EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
… u takve investicije, a ja vam govorim da je trasa Dubrovnik doli potpisan ugovor 2009.za izgradnju te ceste, a nisu osigurana sredstva niti su raspisani natječaji bili, mislim da nije ni dokumentacija kompletna za izgradnju gotova. A mi smo potpisali ugovore za izgradnju. To nam znači nešto govori kako ste se ponašali i kako ste mislili tu zaraditi. To je bilo politikantstvo. Kolega mislim da je nepotrebno u zakon pisati i ni u jednom zakonu ne stoji koji su to dijelovi, projekti koji ulaze u njega. … zakon je jedinstven zakon koji će vrijediti za više godina, a ne momenat koji projekti sada idu u radove. Mislim da to niti je smisao ovog zakona niti je to u pravilu da se to u zakonu, ni u jednom zakonu ne postoji. A da li vi vjerujete u neku vladu to je vaša stvar, vaše pravo ali mislim da smo mi dobili jako loše povjerenje ova vaše vlade bivše, a mislim da će ova u svom mandatu odraditi svoje korektno i pozitivno za svih.
Kolega Klarić ja bih vama i vjerovao, dakle u vašu dobronamjernost, ako niste bili u <PARTY>-u. Međutim, ja vam ne mogu vjerovati svemu tome izrečenom, pogotovo kad stojim da sam to prije, dakle 90, mislim da je to bila 95.kad se donosio, ne pardon 2002.je bila kad se je donosio Zakon o brdsko-planinskom području, dakle o tome Gorskom Kotaru, sad su vam puna usta Gorskog Kotara, vaš <PARTY> glasa protiv tog zakona i vi ste glasali protiv tog zakona. Di je tu dakle sustav odgovornosti spram Gorskog Kotara osim sad pred izbore? Ovim zakonom dakle i onim prethodnim zakonima nikome se ništa nije oduzelo. Iz vašeg bi se izlaganja dalo zaključiti zapravo da općine koje su ispale dakle iz brdsko-planinskog područja nisu dobivala nikakva kompenzacijska sredstva, ne, one su dobivale cijelo ovo vrijeme su te općine dobivala kompenzacijska sredstva. Pa tako recimo Općina Čabar je dobila više sredstava iz tih kompenzacija nego što bi dobila svojim udjelom u porezu na dohodak. Ovim zakonom to je trajno riješeno. Upravo u razgovoru sa kolegama županima, upravo u razgovoru sa kolegama načelnicima općina, upravo u razgovoru s njima gospodine Klariću, upravo u razgovoru sa kolegama iz Gorskog Kotara donesen je ovaj zakon i zato i oni podržavaju ovaj zakon. A vi i dalje možete obilaziti Gorski Kotar i pričati svoje priče koje ne drže vodu. Hvala lijepo. Hvala. Kolega Grubišić vi ste jedan od saborskih zastupnika koji je najaktivniji. Sukladno tome vjerojatno ste i zastupnik koji najviše i sluša što priča Vlada kada predlaže zakon odnosno što pričamo mi saborski zastupnici. Pa ako ste slušali, ako ste pratili onda bi znali da ovo nije naknadna pamet nego kada su se donosili regionalni zakoni i kada se vidjelo da će brdsko-planinska područja ispasti iz okvira poticajnih sredstava, Vlada je rekla da će u tom razdoblju ta područja dobivati kompenzaciju i onda su u tom razdoblju sve do sada i još uvijek dobivaju tu kompenzaciju. I Vlada je rekla da će u tom razdoblju donijeti trajni zakon
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolegice i kolege. Držimo da pred nama se nalazi Zakon o nabavi i registraciji oružja građana s konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 20. travnja 2016. godine. Držimo da novi Zakon o nabavi i registraciji oružja ide u smjeru da se isprave određeni nedostatci uočeni postojećim Zakonom o oružju. Posebno se to odnosi na vođenje upravnih postupaka. Međutim, dozvolite mi i par konstruktivnih sugestija na ovaj zakon. Vijeće Europske zajednice je donijelo Direktivu o nadzoru nabave i posjedovanja oružja od 18.06.1991. godine 91/477/EEZ koju je Europski parlament i Vijeće EU izmijenilo Direktivom o izmjeni Direktive vijeća 91/477/EEZ o nadzoru nabave i posjedovanja oružja od 21.05.2008. godine. Tom direktivom i njenim izmjenama EU je propisala pravila kojima se omogućuje kontrola nabave, registracije i kretanja oružja unutar država članica EU. Kao što je poznato Republika Hrvatska je stoga morala prije pristupanja u EU uskladiti svoje zakonodavstvo po pitanju oružja sa navedenom direktivom, što je i učinjeno donošenjem novog Zakona o oružju koji je objavljen u Narodnim novinama 63/2007., 146/2008. i 59/2012. Prvenstveno se postavlja pitanje zbog čega se ukida Zakon o oružju koji je u cijelosti usklađen sa navedenom direktivom i nisu uočene nikakve primjedbe na njega od strane članica EU. Temeljno je pitanje zbog čega prijedlogom Zakona o nabavi i registraciji oružja građana više se ne regulira područje koje se odnosi na tvrtke koje se bave djelatnostima propisanim važećim Zakonom o oružju, streljane, obuka građana za upotrebu vatrenog oružja, ispitivanje i označavanje vatrenog oružja niti nabava oružja za pravne osobe koje npr. imaju zaštitare ili se bave lovnim turizmom već se to prebacuje u drugi također novi zakon, a to je Zakon o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja. Nitijedna država članica EU n
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, uvaženi kolega Ivić i u prvom i ovdje u drugom čitanju mislim da smo se svi složili da je onaj prethodni zakon bio dobar i da je ovo samo nadogradnja ovog zakona. Tu se mijenja pet, šest stvari, ali koliko vidim vi od drveta ne vidite šumu i najviše vidim koliko pričate u objavi registar. Pa ću se onda i ja na to osvrnuti i zadnji puta sam u replici rekao, vi ste citirali da objava Registra, … da će ulica suditi. I zadnji put sam vas zamolio, koja ulica, kakva ulica? Kome će suditi ulica? Nemojte ljude plašiti sa ulicom, Hrvatska država je pravno uređena država i ako se u tom registru uoče neke nepravilnosti neće ulica suditi to budite bez brige. Izazivanje ulice nije baš, to je opasna stvar zapravo ja vas molim da ne spominjete takav rječnik. Hvala lijepo.
Evo gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Ministarstva pravosuđa, kolegice i kolege. Dozvolite mi da se ja osvrnem malo na tu problematiku. Evo prije nego smo mi razmatrali ovu materiju, odnosno ovo Izvješće, ovo Izvješće dosta je prisutno u tiskovinama i na elektronskim medijima pa tako ste tamo mogli čuti svašta. Evo ja sam na ovoj "Piramidi" od Hrvatske televizije slušao gdje ljudi pojma nemaju šta je to zatvor i zatvorski sustav i šta se događa u zatvoru do ovoga "U sridu" gdje ovaj gospodin Pukanić vrlo klasično prikazao šta je to zatvor i prekinuta je svaka diskusija dalje oko toga. Evo klub Hrvatske stranke umirovljenika podržat će usvajanje Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2005. godinu u kojem je označeno niz problema, kojim se isti susreću u svojem radu. Prvo je naznačena prisutnost nedostatka prostora, odnosno velika popunjenost zatvora i kaznionica. Kaznionica Lepoglava zatvorski dio, ja govorim samo o zvijezdi prekapicitiran je negdje oko 60% i zatvor između ostalog u Varaždinu preko 200%. To je zapravo nemoguće uopće i da se tu i radi. Prema izvješću je vidljivo da u ovakvim uvjetima dolazi do incidentnih slučajeva. Ako znamo da se radi i o rizičnim zatvorenicima možemo samo zaključiti do kakvih problema dolazi i čime se sve susreću radnici ovih kaznionica i zatvora. Smatram to prevelikim problemom i mislim da je potrebno osigurati adekvatan smještaj na način da se izgrade smještajni kapaciteti i urede postojeći bez razlike na koji način. Da li je ovo javno-privatno partnerstvo ili da se proračunom osiguraju sredstva da se to izgradi. Mi znamo da kaznionica Lepoglava radi od 1854. godine. Najprije je bila smještena u Pavlinskom samostanu gdje su ćelije vrlo poznatih naših ljudi zapravo na neki način je to bila i akademija za dalje itd., tako su je barem zvali, a kasnije je izgrađena tzv. zvijezda koja je izgrađena početkom 20. stoljeća koja nije doživjela nikakve promjene do požara 1991. Ako znate '91. godine bio je gore
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažena državna tajnica rekla je da su neke jedinice lokalne i regionalne samouprave otvorile urede u Bruxellesu zbog toga jer se nisu željele informirati u Ministarstvu ako sam dobro shvatio. Ja mislim da je to netočno. Istarska županija otvorila je ured u Bruxellesu da bi bila blizu izvora i da bi čim više išla u situaciju, u razgovor s onima koji su već prošli taj proces, dakle zemlje koje su išle najprije 10 pa onda ove dvije zadnje. Ali niti jedan projekt, u niti jedan projekt se nije išlo bez razgovora s Ministarstvom.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Petrov, vi ste spomenuli ovdje u obrazlaganju svojih prijedloga, da Vlada ili vas ne čuje ili vas ne želi čuti. E sada, kada gledamo unazad recimo 2, 3 tjedna odnosno nastanak ove krize, i <PARTY> je dao jedan cijeli paket prijedloga zakona i vi ste dali prijedlog paketa zakona kojima želimo popraviti situaciju naših građana, međutim, Vlada kojoj su bila puna usta zajedništva, zajedništvo im je trebalo dok nismo usvojili Vladin paket zakona. A onda nas nisu htjeli kao opoziciju uopće ni slušati niti nas uključiti u donošenju odluka i to je, iz toga se nameće da u biti da oni nas ne žele čuti i baš Plenkovića briga što mislimo u <PARTY>-u, što mislite vi, što misli bilo tko iz opozicije, a uostalom, jučerašnjom, prekjučerašnjom izjavom da je Stožer u biti političko tijelo i da donosi političke odluke su u biti sve i rekle. Dakle, vode cijelo vrijeme istu politiku i uopće ih zanima što misli opozicija, a ovo je pitanje koje se tiče svih građana, ne samo ...
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je Članak 14. koji kaže da zastupnik ima prava i dužnosti sudjelovati na sjednicama sabora i na njima raspravljati i glasovati. Danas gospodin Maras od početka zasjedanja sabora onog trenutka kada uđe u prostoriju sjedne na svoje mjesto ili sjednica biva prekinuta on dobiva opomenu. Ja mogu shvatiti da je Državno izborno povjerenstvo dalo mišljenje da se treba kloniti izborne promidžbe koja stavlja u povoljniji položaj zastupnike od onih kandidata na listama za Europski parlament koji nisu zastupnici. Međutim, nemojmo zaboraviti da je bilo brojnih kandidata za župane, gradonačelnike, načelnike koji su bili u kampanjama lokalnim, bili u saboru, imali ovaj svoju pozornicu i na taj način dovodili u nepovoljniji položaj one koji nisu bili u Hrvatskom saboru. S druge strane ako nekog smeta ovaj laptop kako ćemo se ponijeti prema kemijskama, bedževima znam da mi je isteklo vrijeme ali ovo je stvarno situacija.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Ja bi se mom uvaženom kolegi saborskom zastupniku Nenadu Staziću od sveg srca zahvalio na ovako jednom pledoajeu. Nisam očekivao ovakav set pohvala. Vjerojatno da sam to pokušavao na Hrvatskoj televiziji reći u nekoj posebnoj emisiji puno bi me novaca koštalo, ovako je on to uradio umjesto mene i hvala mu na tim častima koje mi je uputio. Što se tiče ovih njegovih napada, ocjena i procjena ja sam na ovakve ocjene i procjene navikao od njegovih komunističkih trabanata koji su mu dostavili sve ove podatke i ove ocjene i procjene koje je iznio vezano za otkaz jednog djelatnika u bivšoj tvrtki u kojoj sam radio. Ja sam u ovom Saboru jasno rekao da ja nisam mogao provesti tu odluku iz razloga koje sam naveo, znači da je bilo viška radnika i da tu odluku nisam mogao provesti, da je račun tvrtke blokiran itd., itd. No, kolega Stazić i neka njemu služi na čast što čini i radi. Drugo, vezano za samu ovu tvrtku to su njegovi opet komunistički istomišljenici iz Slavonskoga Broda učinili i napravili vodeći taj postupak na takav način da izvrše obračun sa mnom i sa mnogim drugima u Slavonskome Brodu. Njegovo pozivanje na uvaženoga kolegu koji je napisao ovaj novinarski uradak u "Slobodnoj Dalmaciji" mogu ocijeniti na slijedeći način, da to nije nikakav ugledni ekonomista nego jedna vrst bezveznjaka kakvih je u našim medijima i u društvenoj javnosti koji mute vodu uzduž i poprijeko na sve strane. Ja znam da kolegu također smeta što sam ja njemu na sjednici gdje smo se dogovarali vezano za rad povjerenstva rekao da uvaženi kolega ne razumije što je duh Uskrsa. A to su činjenice uvaženi kolega i vi ste to zloupotrijebili. Ja nemam namjeru ovdje s vama voditi polemiku oko toga ali bih vas zaista molio da uvažite i da se držite onih pravila ponašanja u Hrvatskom saboru o kojima je govorio predsjednik Hrvatskoga sabora. Hvala lijepa.
Poštovani predsjedniče HRvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Služenje javnom interesu temeljni je zadatak javnih institucija i stoga mi vjerujemo da će ovakovo zakonsko rješenje pridonijeti većoj transparentnosti njihovog rada, a time i jačanju povjerenja građana u te institucije koje postoje radi građana a ne radi samih sebe. Vidi se da iza ovih zakona kao i niza drugih stoji čvrsto opredjeljenje i politička volja da se već na početku u prepoznaju koruptivni rizici koje sa sobom nose obnašanje javnih dužnosti te da ih se svede na najmanju moguću mjeru, isto kao i poticaj da se netko okoristi stečenim položaj bilo za svoj račun bilo za račun nekog drugog. Naime, pravodobno uočavanje mogućeg sukoba između privatnih interesa i dužnosti dužnosnika u javnoj upravi i njihovo privremeno rješavanje uvelike mogu smanjiti rizik od pojave korupcije odnosno zloporabe položaja. Stoga je od iznimnog značaja urediti sustav koji će već na početku prepoznati mogući rizik kao i omogućiti rješavanje potencijalnog sukoba interesa istodobno jačajući integritet dužnosnika i uspostaviti učinkovit mehanizam nadzora, te uz to propisati konkretne sankcije, a uvjereni smo da će ovaj zakonski prijedlog u velikoj mjeri to omogućiti. Tu prije svega treba istaknuti depolitizaciju Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa i jačanje njegove neovisne pozicije što je vidljivo o načinu izbora njegovih članova koji moraju biti nestranačke osobe. U konačnom prijedlogu je među uvjete za njihov izbor navedeno da ne mogu biti izabrane osobe protiv kojih se vodi kazneni postupak te se definiraju kaznena djela koja čine zapreku. Povjerenstvo se u ovom zakonskom prijedlogu definira kao samostalno, državno tijelo koje raspolaže posebnim financijskim sredstvima čime se jača njegova neovisnost. Prijedlog zakona o kojem danas raspravljamo uz već spomenuto osnaživanje neovisne pozicije POvjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa unaprijedit će postojeći sus
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani potpredsjedniče vijeća sa članovima vijeća agencije, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je jedno Izvješće Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja u 2012.godini. izvješće možemo reći da je ono opsežno i temeljito napisano na 150 stranica. Na sam tekst izvješća <PARTY>-Stranke rada nemaju većih primjedbi jer je ono obuhvatilo sva područja rada agencije i o svim bitnim podacima o aktivnostima u 2012.godini. Ali želim naglasiti da Agencija za zaštitu tržišnih natjecanja treba imati vrlo veliku i značajnu ulogu u razvoju i zaštiti gospodarstva naše zemlje. naše gospodarstvo već se predugo nalazi u ogromnim teškoćama, nemamo strategiju, nemamo viziju izlaska iz krize kao ni put boljem cilju njegovog oporavka. Najnoviji podaci Svjetske banke o uvjetima poslovanja prema kojemu smo pali na 89.mjesto od 189 zemalja, naša Vlada pokuša prikazati kao uspjeh. Žele govoriti samo o onim područjima gdje je napravljen određeni pomak, a u onim drugim područjima gdje su dosta loši rezultati to pokušavaju na neki način sakriti. Ne znam kome pad od 5 mjesta može biti uspjeh. Žmiri se prema svemu onome što je loše, a želi se prikazati samo ono dobro. Nije bitno što su u okruženju svi bolji od nas. Mi smo samo za jedno mjesto ispred Albanije, tu je blizu i Srbija a sve ostale zemlje u okruženju daleko su bolje. Žmiri se pred stvarnošću zato i idemo puževim korakom dok svi drugi pokraj nas jure. Ova Vlada ima valjda za cilj i strategiju da rasproda sve što je i malo vrijedno, a kada se toga riješimo nećemo imati više nikakve brige. Ipak za razvoj gospodarstva vrlo važnu ulogu ima i kontrola kako bi se spriječio svaki monopol, a svim subjektima omogućilo poslovanje pod istim ili približno sličnim uvjetima. Agencija bi trebala u okviru svojih zakonskih ovlasti poduzimati mjere i osigurati bolje funkcioniranje tržište poduzetnika potrošača kao i cijelog gospodarstva. Trebamo si ipak postaviti pitanje da li je agencija dovoljno napravila i
Uvaženi predsjedniče. Pa evo gospodin Hebrang je rekao kako je <PARTY> došao na vlast 2003. kamo sreće da je ostao 2003. na vlasti pa ne bi ovaj morali biti sada u ovakvom dubokoj kataklizmi koja se sprema pred Hrvatskom. Uostalom to je rekao i predsjednik Vlade koji je sada u Sisku na predizbornom skupu, to je činjenica. Jer je rekao ili ovaj rebalans ili bankrot. E sada, umjesto ovog rebalansa ili bankrota, bolje da ministar Šuker ode se dogovoriti sa nacionalnim manjinama da vidimo koji su njihovi uvjeti, zahtjevi jer očigledno ako ostane ovaj rebalans neće proći. Pa sigurno neće proći ni ono što je govorio za proračun kako pliva, kako je to sve uredu, a sada na kraju vidimo da mjesec dana nakon ovoga, kada fali gotovo 10 milijardi kuna u proračunu moramo donijeti ovakav smiješni rebalans. I ovo nije rebalans za očuvanje radnih mjesta, nego kao što sam to rekao do podne, rebalans za očuvanje vaših fotelja. Hvala i vama.
Hvala lijepo. Ja pratim ovu raspravu, cijeli dan raspravljamo. Gledajte, mislim, zbilja mi nije jasno. Najprije dio oporbe godinu dana intenzivno provodila .../nerazumljivo/... politiku uzurpatora pozicije zastupnika hrvatskog naroda u BiH Zorana Milanovića. Dio oporbe čitavo vrijeme je podrivao sve napore, političke, diplomatske, financijske koje RH ulaže u zaštitu i položaj interesa hrvatskog naroda u BiH, tu se ismijavalo, izrugivalo. Inauguriralo se promicanje novog pristupa prema svim akterima koji uopće postoje, svima. Ćerali su se do kraja i bili su se spremni ćerati do kraja, do zadnjeg kamenčića konstitutivnosti hrvatskog naroda u BiH. Majstorski ste ih triput okrenuli oko sebe, proturili im nogu, loptu kroz noge i centrirali je Bakiru Izetbegoviću i što bi rekao Raspudić, evala mašala.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Na početku ove rasprave osvrnut ću se na bližu povijest zakonske regulative u zaštiti bilja. Početkom 90-tih godina prošlog stoljeća nakon stvaranja samostalne Republike Hrvatske prve institucionalne aktivnosti u području zaštite bilja bile su usmjerene na formiranje inspekcijskih službi nadležnih za zaštitu bilja, na osnivanje i rad Komisije za zaštitu bilja, Komisije za pesticide pri nadležnom ministarstvu koja značajno sudjeluje u postupku registracije sredstava za zaštitu bilja pesticida, te stvaranje institucije za stručnu tehničku potporu zaštiti bilja. Glavne aktivnosti nadležnog Ministarstva poljoprivrede u tom razdoblju usmjerene su na prihvaćanje međunarodnih a posebice regionalnih fitosanitarnih standarda i njihovu ugradnju u nacionalno zakonodavstvo. Tako 1994. godine Republika Hrvatska postaje članicom europske i mediteranske organizacije za zaštitu bilja. Iste godine stupa na snagu novi Zakon o zaštiti bilja a na temelju kojih se osniva Zavod za zaštitu bilja u poljoprivredi i šumarstvu. Godine 1999. prihvaćamo revidirani tekst Međunarodne konvencije o zaštiti bilja. Za zaštitu bilja i biljno zdravstvo 1990. godine su bile i vrlo značajne u EU stručna tijela, prvenstveno Vijeće ministara donose godišnje desetak novih propisa, direktiva, odluka i uredbi kojima se uređuje jedinstveni fitosanitarni kriterij za sve zemlje članice. Glavni ciljevi fitosanitarnog acquisa EU usmjereni su na sprječavanje širenja štetnih organizama bilja putem premještanja pošiljaka bilo na zajedničkom tržištu uvođenjem biljnih putovnica i registra sudionika u biljnoj proizvodnji i prometu na određivanje jedinstvenih kriterija za registraciju pesticida ili sredstva za zaštitu bilja na razini EU za aktivne tvari i na nacionalnoj razini država članica za pesticidne pripravke. Dobivanjem statusa kandidata za punopravno članstvo u EU tijekom razdoblja od 2005. do kraja 2009. godine RH je ugradila
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolege i kolegice zastupnici! Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša na temelju svoje nadležnosti iz članka 83. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je Izvješće o stanju okoliša u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 1997. do 2005. kao matično radno tijelo. U raspravi na odboru istaknuto je da navedeno izvješće predstavlja kvalitetni prikaz ocjene stanja te trendova za različita područja okoliša. Pozitivnim je ocijenjeno korištenje iskustava i metodologije Europske unije prvenstveno indikatorskog prikaza. Naznačeno je da je posljednje službeno Izvješće o stanju okoliša podneseno 1998. godine te je ovom izvješću trebalo prethoditi izvješće za četverogodišnje razdoblje. U tom smislu istaknuto je da u narednom razdoblju nužno poštivati zakonski rok podnošenja izvješća o stanju okoliša. Predloženo je da se prije objave izvješća u "Narodnim novinama" izvrši redakcija teksta u dijelu u kojem je obrađen sektor poljoprivrede tj. u poglavlju 4.2. ostvarenje ciljeva strategije zaštite okoliša i Nacionalnog plana djelovanja za okoliš u kojem je kao dokument po kom se provodi poljoprivredna politika naveden Nacionalni program za poljoprivredu i seoska područja iz 2003. godine, koji nije donesen. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg zaključka. Prihvaća se Izvješće o stanju okoliša u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 1997. do 2005. godine. Gospodine predsjedniče, ako mi dozvolite ja bi odmah i za zakon? Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša na temelju svoje nadležnost iz članka 83. Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravio je i Prijedlog zakona o zaštiti okoliša kao matično radno tijelo. U raspravi na odboru istaknuto je da je riječ o kvalitetnom prijedlogu zakona koji donosi niz novina te su iznesene slijedeće primjedbe, prijedlozi i mišljenje. U članku 31. stavku 1. treba ga preformulirati sukladno nadležnostima Hrvatskoga sabora kao
… zastupnici mi danas ovdje razmatramo Izvješće o razvojnoj pomoći RH za 2020. godinu. Kad ovo razmatramo uvijek trebamo imati u vidu da je Hrvatska prije 30-ak godina prošla tešku agresiju u kojoj je podnijela ogromne ljudske i materijalne ovaj štete i da samo u to doba RH sama bila primatelj humanitarne i svake druge pomoći. Također moramo imati u vidu da je u tom najtežem razdoblju za RH Hrvatska pružala veliku pomoć prije svega izbjeglicama iz BiH. Ako posmatramo ovo izvješće vidimo da je ono rađeno i da se u 2020. godini radilo temeljem Zakona o razvojnoj pomoći, temeljem strategije i mislim da nitko, nisam barem čuo ovdje da itko ima nekih primjedbi na prioritete sektorske, mir, stabilnost, gospodarski održiv razvoj, dostojanstvo svake osobe. Ako pogledamo projektna područja moramo reći skoro proročki je pogođeno projektno područje. Danas kada govorimo iz vizure 2022. godine u vrijeme ruske agresije na Ukrajinu vidimo da jedno od projektnih područja u kojem je Hrvatska pružala pomoć je Ukrajina i nažalost možemo reći da su možda i drugi prepoznali ovo područje kao važno područje, da su davali veću pomoć možda danas stanje u Ukrajini ne bi bilo ovakvo kakvo je danas. Što se tiče projektnog područja vezanog za susjedne države RH, BiH, Crnu Goru, Srbiju također države jugoistočne Europe Crnu Goru, ovu Kosovo, Albaniju i Sjevernu Makedoniju mislim da je i tu projektno područje itekako pogođeno, a to također iz ove vizure možemo dodatno naglasiti jer bez mira, stabilnosti i napretka ove regije, bez njenog uključivanja u euroatlanske integracije sigurno upitna je gospodarska i svaka druga budućnost i same RH. Ako promatramo samu strukturu ovog izvješća vidimo da mi praktično ovdje možemo govoriti o efektima samo ovog dijela koji se odnosi na direktno ulaganje pomoći RH pojedinim državama. Da bi govorili o efektima ovog drugog dijela … morali bi imati cjelovita izvješća svih tih organizacija da vidimo gdje su točno sredstva utrošena i to bi nam oduzelo puno više vrem