EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Ovom uredbom, odnosno Zakonom o primjeni ove uredbe se naglašava najbolji interes djeteta te se vodi računa o djetetovoj dobrobiti, izražavanje vlastitog mišljenja a putem, znači Centara za posebno skrbništvo. Znamo da je Centar za posebno skrbništvo preopterećeno u svom radu i od 18 posebnih skrbnika pravne struke koji su teritorijalno raspoređeni u 4 ureda Centra za posebno skrbništvo nisu u mogućnosti dobro zastupati dječja prava onako, sudski postupci onako kako to nalažu zakonski propisi. Oni su prema podacima pravobraniteljice za djecu svega bili prisutni na 15 ročišta, 15% ročišta od ukupno zakazanih i ono svoju fizičku, znači nemogućnost dolaska su nadomještali pismenim podnescima, odnosno očitovanjima. Kako zapravo ćete osigurati dobro zastupanje dječjih prava i u ovim postupcima s obzirom na preopterećenost. Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče, predstavnici ministarstava, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi dokument koji ima ambiciju riješiti jedan zaista veliki problem. Uopće ne sumnjam u iskrenost želje i u proklamirane ciljeve ali jednako tako ne vjerujem da će se to ovim dokumentom uspjeti riješiti. Ovaj put su i adresirana zaduženja, definirani rokovi, obećava nam se izvještavanje o realizaciji ovih programa, analizirat će se, formirat će se, ovo će se, ono će se, hoće ili neće, a na kraju kao i obično ako se ne ostvare što će se dogoditi? Kao što znamo ništa. Možda će se nekom priprijetiti prstom, reći no no, i ići dalje. Mislim da ova nacionalna populacijska politika se na ovaj način zapravo ni ne može uhvatiti zaista u koštac sa problemom i riješiti ga jer treba zapravo krenuti od gospodarskog rasta zapošljavanja, od poboljšanja standarda, od ekonomske sigurnosti. Trebaju nam stanovi, vrtići, škole, fakulteti. Znači treba nam kvalitetno obrazovanje, dobra zdravstvena zaštita, optimalni uvjeti ili onoliko dobrih koliko je to moguće u našoj situaciji i tek tada dolazimo do činjenice s kojom se treba suočiti da i kada država ostvari sve te uvjete ipak ovisi o muškarcu i ženi tj. o roditeljskom paru da li će imati i koliko djece. Kao što znamo postoje bračne, vanbračne i razno-razne druge veze. Ljudi mogu reproduktivno zdravi, a da ne žele i da nemaju djecu, ljudi su svjesna bića i imaju pravo i mogućnost izbora znači i o tim duboko intimnim pitanjima. Imaju pravo odlučiti gdje će i kako živjeti. Ako nisu zadovoljni uvjetima života i rada na prostoru na kojem se nalaze, oni imaju puno pravo da odu tamo gdje im je bolje pa čak i ako to nije Republika Hrvatska i s tim se treba suočiti, kao što će u Hrvatsku dolaziti ljudi iz nekih drugih područja u kojima je teže nego kod nas i na to trebamo biti spremni. Populacijska politika se samo natalitetom i rađanjem riješiti neće, čuli smo treba uvažiti imigracijske tokove. Ja osobno moram reći da se za Hrvatsku ne bojim. Ona j
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, u većini onoga što smo pričali i vi i ja vidim da se slažemo, međutim vi ste kao ministar bili isključivo za ukidanje centara. Centri su već bili u fazi izgradnje i sada samo jedno dodatno pitanje, budući da i vi ali i ja sam svjestan da čim manje otpada mora završiti u samom centru i da ga treba selektirati na kućnom pragu, ono što se na kućnom pragu da prođe kroz sortirnice, kroz pretovarne stanice, kroz sve moguće reciklaže i da čim manje količine dođu na otpad. Međutim i sami ste rekli 50% ovi najbolji gradovi, da li je to Krk, Čakovec i slični primjeri odvoje tih 50%, ovih drugih 50% po vama kamo bi sada trebali ići ako ne na centar? Da li direktno na deponiju jer stići će određeni period, da li će to biti 10 ili 15, 20 godina, ti centri će doprinijeti da se iz tih 50% odvoji određena količina otpada i da ne idem na deponiju. Hvala.
Pa hvala vam kolega Mažar, inače čekala sam da netko prvi kaže čestitam kolegi Kirinu koji je odolio. Dakle, ja sam odlučila danas brojati vaše replike koji se tiču Zagreba, a ne zdravstva čisto zato da što taj broj bude veći to pokazuje veću slabost i impotenciju vaših argumenata, a ako ćemo, ako ćemo komentirati presude mislim da je danas došla jedna važnija presuda koju bi trebali komentirati. Naime, jučerašnja presuda visokog upravnog suda rekla je da je prošla vlast kojoj ste vi držali ljestve dala privilegiju određenom broju građana koju mi smijemo mijenjati, a današnja presuda je rekla da zbog toga što je vaša stranka i njen predsjednik uzeo privilegiju za sebe hrvatski građani moraju platiti dvije milijarde kuna iz vlastitih džepova. Malo ćemo onda radije tu presudu komentirati, nešto je svježija od ove jučer …
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime, radi se o amandmanu vezano za podršku programima za zatočene i nestale, gdje se traži povećanje iznosa od tisuću, milijun i 500000 kuna. Međutim, želim reći da je za programe za zatočene i nestale u ovoj godini izdvojeno više od 8 milijuna kuna, točnije 8 milijuna i 291000 i nešto više kuna. A ovaj iznos od milijun i pol odnosi se na plaće zaposlenika u Upravi za zatočene i nestale, materijalne troškove, uredski materijal, dnevnice itd. i smatramo da to nije potrebno povećavati. Usput, mi smo evo povećali sredstva na pozicijama za zatočene i nestale od 2003. kad su iznosile 752000 kuna na evo iznos od 8 milijuna i 291. Dakle, smatramo da ne treba povećati ova sredstva, da će biti dostatna za sve naše aktivnosti u ovoj godini. Hvala lijepa. Također se odnosi na pozicije zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja i civila. Dakle, za ekshumaciju mi amandman, Vlada ne prihvaća jer smatramo da su sredstva koja smo predvidjeli u ovoj godini više od šest milijuna kuna. Točnije 6748000 vezanih za prikupljanje informacija, provođenje probnih iskapanja i ekshumacija, proces identifikacije i sve ono ostalo što uz taj težak posao ide dovoljno naime na temelju predviđenih sredstava u prošloj godini. Evo, budući da je gospodin Pančić spomenuo što naravno u ime Vlade želim apsolutno odbiti da je potraga zapela u poteškoće. Želim najaviti da je upravo ovih dana počela jedna nova potraga, odnosno probna iskapanja na području Vukovarsko-srijemske županije nešto i u Vinkovcima i vjerujem da ćemo doći do nekih pozitivnih rezultata. Ta su sredstva u odnosu na 2003. više nego podvostručena i smatramo da će biti dostatna za aktivnosti u ovoj godini. Ako bi bilo potrebe za većim sredstvima naravno da će ih Vlada osigurati. Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman, odnosi se naime ortopedska i ostala medicinska pomagala. Sredstva koja smo pla
Zahvaljujem se. Evo ovo je ja mislim jedna od ključnih rasprava koje možemo imati o zapravo kulturi, ali i o načinu na koji se zapravo upravlja u kulturi. Zanima me vaše mišljenje kolega jesu li neki od poteza u ovom zakonu koji centraliziraju zapravo upravljanje ustanovama u kulturi i način izbora od kulturnih vijeća do ravnatelja gdje je uredu odgovornost i da odgovornost za neke stvari snosi ministar odnosno gradonačelnik, načelnik itd. s tim ja nemam neki osobiti problem, ali imam problem kada se kaže da su primjerice upravna vijeća relikt prošlosti jer smatram da su upravna vijeća i dalje izrazito važna u smislu doprinosa upravljanju ustanovama i da bi trebala imati onu jačinu minimalno koju su imali i do sad ako ne i veću. Hvala.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana saborska zastupnice slažem se sa vašim izlaganjem i samo bih još nadodala da su osobe sa invaliditetom najosjetljivije skupine naših građana. Hrvatski zakonodavni okvir destimulira uključivanje u tržište rada, prihodi koje osobe sa invaliditetom ostvaruju iz rada čine zakonsku prepreku za ostvarivanje određenih socijalnih naknada. Ono što mi kao građani možemo učiniti mi zastupnici donosimo i mijenjamo zakone pa mislim da ćemo i prijedlog zakona u tom okviru tako da osobe sa invaliditetom koje daju pojedinačnu dodatnu snagu i napor da poboljšaju svoj način života mi kao društvo moramo im to omogućiti. I ono što bih još željela napomenuti da je nedovoljna institucionalna potpora ženama s invaliditetom u ostvarivanju obiteljskih uloga. Tu smo zakazali kao društvo i imamo veliki prostor da njima olakšamo i pojednostavimo njihov život i da se što lakše integriraju u društvo kao ravnopravni građani Republike Hrvatske. Hvala.
Poštovani kolega Jerolimov, vi ste u svojoj raspravi dali svojevrsnu kritiku o člancima 33.i 34.ako sam dobro shvatio. Predlažem da date amandmane na prijedlog prostornog plana upravo kako su dale kolege iz <PARTY>-a. dakle to je legalan i demokratski način promjene nekakve procedure. Isto tako u svom izlaganju vi ste ustvrdili da je trenutan broj posjetitelja koji dolazi u Park prirode Talaščicu 100 tisuća što nije točno. Mi smo na saborskom Odbor za zaštitu prirode imali raspravu i bilo je izrijekom pitanje, odgovor je bio oko 70 tisuća. Prethodnih godina to se kretao negdje od 45 do 70 tisuća osim vidim da ne odobravate ovaj komentar, osim ako je osoba koja je bila ispred parka prirode nije raspolagala točnom informacijom. Dakle ona je rekla 70 tisuća utoliko sam ja u krivu. Hvala lijepo.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Ove izmjene i dopune Zakona o obveznim osiguranjima o prometu uglavnom se odnose na područje zračnog prometa, jer se u postupku usklađivanja našeg zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije u poglavlju Prometne politike utvrđene neke manjkavosti u području zakona koji regulira osiguranja zračnog prijevoznika, odnosno operatora zrakoplova od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama i putnicima u zračnom prometu. Postojećim zakonom između ostalog definirano je da let zrakoplova u odnosu na putnika i njegovu osobnu prtljagu koja se nalazi u kabini zrakoplova, predstavlja vrijeme prijevoza putnika zrakoplovom. Europa traži da je za putnika i njegovu osobnu prtljagu let zrakoplova širi pojam od prijevoza zrakoplovom pa uz prijevoz uključuje i njihov ukrcaj i iskrcaj. Također se mijenjaju i odredbe postojećeg zakona koje govore o štetama koje su pokrivene ugovorom o osiguranju zračnog prijevoznika, odnosno operatora zrakoplova koji lete unutar, u, iz ili preko teritorija Republike Hrvatske od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama i putnicima u zračnom prometu. Naime, do sada su se između ostalih kategorija šteta pokrivale i štete zbog rizika rata i terorizma. Europa traži i predlagač zakona je taj termin proširio i na štete zbog otmica, sabotaža, nezakonitog prisvajanja zrakoplova i građanske pobune. Klub Hrvatske narodne stranke će prihvatiti ove predložene izmjene i dopune Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, iako nam je nejasno zašto se ove izmjene i dopune nisu ugradile u zakon onda kada se on donosio, ako predstavljaju opće poznate i šire prihvaćene činjenice iz područja zračnog prometa. Vjerojatno je u pitanju nedovoljna brižnost pri izradi postojećeg zakona tj. uključivanju adekvatnih europskih izričaja i kriterija u naš zakon. Znate, nije smrtni grijeh kad se nešto krivo napravi ili propusti napraviti iz neznanja, ali kada se krivo prepišu europske direktive, pogotovo općepozna
Hvala potpredsjedniče. Mislim da smo se svi ovdje složili i vladajući i oporba da naše zdravstvo nije na razini na kakvoj treba biti ili na kakvoj je bilo. Tog smo svi svjesni. O uzrocima čak možda i nećemo. Postoje samo dva rješenja. Jedna su ministar kaže da se to može popraviti, a predsjednik Vlade mu ne daje tu podršku. Ili ministar ne zna ili mu Vlada ne daje tu podršku, a činjenicu mogu potkrijepiti sa tim da evo danas više desetaka ljudi je zvalo možda i neke druge klubove ovdje u Saboru govoreći i jednostavno prijavljujući probleme koje imaju. Ne mogu doći na redovite pretrage, znači onkološki pacijenti, bolesnici. Naš sustav zdravstva jednostavno nije dobar. Netko za to mora odgovarati. Vi ste zdravstveni djelatnik i mislim da me razumijete ono o čemu govorim. Skloniji sam tom mišljenju da je to problem Vlade. Vlada ne da ministru ono što bi se moglo napraviti.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, ministre i suradnici, kolegice i kolege zastupnici. Danas smo evo puno čuli o brojkama vezanim uz proračun pa se ja neću toliko koncentrirati na brojke već na ono što proračun svake države pa i Hrvatske bi trebao odgovoriti, a to je proračun svake države bi trebao odgovoriti na sve one prizemne stvari u svakodnevici ali i na ono što su zapravo naše krajnje ne samo političke težnje nego i težnje kao ljudi, kao naroda i kao zajednice i pri tome je naravno i donošenje proračuna na neki način i svečan čin. Zato ću danas govoriti o onome što smatram da su najvažnije karakteristike predloženog proračuna, a to je da on predstavlja značajan zaokret u fiskalnoj politici koji je trebalo učiniti i puno ranije, da se nakon punih 10 godina realno i nominalno smanjuje i da smo konačno odlučili ozbiljno se obračunati sa deficitom. Podsjetio bih i na kontekst u kojem se donosi proračun, a kontekst je takav da smo svih ovih godina trošili više nego što smo prihodovali, da smo davali više nego što smo priskrbili tijekom godine. Koristili smo nacionalna dobra iznad onoga što smo stvorili tijekom godine i na neki način smo polako grizli i jeli svoju vlastitu supstancu. Znamo tko je odgovoran za to no o tome neću govoriti. Ali govorit ću o odgovornosti Vlade, odgovornosti Vlade koja je ponudila jedan potpuno novi koncept proračuna, a to je da reformom, odnosno ponudom paketa fiskalnih zakona se mijenja koncept, da se porezna presija premješta sa rada na kapital i to je značajna poruka ove Vlade. S jedne strane rasterećujemo rad zbog toga što se žele zaštititi upravo socijalno najugroženiji slojevi i na kapital, ali ne na kapital čiji porezi, novi porezi će sprječavati nove investicije već se želi poslati poruka da oni investitori, oni ljudi koji imaju dovoljno raspoloživog kapitala da ga usmjere u investicije i samim time će imati i porezno oslobođenje. Ono što se kroz raspravu na Odboru za financije moglo zaključiti je da se većina članova,
Hvala lijepo. Pa poštovani kolega Dorić potpisujem sve što ste rekli. Naprosto teško je bilo što vašim argumentima dodati. Nažalost mi često puta živimo u dobroj vjeri da će oni koji nose teret odgovornosti vlasti smoći snage pa priznati i sebi ali i drugima određene propuste. Ja bih rekao i u dobroj volji. No ovdje u ovom slučaju kad je ovaj Zakon u pitanju to nije riječ. I ja držim da je doista ovdje zadovoljavanje puke forme, a sadržaji su negdje drugdje. Mi smo se zaklinjali i govorili o pravima građana, poštivati volju, poštivati proceduru no evo na primjeru Podvinja ali i ostalih općina pokazali smo da niti je poštivana volja građana, a niti je poštivana forma. Na nama svima je da učinimo dodatne napore da pravila igre dakle proceduru maksimalno ispoštujemo odnosno da se dogovorimo kako ćemo kvalitetno raditi i živjeti dalje bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali? Mene raduje spoznaja da je od 2000. godine pa do 2003. ovaj Zakon ili Zakon o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj mijenjan 7 puta, ali koliko ja znam niti jednom to, predlagatelj tih izmjena nije bila Vlada odnosno središnji državni ured. Bili su zastupnici koji su temeljem opet slobodno izražene volje građana nastojali poboljšati i urediti kvalitetnije odnose na pojedinom području. Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Stazić ja sam u svom prvotnom obraćanju skrenuo pozornost na nepotrebnu žurbu ove Vlade. Na površnost u određenim prijedlozima i tu se s vama u potpunosti slažem. Htio sam biti blaži u izričaju kad sam govorio o zadovoljavanju forme odnosno sadržaja. Vaše mišljenje da je ovdje neupitan politički inžinjering naročito kad je u pitanju izdvajanje pojedinih općina ili pojedinih naselja iz gradova koje sam ovdje nabrojao. Dakle od sedam gradova stvara se sedam novih općina, a ove dvije iz postojećih općina. Naravno svi prethodnici pa i vi dokazali su da je ovdje volja pojedinaca iz redova <PARTY>-a ili bliskih stranaka. Ja ne mogu tvrditi da je osnovno h
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom. Klub <PARTY>-a ovim prijedlogom zakona smatra da Vlada zaista hrabro pokušava uvesti reda u financijsko poslovanje, vezano za Opći porezni zakon, da se pokušava ojačati financijska disciplina i tako štititi pravni poredak, kao i moralno jačanje svakog sudionika porezno – pravnog odnosa da postupa u dobroj vjeri, savjesno i pošteno u skladu sa zakonom. Poznata je činjenica da su nenaplaćena potraživanja 51 milijardu ili 55 kako gospodin Kajin kaže, kuna, od poreza, doprinosa i drugih davanja. Velika nepravda se čini prema onim subjektima koji su redovne platiše, koji svoje obaveze redovito izmiruju, u odnosu na one među kojima ima i onih najvećih, koji su nedodirljivi i koji se godinama, kojima se godinama tolerira neplaćanje ili odgađanje svojih obaveza i doprinosa na zaposlene, na dobit i drugo. Vrlo često se dešavalo u interesu kupovine socijalnog mira da država otpisuje potraživanja kako bi neki privredni subjekti opstali ili se čak u njihovo ime država zaduživala raznim kreditima i plaćala dospjele obaveze. Analizom postojećeg stanja nepravovremenim plaćanjem dospjelih obaveza po osnovi poreza među poduzetnicima i javno-pravnim tijelima dovodi se u pitanje redovno funkcioniranje pravne države, zaštita pravnog poretka, te aktivna uloga države u poticanju gospodarskog napretka i razvoja. Ova izmjena Općeg poreznog zakona, ona predviđa tri bitne komponente koje je bitno naglasiti, to je objava popisa poreznih dužnika, institut proboja pravne osobnosti i prijeboj dugova. Objava popisa poreznih dužnika smatramo da je jedan koristan instrument i komponenta, ona omogućava da se javno objavljivanje popisa poreznih dužnika ozakoni, posebno oni koji imaju dospjele i nenaplaćene porezne dugove na osnovu poreza na dodanu vrijednost, na dobit, poreza na dohodak, te poreza, te doprinosa za obvezno osiguranje. Smatra se da ne bi se objavljivali podaci dužnicima kojima je porezno tijelo odgodilo odgodu ili o
Poštovani dopredsjedniče, pa evo neke teze zaista moram se dotaknuti. Ne želim sad ponavljati ono što sam govorio u uvodu u ime kluba o važnosti sporta i o važnosti klubova. Prije svega kao Lokomotiva sporta kojeg danas imamo i u odnosu na te mlade koji se bave sa sportom itd. ja bih zaista volio kad nogomet ne bi bio sve o čemu ćemo raspravljati. Nogomet ima svoj status naravno i mjesto uz dužan respekt, ali mislim da imamo i ostalih sportova i sportaša o kojima trebamo razmišljati i posvetiti im pažnju. Što se tiče političara i gospodarstvenika u klubovima u savezima naravno da bi bilo idealno kad bi imali jedan sustav financiranja sporta koji nije prepušten snalaženju pojedinaca. Nismo zadovoljni mi koji smo u sportu sa rješenjima koji su danas, nisu idealna. Imamo probleme naravno sa ovom krizom da su ti problemi još i veći. Međutim, političari i ljudi koji pomažu financiranje i funkcioniranje klubova su u klubovima uglavnom neću govoriti o nogometu, govorim o drugim sportovima protiv svoje volje, ali to je na neki način njihova obveza u odnosu na funkcije koje obavljaju da pomognu financiranje tih klubova i da sa te pozicije obzirom da donose jedan određen količinu sredstava da i direktno u sudjelovanjem u upravama klubova kontroliraju na koji način se ta sredstva troše, na koji način klub funkcionira i u konačnici oni su ti koji nerijetko sudjeluju i u zacrtanim ciljevima klubova koga kupiti od igrača, na koji način funkcionirati u odnosu na predložene proračune itd. Postoji naravno inicijativa od nacionalnog vijeća.
Gospodine predsjedniče državni tajniče, gospođe i gospodo zastupnici. U prošlome smo sazivu svi zajedno mislim donijeli mislim preko desetak strategija. Gotovo da nema područja društvenoga živoga za koje nismo donijeli raspravili i na kraju usvojili strategiju od željeznica, preko pomorstva, ribarstva do evo strategije suzbijanja zlouporabe opojnih droga. I možemo danas reći ovako općenito uzevši se nekakvim odmakom koji je prijeko potreban kako bismo mogli prosuditi što smo postigli da nismo postigli ništa. Ni jedna od tih strategija nije imala baš nekakvu veliku praktičnu provedbe moć i provedbeni učinak. Dapače kada pogledamo danas ovu strategiju suzbijanja zlouporabe opojnih droga vidjeti ćemo da nismo učinili mnogo nego prije bismo rekli da imamo još lošije pa i po samom izvješću još nesređenije stanje u evidenciji nego što smo ga imali prije. To možemo uzeti kao općenitu postavku. Ali ono što je definitivno najlošije pri tome je činjenica da mi danas u 2 mjesecu 2005. godine raspravljamo o provedbi strategije iz 2002. godine. Gospođe i gospodo nacija građanstvo država, javna služba, saborski zastupnici, koji si mogu dopustiti danas u ovom globaliziranom svijetu brzih promjena ovakvoga tempa života da raspravljaju o zlouporabi droge iz 2002. godine ne samo da ih je vrijeme pregazilo nego u međuvremenu je bilo toliko i toliko novih ovisnika tisuće i tisuće. Tisuće i tisuće kriminalnih radnji. Tisuće i tisuće preventivnih programa koji su pali u vodu. Tisuće i tisuće kriminalnih radnji koje su bile i uhvaćeni i kažnjeni ili nisu bile kažnjene koje su prošle nekažnjeno. Mi smo u ove tri godine zapravo dopustili da stvarnost živi negdje u crnoj ili najblaže rečeno sivoj zoni koju niti smo zabilježili, niti smo joj mogli stati na kraj, niti smo mogli na bilo koji način prevenirati ili pak sankcionirati. Meni je doista nevjerojatno da nama treba tri godine , to nije naravno nikakva zamjerka državnoj tajniku i sadašnjim čelnim ljudima ministarstva. Ali to je zapravo n
Poštovani predsjedniče, kolega Pernar znači kolege su već sve rekle što sam i ja mislio reći oko same rasprave, znači ona se ne vodi u sitnim satima kako ste rekli. Imali smo jednu proceduru koju smo pristali u biti da se ide kroz dva čitanja, imali su priliku svi u prvom čitanju, i kroz ovo cijelo vrijeme dati svoje primjedbe. Oporba je samovoljno napustila ovu sabornicu tako da se ne radi o nikakvim netransparentnim uvjetima rasprave o ovom zakonu. Mediji pišu o ovome već od kad je <PARTY> najavio prije parlamentarnih izbora ovo kao jedan od naših 7 uvjeta. Razgovaralo se mnogo o tome u javnosti, znači mislim da su, da je bilo sasvim dovoljno vremena popraviti ovaj zakon i to smo učinili. Dale su kolege iz <PARTY>-a nekakva zakonska kaznena, odnosno nekakva kaznena djela koja bi trebali uvrstiti i mi smo to uvrstili. I mislim da je ovo jedan dobar zakon koji će onima koji će u biti, koji su počinili nekakva teška kaznena djela a teško kazneno djelo je sigurno zlouporaba položaja i ovlasti onemogućiti da se bave politikom. A slažem se s kolegom Buljem ovo zbog čega se traži da se vama skine imunitete je za mene banalna stvar i nas je DORH doveo u jednu nezgodnu situaciju jer ako se dovedemo u poziciju da mi arbitriramo o tome što je djelo zbog kojeg trebamo ili ne trebamo skinuti imunitet doći ćemo u jednu nezgodnu situaciju. A svi mi ovdje mislimo da to što ste vi crtali grafite je bezvezna stvar. Ali to znači da one koji su počinili teška kaznena djela, koji su kao gradonačelnici iskoristili svoj položaj i ovlasti da njima treba dopustiti da se bave politikom. Ako vi stojite iza toga onda sigurno nećete pomoći da se obračunamo s korupcijom i kriminalom u ovoj zemlji.