Vi ovo što spominjete ako se vratim u razdoblje od prije godinu dana ili sedam godina unatrag, mi govorimo o iznosu od 10,7 milijardi eura koje je RH imala na raspolaganju, trenutno još uvijek koristimo ta sredstva i to do 2023.g. i još gotovo pet milijardi eura je u procesu realizacije projekata. Da bi projekti bili provedeni i novci isplaćeni prethodno je bilo potrebno provesti procedure i ugovoriti projekte. Sad smo na 116% ugovorenosti, 52% isplaćenosti i gotovo 42% ovjerenosti prema Europskoj komisiji. Ovom dinamikom približit ćemo se 100% iskorištenosti u 2023.g. Hvala. Zahvaljujem se. Poštovana zastupnice točno je to kako ste i naveli pa evo dobro je još jednom ponoviti. Trenutno smo na 95 milijardi kuna ugovorenih projekata, od toga je već realizirano više od 51 milijarde kuna i ovjereno prema Komisiji 42 milijarde kuna. Dinamikom koju smo uspostavili i ubrzali sve procese, a mogu reći evo posljednjih od šest do osam mjeseci bilježimo 10% porasta, ako nastavimo tom dinamikom, što nam je u planu, mi ćemo do kraja 2023.g. u razdoblju do kojeg možemo koristiti sredstva približiti se onih 100% iskorištenosti. Hvala.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana zamjenice sa suradnicima. Dakle, ovaj prijedlog zakona, da dobro je što je bio u dva čitanja i dobro je što je u međuvremenu bila i javna rasprava ali ja bih se sada kratko referirala na ovo što je do sada rečeno a nisam stigla u pet minuta reći. Najprije bih željela ponovno reći vezano za obiteljske centre. Ja sam bila prva koja sam za ovom govornicom govorila isto kao i vi jedan dio poštovanih zastupnika. Međutim, vjerujte dala sam si opet truda, ja sam govorila gledajući grad Zagreb i gledajući i broj ljudi itd u gradu Zagrebu. Kad sam vidjela na razini cijele Hrvatske obiteljskih centara vjerujte da je na razini Hrvatske bilo obiteljskih centara i ima ih i danas koji imaju jednog zaposlenog i ravnateljicu itd. to je prvo. Koji su posao oni obavljali i koliko su oni osnaživali i provodili projekte i programe ja ovdje ne bih taj dio uopće komentirala. Nadalje, ja sam rekla u replici sada, kratko sam rekla da je to po meni u tom periodu bila međugeneracijska solidarnost, ministarstvo se je tako zvalo i isto tako događalo se i ona pomoć i njega u kući koju moram još jednom ponoviti, pomoć i njega u kući je usluga koja se tada pružala svima onima koje je procijenio lokalni načelnik, gradonačelnik, koji je odredio tko će ju provoditi. Mislim ne znam dal ju je on odredio, ja ne znam kako se određivalo i korisnici su bili oni koji su potrebni, ja vjerujem, ja se nadam i tu sad neću govoriti nikakvu sumnju. Međutim, pomoć i njega u kući ne provodi se samo u ruralnim područjima. Ona je u Zakonu o socijalnoj skrbi regulirana, to je usluga socijalne skrbi koja mora biti u Zakonu, odnosi se na starije i nemoćne osobe i onima koja je potrebna, ona je i u gradovima i u urbanim i u ruralnim područjima. U gradu Zagrebu imamo pomoć i njegu u kući, mi smo uspjeli čak 20% povisiti cenzus kako bi više korisnika ostvarilo to pravo i slažem se sa svim govornicima da je ona itekako potrebna, ali potrebna na ovaj način
Hvala gospodine predsjedniče. Ja bih se zahvalio svim diskutantima na kvalitetnim prijedlozima. Mislim, ja bih htio dosta diskusija je bilo u smjeru znači operacionalizacije samog Zakona, međutim, ono što me čini zadovoljnim što su se svi složili da je to jedna solidna zakonska podloga kao i jedan prvi dokument kao takav i normalno da je nad svima nama zajedno da taj dokument dalje usavršavamo u cilju konačne, mislim u cilju stalnog poboljšanja zaštite potrošača koji je kao takav i namijenjen. Normalno za uspješnost cijelog tog projekta nazovimo ga tako, nije zadužena samo državna uprava nego tu su zaduženi sami potrošači kao takvi, svi sudionici moraju odigrati svoju ulogu. Znači, mi smo možda u našem izlaganju previše naglašavali to približavanje Europskoj uniji kao jedan od ključnih elemenata stvaranja tog dokumenta, međutim, činjenično mi smo puno učinili na tome da postignemo krajnji cilj da zadovoljimo znači temeljne pretpostavke zaštite samih potrošača, zato smo pri izradi ovog dokumenta uključili sve relevantne čimbenike koji nam mogu pomoći sa savjetima. Normalno, kao što sam rekao na početku elementi ove diskusije sigurno će naći mjesta u našim radnim dokumentima, i u izradi sljedećeg tog dokumenta sigurno će doprinijeti njegovom kvalitetnijem sadržaju. Normalno o implementaciji tog nacionalnog programa, vidjet ćemo nakon godinu dana kada smo dužni podnositi izvješća ovom Saboru. Ja vam se još jedamput zahvaljujem što ste dobro primili ovaj dokument i nadam se da će biti kao takav usvojen i da ćemo na njemu i dalje raditi na njegovoj kvaliteti. Hvala vam puno.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega, sa zanimanjem pratim vaše izlaganje vezano za pitanje švicaraca i sve vezano za sudske sporove, jedna stvar koja kod predlaganja zakonskih prijedloga pa i u ovom prijedlogu i za vaše izmjene i dopune odnosno amandmane koje ćete podnijeti između dva čitanja, uvijek se mora navesti troškovna strana za državni proračun. Mene zanima da li vi predviđate bilokakve troškove po pitanju ili je to sve na troškovnoj strani suprotstavljenih strana u sudskom sporu. Naime, ako ovo nije iz džepa, nije u džep za RH a korisno za građane, ne vidim otpora Vlade za donošenje ovakvog zakona, zahvaljujem.
Evo hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Još moram par riječi reći koje zaista ne stane u ono vremena ispred kluba. Prije svega ja želim se ovdje zahvaliti u ovom periodu i skladištarima i onim ljudima koji drže naša skladišta, ali isto tako i ovih 18 ljudi koji rade u upravi, koji zaista i vrijedno i stručno rade taj posao. Jednostavno što kaže gospodin Pankretić da ne treba ovu temu stavljati u dnevno političke svrhe, jednostavno na temelju ovog izvješća i kao što je gospodin Lesar rekao zadnje izvješće smo imali '99. Pa od 2000. do 2006. ili do danas jednostavno je u tim izvješćima nemoguće ne raspodijeliti taj dio jer tamo 2004. godine, nakon 2003. godine došao sam osobno tamo i na neki način sve te probleme i doživio i sa njima živio. Pod ono objektivno stanje u robnim rezervama je onako kako ovo izvješće kaže, znači toliko robe, toliko vrijednost, 400 milijuna, i mislim da je stanje onakvo kakvo je, a sigurno je da vjerujemo da će situacija biti puno, puno bolja. Što se tiče ovih naših skladištara. Ti skladištari mora se napomenuti da se vuku još '93. godine. I ono što sam rekao i u doba ratnog stanja i isto tako poslije rata od '93. do '97. preko robnih zaliha država je reagirala na sjetve, pomagala pojedina područja. Nakon rata more toga je otišlo u Podunavlje i u svakom slučaju djelatnici Ravnateljstva za robne zalihe jednostavno robu ne mogu dati, a da ju ne knjiže i da to ne stavljaju u potraživanje. Moram se osvrnuti na ovaj period od 2004. godine. Rekao sam da je ova Vlada, odnosno Ravnateljstvo za robne zalihe provelo 63 odluke Vlade. Malte ne na svakoj drugoj sjednici imamo neku temu iz robnih zaliha. I zaista taj kurs je nastavljen. Jednostavno ne možemo ništa raditi jer smo i po zakonu direktno pod Vladom, a organizacijski smo u Ministarstvu gospodarstva. Sigurno da moram pohvaliti interventni otkup junadi. Mi smo riješili tržište 2004. godine pokupšivi 2 tisuće 500 junadi težine preko 650 kilograma. To smo mesu sklonili sa tržišta i na taj način
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Gospodine ministre sa suradnicima, jutros kada sam vam krenuo replicirati moram priznati da sam bio zatečen. Ja stvarno nisam nikakav kviz pravio kada sam vam postavio ona pitanja. Gospodine ministre, to su bila dva potpitanja, ja vas molim kolege, ako, ako ne možete ja ću onda molit samo malo kasnije da govorim dok vi to riješite. Želim reći ovo, najiskrenije ja sam postavio dva potpitanja ministru Berošu jutros u replici koja slušam u tramvaju, ja razumijem u žurbi ste, vjerojatno niste među građanima, u kafićima, ljudi imaju ovu aplikaciju gdje si uspoređuju ima onaj grafikon na korona ovaj statistike i tu bilo koji dan ako utipkate možete vidjet kako je bilo, razumijete. Ali to da vi, ja sam time bio zatečen jer sam potpuno druga pitanja i drugi je cilj moje replike bio. Ali ja sam stvarno zgranut da vi u stožeru zajedno sa profesoricom Markotić, sa doktorom Capakom, da vi ne znate, ali barem približno, pa nisam niti očekivao da mi točno kažete, evo dozvoljavam da to ne morate točno, ne najiskrenije, ali da vi ne vidite ovo što je doktorica Marić rekla, što svi govore da puno ranije smo došli do katastrofalnih brojaka prošle godine iz smjera u kojem je to išlo, ove godine ranije, a vi neprekidno u tom trenutku da o tome sam htio govoriti o tome da samo govorite o turizmu i da svi vaši neprekidno govore o turizmu i o uspjehu turizma. Ministre, kako je moguće da vi ne gledate na činjenicu da su nama ove godine došli dva puta cijepljeni brojni turisti iz Njemačke i iz Britanije koji su napunili napokon Dubrovnik i sve elafite što prošle godine nije bilo, ljudi koji su dva puta cijepljeni, jel to vaš uspjeh, jel to uspjeh vašeg, pa zašto to niste onda u taj izvještaj vaš napisali nego se ovdje zgražavate zajedno sa kolegicom vašom, ovako se zgražavate. Vjerojatno mi moramo iz zeleno-lijevog bloka reći da naravno da smo za cijepljenje, dva put sam se cijepio i treći put ću se cijepit i, i dalje ću nosit maske
Evo hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora, gospođo zamjenice ministrice sa suradnicama. Evo ja ću vrlo kratko. S obzirom da sam evo uzeo učešće u ovoj pojedinačnoj raspravi imam pravo onda govoriti samo o pojedinim, tako mi se čini da imam pravo, o pojedinim aspektima ovog predloženog zakona. Ali, htio bih nešto i reći i iz aspekta obnašanja i stjecanja iskustva, 13-godišnjeg iskustva, u jedinici lokalne samouprave gdje sam bio i proveo kao čelnik pa pogotovo kada je u pitanju socijalna skrb onda mogu reći pravednosti nikad dosta, nikad previše. A tim više što mi se čini da je ona teža i bolnija upravo kod tih kategorija ljudi a posebno kada su u pitanju starije osobe i nemoćne, osobe s invaliditetom i dakako što sam možda i na prvom mjestu trebao spomenuti djeca. Pa tog sam se ipak malo i da tako kažem nagledao i stekao iskustva. Nažalost imamo onako i gorkih ili pamtljivih. Pa zbog toga već sam i u replici spomenuo smatram da je vrijeme i da je trebalo donijeti novi tekst zakona i onako kako je to i ministrica svojevremeno i zamjenica predsjednika Vlade najavljivala kroz jedno sustavno rješavanje socijalne skrbi. Tim više što smatram da ovim predloženim tekstom zakona, to smo govorili i kod prvog čitanja a sada pogotovo evo u ovom drugom čitanju, doista mislim da je uvedeno više reda a to nam je potrebno s obzirom da ako se ne varam imamo ukupno taksativno 81 pravo ako se ne varam, a kroz jedinice lokalne samouprave ili tu različitost postoji od jedinica do jedinica, to mi je žao što postoje i te razlike jer ovise o fiskalnoj snazi pojedine jedince ali molim lijepo i tu je u pitanju ta vrsta pravednosti. Dakle ovo uvođenje više reda je za pozdraviti. Tim više što mislim da bi još posebno naglasio mrežu socijalnih usluga i informatizaciju. To je jako, jako bitno zbog ukupne suradnja je potrebna, o tome ću još nešto kasnije reći kroz dvije, tri rečenice. Zbog toga je i dobra odredba članka u prvom čitanju je to bio članak 28. sad je deset više, jel tako, vje
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa evo, ja bih se sa svojom replikom osvrnula upravo na ovu izjavu kolegice koja je rekla da otprilike svaka žena je vrijedna onoliko koliko djece ima, odnosno žene koje imaju djecu su vrjednije. To je na tragu onih izjava koje smo ne tako davno imali prilike čuti i od pojedinih predstavnika crkve koji su doslovce rekli da treba vratiti dostojanstvo ženi, a to dostojanstvo će se vratiti tako što će žena opet preuzeti onu svoju osnovnu ulogu da bude majka i domaćica. Znači, drugim riječima čuvarica ognjišta. Smatram da je to nedopustivo vrednovanje žene i njene uloge u društvu. Isto tako smatram da je to zapravo uvreda za žene jer žena je pored toga što je majka ona ima isto jako puno svojih funkcija i uloga u današnjem društvu odnosno u vremenu u kojem danas živimo. Sigurno da je majčinstvo nešto najljepše i najvrijednije što se u životu svake žene može desiti. To je najljepše ali ne samo za žene nego i za muškarce koji zapravo u tom majčinstvu sudjeluju. Međutim, isto tako znamo da pogotovo u današnje vrijeme ima i puno žena koje iz razno raznih razloga nažalost ne mogu imati djecu, znači ne mogu osjetiti tu radost. I prema tome, onda vas ja sad pitam što je sa tim ženama. Po ovoj vašoj izjavi one su znači manje vrijedna ženska bića. Mislim da naprosto na takav način ne možemo raspravljati i razgovarati u Saboru. Svakog čovjeka treba vrednovati po onim njegovim osnovnim ljudskim vrijednostima a opet kažem majčinstvo je samo jedna od uloga u životu žene i zbog toga još jedanput sad govorim ono što smo mi iz kluba <PARTY>-a često puta napominjali i spočitavali ovoj Vladi smatramo da je nedopustivo što se jednostavno Zakon o medicinsko potpomognutoj oplodnji do dana današnjega nije donio a bio je zapravo prije četiri godine spreman za donošenje.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Na žalost vi gospođo Linić čudite me da kao liječnica ovako banalizirate ovaj cijeli problem. Vi kažete da će liječnici obiteljske medicine dežurati u bolničkoj hitnoj. Pa to je lijepo i fino govoriti iz pozicije grada Rijeke gdje imate po 10 timova T1 hitne pomoći. Možete vi ministre vrtiti glavom i smijati se. Vi tu hvalite da se uvode razni timovi u razne gradove, ne znam koje ste nabrajali, a isto tako mogli ste slobodno reći da je gospodin ministar ukinuo uredno hitnu u Tisnome, Korčuli, Murteru, dijelovima Primorsko-goranske županije itd. Dakle, to niste spomenuli. Ja bih samo jedno pitanje vam želio postaviti i ako mogu tražiti odgovor na njega. Znači konkretno, na Murteru imate dva doktora koncesionara ili doktora obiteljske medicine koji kažete da će nakon svog odrađenog radnog vremena od 8 ili 10 sati dežurati u hitnoj medicinskoj pomoći. Pa vas ja sad pitam, dakle on će odradit svojih 8 sati pa će dežurati u hitnoj koja ima tim T2 danas na Murteru 8 sati, cijelu noć i sutra se vratiti u popodnevnu smjenu. Da li se vi gospođo Linić kao liječnica zalažete da nama naši liječnici obiteljske medicine zatvaraju svoje ambulante na otocima? Ako se vi kao liječnica, ne kao političarka zalažete za to onda vam svaka čast.