EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege, cijenjeni gosti, profesori sa Sveučilišta Sjever. Pa dozvolite mi da se osvrnem na nekoliko značajnih podataka i nekoliko značajnih činjenica. Ali već dosta toga je napomenuto u prijašnjim diskusijama, ali očito da treba nešto ponavljati da bi neki zastupnici shvatili o čemu se radi na Sveučilištu Sjever. Pa počeci razvoja projekta uspostave izgradnje sveučilišta u sjeverozapadnoj Hrvatskoj datiraju još od 2001. godine osnivanjem Visoke elektrotehničke škole sa pravom javnosti. Kroz proteklih 14 godina ustanova se razvijala i rasla, te je doživjela nekoliko preustroja. Pod današnjim nazivom Sveučilište Sjever djeluje od 22. siječnja 2014. godine kada je izvršena integracija dviju ustanova pripajanjem Veleučilišta u Varaždinu Medijskom sveučilištu u Koprivnici i od tada više nije javno, iako se i dalje financira od strane Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Ustanova danas zadovoljava sve tražene standarde kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju, a isti su usklađeni sa nacionalnim i europskim standardima i smjernicama za osiguranje kvalitete. Danas 86% studenata upisano je u sten područje. Razlozi i ciljevi osnivanja Sveučilišta Sjever su sljedeći. Kao prvo to je poboljšanje nepovoljne, obrazovne strukture sjeverne regije Republike Hrvatske. Svi relevantni podaci jasno pokazuju da ovaj dio Hrvatske značajno zaostaje za državnim prosjekom. Nešto više od 10% visoko obrazovanih stanovnika prema prosječnoj stopi od 18% u Republici Hrvatskoj, dok za najvećim hrvatskim sveučilišnim centrima zaostaje i više oko 27% visoko obrazovanih, te će trebati poduzeti iznimne mjere u narednim godinama da se ova nepovoljna struktura i slika popravi javno Sveučilište Sjever samo je jedan ali velik, značajan korak u pravom smjeru. Ravnomjeran razvoj svih regija u RH, to smo već maloprije čuli. Kao što je poznato u primorskoj Hrvatskoj djeluje 5 javnih sveučilišta Pula, Rijeka, Zadar, Split i Dubrov
Evo zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče, gospođe zastupnice, gospodo zastupnici. Pred nama su promjene, rekao bih funkcionalne Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama s kojima se postiže poboljšanje određenih rješenja i čini mi se da upravo praksa je pokazala da treba izvršiti ove promjene. Čuli smo već u raspravi, a danas je vrlo aktualna ova mreža škola koja se i regulira člankom 1. ovoga prijedloga zakona o izmjenama i dopunama, odnosno članak 5. stavak 1. zakona gdje se ovim izmjenama predlaže da se državnim pedagoškim standardom uvede i veličina matičnih područnih škola. Ja mislim da se i u ovom Visokom domu otvorila nepotrebna rasprava o tome da se ukidaju neke tzv. male škole pa se nabraja oko 150 takvih škola. Moramo jasno reći hrvatskoj javnosti da to nije točno, a iskustvo i praksa ove Vlade moram vam reći kakva je i za jedno dijete sjećate se otvorili smo školu na Premudi kada smo se poslužili onim praktičnim rješenjem da ide učitelj učeniku, a ima i onih rješenja kad takav učenik dođe u neko mjesto onda se plaća smještaj itd. Prema tome, nemojmo plašiti hrvatsku javnost već recimo da Hrvatska će za svako dijete organizirati školu. To je činjenica. Ali znamo da organizacija nastave i života u jednoj školi i ovdje se određuje neki broj tako da ovih 150 škola ili 143 koje dolaze kao u neki standard gdje bi moglo doći upitno postoje još neki zakoni koji reguliraju od posebnog interesa brdsko-planinska područja, otočne škole, tako da se taj broj smanjuje i možemo biti potpuno mirni, a i činjenica je da lokalna samouprava i osnivači škola imaju svoj udio u ovim odlukama jer mrežu škola donosi se na temelju okvirnog programa, ali donosi je samouprava i funkcionalni način kako organizirati nastavu i život u tom prostoru ovisi i o osnivačima, tako da čini mi se da je ovaj problem puno manji. I trebamo reći još jednu sasvim otvorenu stvar, da za 40 ili 50 djece je teško
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovana ministrice sa suradnicima, do sada smo u replikama imali prilike čuti sve osim praktički sve osim Konačnog prijedloga Zakona o udžbenicima i drugi obrazovni materijal. Ja pretpostavljam da je u ovom drugom čitanju očigledno ovi prijedlozi, oni su primjedbe koji su bile u prvom čitanju su nestale ili ćemo ih možda tek kasnije čuti, nije važno, jer se priča o nečem drugom, što izgleda drugačije, a ne o onome što je tema dnevnog reda, jer ja razumijem kolege ako ne vjeruju <PARTY>-u, ne vjeruju nama, ja to mogu razumjeti, ali zašto ne vjeruju učiteljima onda? Gdje je problem kada se daje autonomija učiteljima da oni biraju dopunske nastavne materijale, da oni biraju radne bilježnice, da naša djeca imaju lakše torbe i da ih manje plaćaju, gdje je tu problem? Vjerojatno zato što u godinu i pol dana su sve škole derutne i sva djeca su otišla iz Hrvatske, to smo mi valjda krivi, jel, znači tu se govori o ovim stvarima a ne nešto drugo.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Borić, evo malo ću se osvrnut na vaše izlaganje kasnije u pojedinačnoj raspravi, a sada bih rekla repliku vezano na vašu raspravu gdje se ove odredbe znači pojedine spuštaju na čelnike lokalne samouprave gdje kažete da je lokalna samouprava odgovorna kako bi napravila svu potrebnu infrastrukturu kako bi sustav gospodarenja otpadom funkcionirao i gdje ste istakli zasluge i ministarstva i fonda. No međutim željela bih ukazati da je fond provodio postupak nabave odnosno dodjela ugovora za pojedine spremnike je trajala punih 3.g.. Zašto je fond bio taj koji će provoditi javnu nabavu? Očito zato jer nema povjerenje u čelnike lokalne samouprave. Puno je onih koji su htjeli to napraviti puno, mislim puno prije odnosno čim su se stekli uvjeti, a isto tako i nabavku sortirnica i nabavku kompostana. Znači, zašto je ministarstvo inzistiralo na centralnom postupku javne nabave?
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, dame i gospodo zastupnici u Hrvatskom saboru! Klub Hrvatske demokratske zajednice dobro je razmotrio Prijedlog zakona o studentskom zboru i drugim studentskim organizacijama sa Konačnim prijedlogom zakona. Kada je 1966. godine donesen Zakon o studentskom zboru, bio je to značajan korak naprijed u studentskom organiziranju. Godinu dana poslije, Ustavni sud Republike Hrvatske ukinuo je taj zakon iz razloga što za njega nije glasovala većina od ukupnog broja zastupnika. No, iste godine donesen je neznatno izmijenjen novi Zakon o studentskom zboru koji je još uvijek na snazi. Želeći neka pitanja riješiti na kvalitetan način Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, izradilo je novi zakon o kojem ćemo danas u ovom Visokom domu raspravljati. Novi Zakon o studentskim zborovima ne ograničava pravo na slobodno udruživanje studenata, jasno definira status studentskih udruga, jedinstvenu i transparentnu politiku razvoja i financiranja studentskih udruga. Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju iz 2003. godine i izmjenama i dopunama iz 2004. godine, učinjen je veliki korak naprijed u organiziranju studentskog predstavljanja. Uz osnovna pitanja koja je gospodin ministar iznio prije mene, koja se trebaju urediti zakonom, osvrnut ću se na posljedice koje će proisteći donošenjem ovoga zakona. Uspostavlja se studentski zbor kao predstavničko tijelo. Uspostavlja se institucija studentskog pravobranitelja. Povećava se razina kvalitete studentskog predstavljanja. Studentski predstavnici slobodno, sukladno interesima studenata koje predstavljaju organiziraju studentski zbor na svom visokom učilištu. Ovlast nadzora rada studentskog zbora i drugih studentskih organizacija prenosi se na visoko učilište. Definiraju se studentske udruge, predviđaju se okviri provođenja studentskih izbora i financiranja rada studentskih organizacija. Povećan je broj studentskih predstavnika u preds
Hvala potpredsjednice. Evo kolega Hajduković, dvije stvari koje su me potakle kroz vašu raspravu na ovu repliku. Prvo spominjali ste gubitke u samoj mreži. Smatram da je izuzetno važno tu da se od strane Hrvatskih voda posveti još veća pozornost na sufinanciranje projekata koji se odnose na sanaciju gubitaka u samoj vodovodnoj mreži. Izgradili smo sustav, ja smatram da nismo dovoljno velikom brzinom makar su bila velika sredstva svakako u njega uložena. Ali s druge strane imamo velik dio mreže koja je u izuzetno lošem stanju i koja zapravo proizvodi velike, velike gubitke koje na kraju krajeva plaćaju naši građani. Druga stvar ovo oko ovih uslužnih područja. Ja isto dolazim iz grada koji ima izuzetno maloga distributera vode koje pokriva isključivo zapravo dijelove još dviju lokalnih jedinica manje, ali zbog čega je važno ići na uslužna područja. Mislim da neće imati manji distributeri niti financijske, a niti ljudske kapacitete da provedu sve ove projekte koje bi trebali, koji se prvenstveno odnose na odvodnju, a jednim dijelom i na vodoopskrbu. Dakle, što prije krenemo u to ukrupnjivanje na neki način bit će nam lakše. Jer veliki projekti su pred nama, a radi se zapravo o manjim distributerima. Ja mislim da onaj prijedlog uslužnih područja koja postoje je svakako dobar i da treba taj zakon također evo što prije da uđe u proceduru. Hvala.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Izmjene i dopune Zakona o zdravstvenoj zaštiti koje Vlada prilaže na usvajanje, a koje danas raspravljamo, možda se na prvi pogled čine kao puko ispunjavanje praznine u proceduri donošenja Mreže zdravstvene službe, a koja bi ubrzo nastala prestankom važenja iz članka 37. stavak 2. Zakona, a temeljem odluke Ustavnog suda. Međutim, već iz same presude Ustavnog suda proizlazi da je to bitno ustavno pitanje kojim se zakon usklađuje s člankom 135. Ustava RH, a koji se odnosi na organizaciju javne zdravstvene službe. Pokušat ću iz perspektive gradonačelnice i osobe koja je i sama sudionik dugogodišnjih brojnih aktivnosti u nastojanju što bolje organizacije zdravstvene službe u svojoj maloj otočnoj sredini objasniti zašto smatram ovo usklađenje veoma važnim. Članak 135. Ustava RH propisuje da jedinice lokalne samouprave obavljaju poslove iz lokalnog djelokruga kojima se neposredno ostvaruju potrebe građana, a osobito poslove koji se odnose između ostalog na zdravstvenu zaštitu. Jedinice područne samouprave obavljaju poslove od područnog i regionalnog značaja, a osobito poslove koji se odnose na zdravstvo te planiranje i razvoj Mreže zdravstvenih ustanova. Prilikom dodjeljivanja tih poslova prednost će imati ona tijela koja su najbliže građanima. Tako kaže Ustav. Zakon o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi uredio je da županija obavlja poslove koji se odnose na zdravstvo. Europska povelja o lokalnoj samoupravi koju je RH potvrdila uređuje djelokrug lokalne samouprave na način da će se javne ovlasti obavljati tako da se preferira da pripadaju vlastima koje su najbliže građanima. Spomenute odredbe jasno naglašavaju potrebu da su upravo jedinice lokalne samouprave te koje bi trebale imati najviše utjecaja na organizaciju i način pružanja zdravstvene usluge. U nastavku izlaganje opisat ću na primjeru otoka Hvara kako to izgleda u županiji iz koje dolazim, Splitsko-dalmatins
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena ministrice, državni tajniče. Evo kasna je ura, ja mislim da je sve rečeno i da je vrlo teško sad reć nešto novo. Ključno je da mi u Hrvatskoj trebamo biti svjesni da moramo imati suosjećanje za sve nevine žrtve sa svih strana koje su pale i jasno jedino tako možemo ići naprijed. Mislim da danas u Hrvatskoj nitko normalan nije fašista jer to ja ne vjerujem i siguran sam da toga nema ali činjenica je da hrvatsku realnost prati u cijeloj Hrvatskoj, zadnjih 500 g., uvijek prati situacija da kad željelo samostalnu Hrvatsku, to je bilo opasan čin. Sve do Predsjednika Tuđmana kad je <PARTY> bio stranka opasnih namjera, šta je tad bilo opasna namjera. Opasna namjera je bila želja da Hrvatska bude samostalna. A kao potvrda toga vrlo malo ako se vratimo u našu prošlost, '89. se išlo u zatvor za pjesmu „Ustani bane“ jer je to bilo normalno i to je tada bilo ustaški, pjesma „Ustani bane“. I ta stigmatizacija Hrvatske i onih koji su živjeli samostalnu Hrvatsku, pratila je cijeli period, od zadnjih 500 g. hrvatsku realnost i mi danas ne smijemo dopustiti i mislim da bi to trebala biti ključna poruka ovdje, ne smijemo pustiti da se Hrvatsku stigmatizira, da je se stavlja na način da je ona fašistička jer to je strašno. Ja nigdje ne vidim fašista, nigdje ne vidim fašizaciju Hrvatske. Eventualno nekakav eksces pojedinačni, nije razlog da se Hrvatsku stigmatizira. Imali smo jasnu situaciju pojavom Predsjednika Tuđmana i stanju hrvatske države, Predsjednika koji je pozvao sve Hrvate na jedinstvo i zajedništvo jer je bio svjestan da samo jedinstveni možemo ostvariti taj touch cilj, vječni cilj svih Hrvata da imamo svoju samostalnost. I hvala Bogu da su to prihvatili sinovi ustaša i partizana i stali pod Tuđmanov barjak i išli na stvaranje samostalne države i to nam je pomoglo da pobijedimo u Domovinskom ratu. I svatko razdvajanje ne može biti dobro za Hrvatsku. I Domovinski rat je temelj suvremene hrvatske države, i kako je ovdje rečeno, hrvatsk
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Evo, ja bi se javila za ispravak gospodinu Liniću. Gospodine zastupniče, vi ste rekli u svojoj raspravi da je ova Vlada izgubila svaku utrku u pogledu razvoja gospodarstva i da se prepustila sivoj ekonomiji. To naprosto nije točno. Ja ću vam reći točnosti a i nadalje u svojoj cijeloj raspravi pripremili ste takvu dramatičnu sliku o hrvatskom gospodarstvu da zapravo svojim izjavama plašite hrvatsku javnost. Ja ću vam samo reći jedan dio od točnosti i kako je zapravo gospodarsko stanje u Hrvatskoj. Najnoviji makro-ekonomski pokazatelji ukazuju na oporavak hrvatskog gospodarstva u odnosu na prvi kvartal tekuće godine. Prosječni porast industrijske proizvodnje u travnju i svibnju iznosio je 7,3% dok je realni promet trgovine na malo u istom razdoblju zabilježio međugodišnju stopu rasta 4,3%. Eto, to je točno i ruši vaša crna predviđanja. Hvala lijepa.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je Zakon o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekte potpore pravosudnom sektoru, s konačnim prijedlogom zakona, kojeg je temeljem ovlasti Vlade Republike Hrvatske u ime Republike Hrvatske 13. travnja potpisao potpredsjednik Vlade i ministar financija Ivan Šuker i Andras Horvai, voditelj Ureda Svjetske banke za Republiku Hrvatsku. Zajmom, kao što je rečeno, se želi postići jača potpora učinkovitosti pravosudnog sustava u cilju brže provedbe mjera usmjerenih na prilagodbu domaćeg pravosudnog sustava s pravnom stečevinom i pravnim standardima Europske unije. Zajam je ugovoren sukladno Strategiji partnerstva Svjetske banke i Republike Hrvatske 2009. do 2012. godine koju je odobrila Vlada Republike Hrvatske 31. srpnja 2008. godine. Ta strategija uz sektor pravosuđa, ovisno naravno o interesima Republike Hrvatske, obuhvaća i moguće zajmove za niz različitih projekata iz oblasti prometa, energetike, obrazovanja, zaštite okoliša, zdravstva itd. Dakle, ovaj zajam iz oblasti pravosuđa je tek jedan u nizu mogućih. Želim naglasiti da će se zajmom koji je predmet ovog ugovora utjecati na poboljšanje učinkovitosti sudbenog sustava i učinkovitosti državnih odvjetništava te unapređenju upravljačkih sposobnosti Ministarstva pravosuđa kako se to navodi i u obrazloženju što je dakle predmet zajma, a to je složit ćemo se svakako nužno i potrebno. Konkretno, sredstvima zajma planira se između ostalog uređenje i adaptacija zgrada za potrebe općinskih sudova u Splitu, Karlovcu, Općinskog i Županijskog suda u Puli, osiguravanje pristupa osobama s invaliditetom sudovima, unapređenje i ažuriranje operativnih informacijskih sustava, jačanje upravljanja sudskim postupcima itd. Planira se sanirati i obnoviti niz objekata državnih odvjetništava, konkretno objekt USKOK-a u Zagrebu te dio sredstava uložiti u jačanje institucionalnih kapa
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovani kolege iz struke, kolegice i kolege ja ću prije svega na početku reći da će klub <PARTY>-a podržati svakako ovaj zakon jer je ovo jedan definitivno od pozitivnih zakona i iskoraka u zakonodavstvu i na kraju krajeva organizacijskom funkcioniranju naše države po ovom pitanju izgradnje optičkih mreža. Moram reći da ono što je nekad bila elektrifikacija odnosno uvođenje električne energije, ono što je nekad bila plinofikacija ili uvođenje plina to je danas fajberizacija ili optifikacija odnosno uvođenje optičkih kabela. To je naša sadašnjost, to je naša apsolutno budućnost i to je nešto bez čega niti možemo, niti možemo pobjeći, jednostavno nešto u što moramo ići. Ovaj zakon direktno utječe na buduću zastupljenost širokopojasnog interneta u RH za koji smo već čuli da ni u kojem slučaju nije dobra, a zastupljenost širokopojasnog interneta definitivno direktno utječe i na gospodarski razvoj, i kvalitetu života, i privredu i sve što u ovoj državi se dešava. Kada ogolimo ovaj zakon jasno je nekoliko stvari, ovim zakonom se ustvari za izgradnju budućih optičkih mreža pored dosadašnje tradicionalne DTK infrastrukture daje i sva ono što je pogodno i u što je moguće stavljati, trpati ili kako god hoćete reći optičke kabele od kanalizacije, od plinskih mreža, vodovodnih i svih ostalih. Jer danas postoje tehnologije da se takve stvari mogu raditi. S druge strane ovaj zakon po prvi puta uvodi ajmo to tako reći javne baze podataka i koordiniranje svih građevinskih radova koji se dešavaju pazite u cijeloj RH, u svim lokalnim sredinama, svim lokalnim upravama, samoupravama kako god. Ovaj zakon po prvi puta uvodi jedinstvene baze podataka dostupne svim mrežnim operatorima, o svim optičkim i sličim kabelima koji se negdje nalaze. E sad, to je ogromna stvar, organizacijski ovo je strašno, za ovako nešto napraviti potrebno se ekstremno puno u cijeloj našoj državi organizirati. To je ono čega se ja najviše bojim jer nama
Poštovani predsjedniče sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege evo pred nama je ovo izvješće koje je sveobuhvatno, sistematično i kako to priliči takvim dokumentima oslikava stanje u radu DORH-a iz njegovog djelokruga. Po mom mišljenju ipak jedan aspekt dijela odnosno prekršaja nije u dostatnoj mjeri obuhvaćen ili je štur u ovom izvješću. Svjedoci smo i uočava se porast govora mržnje kao i poticanja na nasilje i mržnje posebno putem društvenih mreža. To naravno može dovesti do radikalizacije pojedinaca i povećati broj elemenata, dijela s elementima terorizma kao i prema manjinskim društvenim skupinama. Da li imate konkretne podatke o tome uz napomenu da bi volio da se u tim oblicima uočenim oblicima kaznenih djela treba povećati pažnja u djelovanju DORH-a. Hvala na odgovoru.
Hvala. Kolega Hajdukoviću, tu ste u pravu kad kažete da iz Agencije i iz Ministarstva ne žele ući, odnosno odlaze iz sustava oni najbolji ili u njega oni koji su dobri ne žele ući jer naprosto su to, ne samo nisko plaćena radna mjesta, nego i zapravo ovaj dio najboljih, izvrsnih na sebe nosi teret nerada onih drugih. Vi imate i u Ministarstvu 30% zaposlenika koji su vrhunski, top of the top, imate 50% onih koji su korektni i imate 20% onih, da ih sutra nema, ne biste ni primijetili da ih nema. A ovih 30% i ovih 50%, najčešće ovih 30% nose upravo težinu ovih što ne biste ni shvatili da ih nema da sutra nestanu, a ove dobre vi ne možete zapravo adekvatno platiti. I tu je ključni problem. A nije da novaca nema, ja ću podsjetiti da smo mi 5 godina plaćali Ministarstvu recimo, i pomoćnike ministara i državne tajnike za isti posao.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana gđa. ministrice. Evo svjedoci smo o popuštanju drugog vala pandemije, vidimo da protuepidemijske mjere koje je uvela Vlada, očito daju rezultata, samo bih podsjetio da za te mjere platili smo i plaćamo visoku cijenu kao društvo u cijelosti, kao gospodarstvo, naš BDP plaća cijenu toga, državni proračun plaća cijenu toga, jednako tako i proračun i ostalih jedinica lokalne i područne samouprave. Znamo i kako je cijela ta situacija oko korone utjecala na prošlogodišnju turističku sezonu i turistički promet a jednako tako znamo i koliko taj turistički promet čini ukupnog BDP-a RH pa me zanima što se čini i koje su glavne aktivnosti u pripremama za ovogodišnju turističku sezonu? Kakve su najave sa velikih svjetskih turističkih sajmova? I već kad imam priliku postavit vam pitanje s obzirom da dolazim s kontinenta, iz Slavonije, is srca Slavonije, iz Đakova, moram se osvrnuti i na kontinentalni turizam koji ruku na srce, čini manji dio ukupnog turističkog prometa no uvjeren sam da upravo u tom kontinentalnom turizmu leži najveći prostor za napredak, pa me zanima što mogu očekivati i kontinentalne destinacije od ove, opet ćemo imat naravno izazovnu i zahtjevnu turističku 2021. godinu. Evo zahvaljujem, g. predsjedniče. Evo poštovana g. ministrice, vjerujem da ćete, kao što sam rekao, u ovoj zahtjevnoj 2021. g. biti na visini zadatka, razumijem da je teško i predviditi sve što će se događati do ljeta koje je nama centralni dio sezone, da ćemo na kraju kad opet budemo zbrajali turističke rezultate krajem ove godine, moći konstatirati da smo u datim okolnostima bili uspješni i drago mi je čuti da Ministarstvo i sustavno i strateški promišlja razvoj kontinentalnog turizma tako da radujem se evo i razdoblju koje je pred nama, idemo podići taj kontinentalni turizam zajedno. Hvala.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mesić čini mi se da je vaša formulacija legalizacija sukoba interesa koju ste nekoliko puta upotrijebili ipak bitno pretjerana, tim više što ste sami gotovo u istoj rečenici svaki puta priznali da je situacija do sada kako vi velite nije bila sjajna, a ako budemo iskreni bila je vrlo loša. Govorim o samom normiranju dakle cijela ta priča je do sada bila bitno lošije normirana nego što se u ovom prijedlogu nudi kao rješenje jer do sada su ljudi zainteresirani za pojedini slučaj mogli sudjelovati u raspravama, a sada ovim prijedlogom ne mogu sudjelovati u raspravi i odlučivanju. Dakle, mislim da je legalizacija sukoba interesa daleko pretjerana konstatacija i formulacija.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Poštovani g. predsjedniče Vlade, poštovani g. potpredsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege. Nabava eskadrile višenamjenskih borbenih aviona za Hrvatsko ratno zrakoplovstvo, trebala je biti najveća pojedinačna nabava vojne opreme od osnutka Hrvatske vojske. A Hrvatskom je ratnom zrakoplovstvu, trebalo osigurati operativne kapacitete, u narednih nekoliko desetljeća, umjesto toga, zbog tvrdoglavosti i nekompetentnosti onih ili bolje da kažem onoga koji je vodio postupak pretvorene u fijasko. RH je u propalom procesu nabave borbenih aviona izgubila 2 g. Na nabavu su osim vremena potrošena i znatna novčana sredstava. Doduše u kojem obimu ne znamo, jer Vlada te podatke krije kao zmija noge. Osim vremena i novca neuspješna nabava dovela je u pitanje i hrvatska savezništva, dovela je u pitanje dosegnutu razinu suradnje sa Sjedinjenim državama, kao najvažnijim partnerom RH u obrambenim pitanjima. No, a to smatramo posebno važnim i opasnim, možda i najvažnijim u čitavoj ovoj priči, jest činjenica da je ova nabava pokazala da je Ministarstvo obrane, dok mu je na čelu političar, g. Krstičević, nije sposobno i nema znanja potrebnih za provođenje ovako opsežnih nabava. Ministarstvo obrane na čelu s političarem g. Krstičevićem, nije adekvatno, na adekvatan i transparentan način, provesti nabavu koja se od njega očekuje, a kao da neznanje i nesposobnost nisu dovoljni, moram li vas uopće podsjećati koliko je nelogičnih, kontradiktornih, pa čak i lažnih informacija u proteklih 2 g. a posebno u posljednja 2 mj. došlo od stran političara g. Krstičevića. Vrh Ministarstva obrane na čelu s političarem g. Krstičevićem, čitavo je vrijeme iznosio neistine o ovom postupku, prvo tvrdeći da je sve dogovoreno ne samo s Izraelom, već i SAD-om. A potom, nakon što su u javnost dospjeli dokumenti koje tvrde suprotno, negirajuće te dokumente. Kao da sve ovo nije bilo dovoljno, čini mi se da je g. Krstičević, sam odlučio u medije pustiti povjerljive dokumen