EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je po drugi put prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o suzbijanje zlouporaba droga. Pa ja ću samo malo iskoristit svog vremena na jedan kratki osvrt unatrag, naime dok sam ja bio ministar je donešen Pravilnik o mjerilima za razvrstavanje lijekova te o propisivanju izdavanja lijekova na recept po kojem je defakto po prvi put u RH, u modernoj Hrvatskoj legalizirane upotrebe medicinskog kanabisa, odnosno sredstva koje sadrže THC za korištenje u medicinske svrhe kao pomoćno sredstvo za ublažavanje tegoba kod multiple skleroze, karcinoma, epilepsije i AIDS-a. Gledano sad unatrag, intencija je bila puno šira i veća nego ovo što je nabrojano, međutim maloprije kada sam govorio o Imunološkom zavodu govorio sam o borbama sa vjetrenjačama i tu moram reći da je tu također bilo ogromnih otpora sa svih strana da se ovaj pravilnik donese i o stručnoj javnosti i od nestručne javnosti i od političke i svakojake međutim tu smo čvrsto stali na stajalištu da se pravilnik mora donijeti iz prvenstvenog razloga zato jer je na pameti bio prvo pacijent. Pacijenti koji boluju od teške epilepsije, terminalni pacijenti sa karcinomima, pacijenti oboljeli od AIDS-a i pacijenti oboljeli od multiple skleroze su zavrijedili da imaju to pomoćno sredstvo da koriste tijekom svog liječenja. Ono što treba posebno naglasiti da, evo kolega Bunjac je bio spomenuo da intencije bilo donošenju ovog pravilnika je bilo pogodovanje nekome zato jer se spriječio uzgoj u Hrvatskoj i već se radilo za uvozničke lobije. Govorimo tu o pravilniku, tu imamo ekonomiste, imamo svakojakih struka, ne treba biti veliki pravnik znati da ne možete donijeti pravilnik koji nije sukladan sa zakonom. Prema tome, da bi promijenili pravilnik i omogućili da se daje, da se lijek proizvodi u RH morao se promijenit zakon, iz tog razloga smo i pristupili izradu zakona o izmjeni i dopuna Zakona o suzbijanju zlo
… kolege, kako je zaštita od buke bitan čimbenik u poboljšanju kvalitete života svakog čovjeka smatram da je potrebno posebnu pozornost staviti na donošenje zakonskih okvira koji definiraju obveze i odgovornost za provođenje mjera zaštite od buke. Iako je ovaj Prijedlog Zakona i izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti o buke uglavnom predviđen kao usklađenje sa zakonodavstvom EU željela bih predložiti tehničke promjene radi lakšeg i bržeg provođenja ovog zakona. Vezano uz Članak 10. predložila bi da se promijeni ovlast donošenja odluke o prijevremenoj mogućnosti povećanja dopuštene razine buke radi zadovoljavanja potreba za održavanjem javnih skupova i organiziranja razonode, zabavnih i sportskih priredbi na otvorenom ili u zatvorenom prostoru za stanovništvo i goste sa ovlasti predstavničkog tijela na ovlast načelnika ili gradonačelnika jedinice lokalne samouprave. Nadalje, u Članku 17. navedeno je da su sanitarni inspektori Državnog inspektorata ovlašteni privremeno ograničiti ili privremeno zabraniti obavljanje određene djelatnosti pravnoj odnosno fizičkoj osobi obrazloženim usmenim rješenjem u trajanju od najdulje 15 dana, što smatram pretjeranom ovlasti u smislu trajanja roka zabrane ili ograničenja obavljanja djelatnosti. Predlažem da se taj rok smanji do uklanjanja izvora buke ili najdulje do 3 dana. Također bi ovu priliku iskoristila za sugestiju ministru koji će donijeti pravilnike i smjernice vezane uz ovaj zakon da u odlukama predvidi donošenje mjera za anticipiranu razinu buke u prostoru, a ne izmjerenu buke jer je razina buke dinamična kategorija koja je kako je vidljivo u praksi, koja se kako je vidljivo u praksi s vremenom povećava. U tom smislu trebalo bi se ugledati na rješenja koja su donijeta od strane gradova sa implementiranim sustavima pametnih gradova gdje je sustavnim rješenjima bitno smanjena razina buke na njihovim područjima. I za kraj moram reći da bih se složila sa kolegom Tomaševićem koji je rekao da sukladno Članku 10. komunalni redari p
Hvala lijepa. Gospodin Grbin mi smatramo da ovaj prijedlog vodi samo do ukidanja dugoročno određenih sudova, a da to nisu na djelu poboljšanja nego samo dizanja ruku od nečega što postoji već tradicijski i dugo u Hrvatskoj. Govorit ću o Istri. To nije prvi put da se pokušaju ukinuti, a podcrtat ću, znam da ćete mi odgovoriti da ništa se ne ukida ali se ukida, da će se pokušati ukinuti sudovi koji zapravo vode postupke dvojezično. To se radi o sudovima u Bujama i o sudu u Rovinju. Puno puta sam se protiv toga borio. Nemojte misliti da u Puli da će biti takva atmosfera kao što bi mogla biti ta atmosfera tamo. I ako polazite od činjenice, jer je doista činjenica da se ne vode više predmeti na manjinskom jeziku onda ja ću vam reći zašto se ne vode predmeti na manjinskom jeziku. Jer sudac ne poznaje jezik. Sudac će vam reći trebate prevoditelja, sintetički rečeno. To će reći i Libijcu u Istri ako se slučajno zatekne, to će reći nekome iz Venezuele ili da može imati prevoditelja na španjolski ili iz Brazila za portugalski. To nije dvojezičnost. U manjim sudovima to je ipak drugačije mada ni to nije saživjelo. Umjesto da se ti sudovi poboljšaju, da im se daje mogućnost da imaju suce koji su Talijani, što se tiče Istre, jer toga već odavno nema osim jednoga u Rovinju koji je predsjednik suda ne znam koliko sporova vodi, umjesto da se poboljša mi idemo na rezanje. Mi to vidimo kao rezanje i naravna stvar da i kao zastupnik talijanske manjine i kao čovjek iz Istre ja neću glasati za taj zakon.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Pitanje bih uputila ministru znanosti, obrazovanja i sporta gospodinu Željku Jovanoviću. Poštovani ministre vaše ministarstvo donijelo je kriterije za dodatno bodovanje prilikom upisa u srednje škole. Tako se više neće bodovati drugi strani jezik, sportska natjecanja ili glazbena škola. Slijedom toga u javnosti su se pojavile brojne kritike, pojedini ogorčeni roditelji putem medija slali su vam otvorena pisma. Pa možete li nam reći zašto ministarstvo ne priznaje dodatne bodove? Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ravnatelju, kolegice i kolege zastupnici. Ja bih, evo prije nego nekoliko riječi kažem o ovom izvješću koje nam je dostavljeno ponovio i složio se sa svojim prethodnikom kolegom Đurovićem da sam siguran da ni jedna politička snaga u ovome Saboru ne osporava vrijednosti Domovinskoga rata, da ne osporava temelje Hrvatske državnosti koji su niknuli upravo u tome periodu i da raspravljajući o izvješću centra i njegovome radu u 2013. godini moramo se upravo koncentrirati na tih 60-ak stranica dostavljenoga teksta, ali ne samo na tih 60-ak stranica nego na zapravo cijeli period od 2004. godine, odnosno 2005. godine kada je centar započeo sa radom pa do danas. Isto tako vrijedno je ponoviti još jednu činjenicu koju je kolega Milas na početku naglasio, a citirajući zapravo zakon koji je 2004. godine ovaj Hrvatski sabor donio u prosincu mjesecu kojim je i ustanovljen centar koji navodi i definira samu djelatnost centra od prikupljanja, sređivanja, čuvanja, zaštite, te stručnog i znanstvenog istraživanja dokumentacije vezane uz Domovinski rat, istraživanja istine o Domovinskome ratu i upoznavanje javnosti u zemlji i svijetu s utvrđenim činjenicama. I mislim da je to ključni podatak utvrđivanje istine o Domovinskome ratu i to centar evo dugi niz godina radi. Ja se ne bih ovdje vraćao na i ne bih raspravljao o upravnome vijeću, o imenovanju, o članovima upravnog vijeća o znanstvenim postignućima pojedinih članova nego zaista o onome što je centar u ovome periodu odradio, a to je zapravo i najveća vrijednost njegovoga rada. Tih 18 djelatnika koje je završilo 2013.godinu 4 čini mi se doktora znanosti i njih 7 na doktorskim studijima i suvremene hrvatske povijesti dokaz su da taj centar radi upravo to za što ga je zakonom osnivač i odredio. Međutim važno je naglasiti da u svome radu, znanstvenome radu koristi i primjenjuje suvremene znanstvene metode kojima obrađuje arhivsku građu. Isto tako važno je ovdje napomenuti tu dvostruk
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolega Bulj, htio sam danas iskoristiti ovu priliku da riskiram opomenu predsjedavajućega, ali onda u jednom trenutku ukazati na jedan datum, ali onda u jednom trenutku ste vi rekli, da treba zaštiti površinu RH od GMO-a. Dakle, na današnji datum '41. su potpisali Rimski ugovori, o čemu se neki čak i u ovoj dvorani neki vesele, pa je pola Hrvatske, gotovo pola Hrvatske, predano fašistima, pa bi bilo, tu povezujem, da ne dobijem opomenu, lakše bi bilo manju državu, dakle, ostali bi bez Dalmacije, bez otoka, bez Istre, pa bi to bilo lakše zaštiti. A onda su kako opet ovdje neki kažu, '43. g. titojugendi, komunjare, vratile Hrvatskoj oduzeti teritorij i danas moramo brinuti o 56594 četvorna kilometra RH. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Pa ja ću evo samo nekoliko rečenica s obzirom da je, evo sinoć do kasnih sati bilo jako puno priča o ovom Prijedlogu zakona. Iznijeti su brojni primjeri koji su zapravo na neki način, govore u prilog tome da su, da je Zakon zaista rađen površno, netemeljito. Tako da bi se ja osvrnula samo na jedan detalj ovog Zakona. Naime, Zakon o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj u članku 22. koji se odnosi na Splitsko-dalmatinsku županiju utvrđuje da u sastavu općine pod rednim brojem 35, općine Šolta ulazi 6 naselja među kojima je i naselje Grohote. Županijska skupština Splitsko-dalmatinske županije na svojoj 23. sjednici održanoj dana 28. lipnja 1996. godine donijela je odluku o razdvajanju naselja Grohote na naselja Grohote, Nečujam i Rogač. Oni koji poznaju Šoltu znaju da naselja Nečujam i Rogač su i do sada postojala samo nisu bila zasebna naselja nego u sklopu naselja Grohote. Međutim, ta odluka je objavljena u službenom glasniku Županije splitsko-dalmatinske ali do danas nije pokrenut postupak izmjene i dopune postojećeg Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj pa spomenuta odluka županijske skupštine nije bilo moguće i realizirati. Upravo u tom smislu su zastupnici <PARTY>-a 10. izborne jedinice i podnijeli prijedlog zakona koji je trebao ispraviti, odnosno ovu odluku županijske skupštine i zakonski uobličiti. I sad je ona ugrađena u ovaj Prijedlog zakona, međutim se sad pod općinom Šolta pojavljuje još jedno novo naselje, naselje Vrabać, a eto Šoltani mi kažu da takvo naselje zapravo na Šolti ne postoji. Od kud se ono pojavilo ne znam, nije mi poznato, ali eto očito negdje imamo viška, negdje imamo manjka i sve to zapravo govori u prilog tvrdnji koju su iznijeli brojni moji kolege, da je zapravo Zakon rađen brzopleto i površno sa očito jednim jedinim ciljem da se udovolji apetitima i željama, ja bih rekla, određenih političkih skupina. Zna se kojih,
Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege, danas je pred nama Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Možemo reći da smo konačno dočekali njegove predložene izmjene jer se već godinama apelira na vladu i resorno ministarstvo da se roditeljima na roditeljskom dopustu poveća naknada što je istina učinjeno 2017. i 2020., ali ne u dovoljnoj mjeri. Klub <PARTY>-a pozdravlja predloženo povećanje naknade sada kada inflacija doslovno divlja i kada smo u globalnoj krizi jer svako povećanje naknade roditeljima je od iznimne važnosti pogotovo kad uzmemo u obzir da su cijene hrane, odjeće, obuća pa i potrepština za djecu u stalnom porastu. Voljeli bi vjerovati kako ovaj zakon dolazi danas u raspravu jer je ministarstvo napokon odlučilo saslušati navedene apele roditelja, ali ipak tome nije tako. Ove se izmjene i dopune predlažu danas po hitnom postupku i to isključivo radi usklađivanja sa EU i radi činjenice kako je rok za prenošenje EU direktive u naše zakonodavstvo 2. kolovoz 2022. Dokaz u prilog toj tezi je činjenica kako u ovoj godini nedostaju proračunska sredstva koja bi pokrila trošak implementacije ovih izmjena zakona. Naši demografski trendovi toliko su loši i zabrinjavajući posljednjih godina da smatramo kako je to trebalo napraviti već davnih dana, no što je tu je. Čekali smo signal EU-a, ali dobro kako se kaže bolje ikad nego nikad. Nažalost posljednjih godina znalo se događati da je majka nakon navršenih 6 mjeseci djeteta prekidala roditeljski dopust i vratila se na radno mjesto upravo zbog velike razlike između plaće i naknade. Osim toga i očevi su izbjegavali koristiti roditeljski dopust isto tako zbog vrlo niskih naknada i zbog velikih razlika između plaća i naknada. I tako su roditelji umjesto da u najranijoj životnoj dobi djeteta budu s djetetom morali tražiti druga rješenja poput baka servisa ili nekih drugih načina jer jednostavno financijski si nisu mogli priuštiti ostanak na roditeljskom dopustu. Nakn
Dobro jutro svima! Svoju raspravu započet ću primjedbom koju smo već više puta čuli u današnjoj raspravi odnosno jučerašnjoj, i na odborima i u raspravama odbora i klubova i pojedinačnih rasprava a odnosi se na netransparentnost pojedinih stavki a pogotovo na izostavljanje usporednih parametara sa proračunom iz 2003. godine i na taj način zapravo onemogućavanjem normalnog praćenja proračuna. Shvaćam da je reorganizacija države uprave unekoliko zakomplicirala taj prikaz ali ako su klubovi i zastupnici mogli pronaći način da naprave usporedbe mogla je i Vlada pa stoga zaključujem da je to napravljeno namjerno da bi se prikrila bit odnosno činjenica koliko je proračun zapravo koči Hrvatsku. Najprije bih rekla nekoliko riječi o sportu s obzirom na činjenicu da se on svugdje kad je u pitanju financiranje marginalizira iako je poznata njegova uloga u afirmaciji države u međunarodnoj zajednici a također i u obrazovnom procesu mladih kao i u prevenciji ovisnosti i kriminala među mladima. Naime, jučer je na Odboru za obitelj, mladež i sport bilo riječi o stavki za sport pa je izraženo zadovoljstvo činjenicom da je za sport predviđeno nešto manje od 54 milijuna kuna što je za oko milijun i 700 hiljada više nego prošle godine. No, ako tome dodamo projekte osnovnih i srednjih škola sa školskim dvoranama, sa školskim sportskim dvoranama vidjet ćemo da su od približno 130 milijuna kuna investicije pale na svega 75 milijuna što je preko 40% manje u odnosu na prošlu godinu. Ako k tome dodamo činjenicu da je za sport u ukupnoj proračunskoj masi izdvojeno tek oko 1 promil, dobro ste čuli 1 promil jasno je da ne možemo biti zadovoljni i da je to jedan od najmanjih izdvajanja za sport uopće u odnosu na Europu u koju svi želimo pa i šire od toga. Zato sam svojim amandmanom tražila povećanje izdvajanja za sport za 13 milijuna kuna s obzirom da je ovo i olimpijska godina a i godina čitavog niza europskih i svjetskih prvenstava u neolimpijskim sportovima. Htjela bih se nadalje osvrnuti i n
Poštovani potpredsjedniče, državna tajnice, cijenjeni kolege zastupnici. Predloženi zakon je produkt usklađenosti nacionalnog zakonodavstva s obvezujućom pravnom stečevinom Europske unije na područjima pregovaračkih poglavlja 2 slobode kretanja radnika i poglavlja 19 socijalna politika i zapošljavanje. Novim zakonom se uvodi novi pristup posredovanjem zapošljavanju i više nego do sada stvaraju se pretpostavke da posredovanjem zapošljavanju bude regulator odnosa na tržištu rada, da uvažava zahtjeve tržišta, ali i skrb o osobama koje traže posao. To se postiže uvođenjem mogućnosti da se posredovanjem takve i privatne agencije, čime se tržište rada snažnije otvara za sve poduzetničke inicijative. Ubuduće poslove posredovanja pri zapošljavanju moći će obavljati pravne i fizičke osobe u inozemstvu. Takve osobe uz ispunjavanje propisanih uvjeta sigurno će pomoći mnogim pojedincima u pronalaženju posla u inozemstvu, pa naši građani neće morati ubuduće putovati u neizvjesnost koje im nude razne posredničke strane kompanije poput KBR-a, američkog ili sličnih. Svakoj se nezaposlenoj osobi pristupa kao jedinki zbog čega se propisuje obveza da se u znatno kraćem roku izradi plan zapošljavanja za nezaposlenu osobu. Uvodi se obveza nezaposlenih osoba da prihvate ponuđeno osposobljavanje i obrazovanje čime se uvažavaju tržište neminovnosti koje su uvjet gospodarskog rasta. Uvode se nove povoljnosti za određene kategorije radnika. Proširuje se krug osoba koje će imati pravo na novčanu naknadu. Uvodi se pravo na naknadu za volontere. Znamo da su volonteri osobe koje su odradile pripravnički staž bez prava na plaću. Pravo na novčanu naknadu za radnike koji su radili s nepunim radnim vremenom se više ne preračunava u odnosu na puno radno vrijeme već se izjednačavaju s osobama koje su bile u radnom odnosu s punim radnim vremenom. To je izravna posljedica usklađivanja sa stečevinom Europske unije. Izmijenjena prava na novčanu naknadu su prvo da pravo na novčanu naknadu je inače modifici
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Da, sa jednim dijelom replike se slažem iako generalno ako, i to može i poslužiti kao uvod u raspravu i na odborima gdje sam brani ovaj prijedlog zakona sam isto govorio, radi se samo o drugoj preraspodijeli. Je li ovo što vi kažete, decentralizirana spuštamo, što se može dogoditi, da li će se spustiti, da li da, da li ne. I sada porez na dohodak, 100%, dakle u konačnici završava u proračunima jedinica lokalne samouprave. Je li dobro da porez na dohodak bude najznačajniji prihod jedinica lokalne samouprave u određenim jedinicama, on to jest, primjerice u gradu Zagrebu je gotovo tri četvrtine prihoda, to je sad pitanje za jednu sasvim drugu raspravu i za možda jedan širi paket zakona ili moramo ipak ići prema ovim drugim supstitutima poreza što je … bila i želja i cilj prijedloga zakona koji dolaze od ovog ministarstva i vjerujem da ćemo kad-tad mi svi skupa zajedno donijeti odluku oko poreza na promet nekretnina koji će biti najizdašniji prihod jedinica lokalne samouprave i tu se praktički operativno i na ovom zakonskom skupu zakona pridružimo EU i tržištu u kojem živimo i kako radimo. Ali kao što rekoh, u konačnici 100% završava u jedinicama lokalne samouprave. Ovo je samo jedna preraspodjela za koju ja zaista mogu i uvažavam argumente strahova, ali moramo vjerovati da ministarstvo, nadležno ministarstvo fonda regionalnog razvoja sa te strane će propisati i zapravo i propisuje kroz neke druge … zakone najbolji i najpravedniji način raspodjele navedenog dohotka. Mislim da fond koji osnivamo, dakle fond … za ove decentralizirane funkcije o kojima ste govorili postoji i jača sa pola %, sredstva su tu viša, kamate na štednju ćemo također, dakle prihod od dohotka ojačati taj prihod, a mislim da je dobra priča ovaj EU fond koji je zapravo sa relativno značajnim sredstvima postoji i da jedinice lokalne samouprave taj relativno veliki ili jako veliki broj jedinica lokalne samouprave se međusobno takmiči, i da sa te strane iz EU sredsta
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle porez na promet nekretnina je zajednički prihod državnog proračuna i proračuna općine ili grada na čijem se području ta nekretnina nalazi. Nekretnine su sva zemljišta i građevina bez obzira na njihovu namjenu, a predmet oporezivanja je promet nekretnina tj. svako stjecanje vlasništva nekretnina bez obzira na način stjecanja od drugih osoba. Osnovni zakon donesen je '97. godine, a mijenjao se odlukom Ustavnog suda Republike Hrvatske '99. godine te izmjenama i dopunama zakona u 2003. i 2011. godini. Sadašnje izmjene i dopune zakona dio su porezne reforme Ministarstva financija u sklopu obveza Republike Hrvatske prema Europskoj komisiji, sukladno Nacionalnom programu reformi za 2014. godinu. Indirektno predstavljaju i usklađivanje s Direktivom Vijeća 2006/112/EZ iz 2006. godine o zajedničkom sustava PDV-a čija je direktna primjena omogućena izmjena Zakona o PDV-u, a koji stupaju na snagu 1.1.2015. godine. Ipak, osnovni razlog izmjena zakona je njegovo usklađivanje sa odredbama Zakona o PDV-u. U sadašnjem sustavu oporezivanja porez na promet nekretnina plaća se pri stjecanju svih nekretnina, osim pri stjecanju novosagrađenih građevina kada se plaća porez na dodanu vrijednost. Istovremeno porez na dodanu vrijednost ne plaća se na isporuku poljoprivrednog, građevinskog i drugog zemljišta sa zgradom ili bez zgrade na njemu, iako je isporučitelj obveznik poreza na dodanu vrijednost. Dakle, na promet građevinskog zemljišta uvijek se plaća porez na promet nekretnina, pa i onda kada je isporučitelj obveznik poreza na dodanu vrijednost. Takav se isporučitelj sada u sadašnjem sustavu u slučaju prometa novosagrađene nekretnine nalazi u obvezi po dvije različite osnovice i po različitim poreznim propisima. Tako mu je građevinska vrijednost objekta osnovica za utvrđivanje poreza na dodanu vrijednost, a vrijednost zemljišta i naknade za komunalno uređenje tog zemljišta osnovi
Poštovana kolegice Mrak Taritaš. Govorimo o 16.000 objekata koji imaju privremena rješenja, međutim niko ne spominje one objekte koji nemaju niti privremena rješenja, dakle ilegalne objekte koji se grade, koji se koriste u komercijalne svrhe koje grade oni koji imaju novaca. Dakle, nemojmo mi tu lažnu demagogiju prodavati da pustimo ljude da rade da zarade nešto itd., to grade oni koji imaju već novaca po ko zna kakvoj osnovi koje nitko ne kontrolira pa jedinice lokalne samouprave koje prijavljuju takve nelegalne gradnje na sve moguće državne inspektorate odnosno pod inspektorate ne dobivaju nikakve odgovore. Primjerice moja jedinice lokalne samouprave kada nešto prijavi onda dobije odgovor od Državnog inspektorata nakon dvije godine, nakon dvije godine, dvije godine. Je li to normalno i što poduzet po tom pitanju?
Pa ovo što je rekao sad kolega Arsen u svom izlaganju zapravo je suština onog što sam ja želio reći. Zapravo ne radi se o mogućnosti ili nemogućnosti modela nego se radi o konzistentnosti sustava. Kao što gospodin Radin dugo pamti jer je u Saboru dugo, ali mi koji nismo u Saboru isto pamtimo dugo da je bilo različitih eksperimenata i premijskih sustava u našoj 20-godišnjoj povijesti, tako je. Stoga, ne zato da je to nemoguće nego zato da je bolje naći jedno konzistentno rješenje koje je primjenjivo za svaki slučaj. Ako bi tako nastupali oko svih promjena u izbornom sustavu onda mislim da bi svi bili zapravo sretniji. Uz to što je stabilnost izbornog sustava garancija i određene političke stabilnosti, ne utvaramo si apsolutne, ali djelomične, a i drugo što onda eliminira moguće teze o tome da je netko s nekim trgovao da bi ostvario svoju premiju. Kad je riječ o Italiji, kolega Radin, na 760 zastupnika 70 zastupnika je jedna brojka, a na 138 ili 140 to sam rekao vežući se na ono iz prošlosti, ne na ovu situaciju. … I ono što želim reći na kraju, skratit ću s obzirom na molbu potpredsjednika dosadašnjeg koji je predsjedavao, ekskluzivnost nikome ne smije biti niti funkcija, ali niti parola kojom će se služiti u političkoj borbi. Ja mogu svjedočiti u najtežim trenucima za građane srpske nacionalnosti u Hrvatskoj u vremenima kada je bila vršena gruba agresija na RH, kada je biti Srbin bilo teško i opasno, nekima koji nisu bili pobornici agresije još i teže, kada je bilo teško doći i prijaviti se kao dragovoljac u hrvatske postrojbe, a biti Srbin, <PARTY>, a o tome ja mogu svjedočiti, se nije zalagao za zaštitu prava Srba zbog političke popularnosti nego zbog suštinskog odnosa za zaštitu svakog pojedinca i svakog građanina. Tu sjedi sada svjedok jednog takvog sastanka 5.09.1991. u 9 sati u Osijeku. Predsjednik Sabora isto može svjedočiti, a i neki koji danas više nisu u politici. Stoga, dugo pamćenje ima svojih prednosti, ima i svojih mana. Ali, govoriti o tome tko je što
Poštovani gospodine predsjedniče, kao što je poznato u saborsku proceduru je uvršten Prijedlog rezolucije o načelima međudržavnih razgovora Republike Hrvatske i Republike Slovenije koji je uputio, taj prijedlog Klub zastupnika <PARTY>-a. Nas u Klubu zanima kada će ta tema, kada će ta naša točka doći na dnevni red Hrvatskoga sabora posebno obzirom na učestale incidente sa slovenske strane. Mislim da to može biti i idealan povod da o svemu tome porazgovaramo i u ovom Visokom domu. Također zanima nas kada će biti na dnevnom redu rasprava o stand by aranžmanu sa MMF-om?