EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ovo je vrlo važna tema i drago mi je da ide u dva čitanja. Dakle, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima ne ide po hitnom postupku. Danas se biljke genetski inženjeringom modificiraju da budu otporne na viruse, bakterije, insekte, herbicide. Promjenjuje se sadržaj, hranjivi sadržaj u biljkama, poboljšali su okus biljke ali i pojačava otpornost na uvjete skladištenja. Kada se u tako izmijenjenim laboratorijskim uvjetima stvori neka kao biljka koja će imati dobre prinose i biti otporna ona se nakon toga ide testirati na poljima. I to je sad pitanje koje muči RH. Da li da mi uvedemo pokusna zemlja u kojima ćemo dopustiti da se ta sjemena koja su uzgojena u laboratorijama kod nas na tim pokusnim poljima dokazuju i dalje ispitivaju. Tu ja vidim problem. Mi imamo konvencionalnu poljoprivredu i u uvjetima kad u okolini tih konvencionalnih poljoprivrednih proizvoda i kultura zasadite te GMO kulture uvijek postoji da će pelud sa tih GMO kultura naseliti područja konvencionalnih. Znači oni će ih zagadit, kontaminirat. Tu vidim problem. Uloga Vlade RH i instrumenti u provedbi zakona, iz ovoga prijedloga zakona se vidi, svodi se na to da će u Ministarstvu poljoprivrede će se zaposliti jedan viši stručni savjetnik koji će sve kontrolirat. Drugo, kaže se da će za dvije godine će se donijeti uredba kojom će se propisati šta pojedini laboratoriji koji će istraživat tu GMO hranu, koji će dokazivat da postoji GMO hrana, imaju dvije godine fore da se ustroje. Pa šta ćemo u međuvremenu radit? A šta ćemo u međuvremenu raditi? Dobro je što je po načelu supsidijarnosti Hrvatska može pojedinačno izuzeti svaku kulturu uz prethodno dato obrazloženje EU Komisiji zašto nešto ograničavamo, tako da nije točna teza kolege Vukelića. Mi smo, Hrvatska je tražila 8 izuzeća u prošloj godini za neke kulture i dala je jasna ograničenja. Međutim, sporan mi je i članak 34. stavak a. Na direktive EU ne zabran
Hvala lijepa kolega. Pa evo da ne bi bilo zabune, to što ćemo mi podržati ovo izvješće ne znači da mi podržavamo ove, one koji su obuhvaćeni u negativnom kontekstu u izvješću, da se sada ne bi dogodilo da javnost ili oni sami to protumače kao da mi njih ne podržavamo. Ne. Ali očekujemo da će sljedeća revizija dati odgovore na pitanje što je bilo sa tim ljudima ukoliko se radi o istim osobama. Jer kažem, imamo mnoštvo primjera iz tih jedinica lokalne samouprave u kojima se doista, blagi je izraz harači ali radi se svašta. Ja to kažem i iz osobnog iskustva. I reći ću vam, jednom sam grad napuštao, jednom sam firmu napuštao iz razloga radi kojih nisam želio sudjelovati u nekim radnjama koje se opisuju ovdje u ovom izvješću. Što je najgore mnogi od tih ljudi na koje se ova izvješća odnose su se tako dobro ušančili u svojim sredinama da ni kaznene prijave ili prijave nadležnih organima ili institucijama ne daju nikakve rezultate u smislu korekcije njihova ponašanja a kamoli sankcioniranja ali itekako znaju biti pogubna za one koji su pokušali spriječiti takva ponašanja. Dakle ja kažem, ovdje se ne radi o tome da li mi znamo ili ne znamo, evo revizija je rekla u 80 i nešto slučajeva imamo neke greške. Ne kažemo jesu li to velike, male, onakve su kakve jesu. No kažem i tu stvar staje ali stvar je u nama ovdje da li ćemo pokušati kreirati izmjenu zakonskih propisa kojima ćemo to sankcionirati na takav način da to bude demotivirajuće za ove. Znamo i sami svi koliko imate ustanova, firmi, čega gdje rodbina vozi službena vozila od ustanove ili poduzeća a da ljudi zaposlenici kojima je posao da se koriste tim službenim vozilima ne mogu doći do tog službenog vozila moraju koristiti svoje kako bi sačuvala radna mjesta. Imamo niz takvih primjera. I ako bude jednom došlo do obračuna sa tima itekako ću rado u tome sudjelovati. Poštovani kolega, moje izlaganje nije bilo upereno ni prema jednom pojedincu, dakle ne vidim razloga zbog čega se toliko uzbuđujete. Nekako kao da se vi brani
Hvala lijepa. Hvala lijepa, g. potpredsjedniče. Ja bih počela ovo moje izlaganje u ime kluba o povijesnim okolnostima. Naime, povijesne okolnosti i stoljetne migracije učinile su, čuli smo mi to nekoliko puta danas, doista su učinile hrvatski narod jednim od rijetkih naroda koji broji gotovo jednak broj pripadnika u domovini i izvan nje. I upravo zbog toga, izuzetno je važno da se od djelu tog hrvatskog naroda, izvan njenih granica brinemo institucionalno. I mislim da u ovom pristupu doista ne bi trebali nekako izlijevati žuč, da bi trebali imat malo više nekako razumijevanja i pa ja bi rekla i skoro totalno jednog konsenzualnog pristupa. Kako strategija te skrbi zapravo ne bi ostale nerealizirane i kako bi se osigurala jedna kvalitetna, ja bih rekla platforma koja će adresirati ove različite potrebe pripadnika hrvatskog naroda diljem, aktivnosti ovog Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan Hrvatske je doista ja bih rekla od vrlo iznimne i velike važnosti. Ured je u 2019. g. u skladu s Ustavom RH kojim se svim Hrvatima izvan RH jamči osobita skrb i zaštita, nastavio je s radom na ostvarenju i ostvarivanju ciljeva i zadaća definiranih upravo strategijom i Zakonom o odnosima RH s Hrvatima izvan RH. Jednaka pozornost u tom radu posvećena je i svim našim zajednicama izvan RH, imajući u vidu sve njihove specifičnosti. Hrvati u BiH-u strateški je interes Hrvatske Republike, što trajno i naglašavamo i nikada nećemo prestati naglašavati, kao što je i povezivanje i osnaživanje odnosa s Hrvatima u BiH-u, očuvanje njihove jednakopravnosti te jačanje hrvatskoga identiteta u toj zemlji. Kako je vidljivo iz izvješća koje je podnio državni tajnik Zvonko Milas, učinjen je značajan pomak u vidu konkretnije i kontinuirane podrške kako strateškim institucijama, tako i ostalim značajnim programima i projektima u BiH-u. Ta potpora vidljiva je ne samo kroz pojačano financiranje nego i kroz vidljiv angažman na području BiH-a, svugdje gdje živi hrvatski narod. Posebice je to vidljivo put
Hvala lijepa kolegice Petir. Pa evo ga, najveća podrška države je izgradnja preloške zaobilaznice vrijedne skoro i 100 milijuna, a naravno naši ciljevi su, evo neki dan smo slavili Dan grada, otvorili prošireni dio gospodarske zone kompletno komunalno opremljeni, ali moram reći da je od 16,2 hektara zemljišta ostalo još na raspolaganju samo 2,7 hektara, znači da gospodarstvo teži i naravno nama je cilj, idemo u POS-ovu stanogradnju mada nisu uvjeti s obzirom na visoke cijene ovoga izgradnje, ali idemo, moramo jer smatram da mi kao JLS moramo biti primjer da izgradimo stanove da 20-tak mladih obitelji ostane u Prelogu, u Međimurju, u Hrvatskoj, bit će djece, bit će puno vrtića i, a to nam je cilj da demografski ne stradamo. Hvala lijepa. Ja mislim da će ove prekršajne ili kaznene odredbe, ja sam to i rekao u govoru uozbiljiti pojedine čelnike, ali ja ću vam reći još jednu stvar. Postoje male općine, male JLS i mislim da će oni trebati te male jer imamo mi u Međimurju, Donji Vidovec, Donja Dubrava, Kotoriba, Sveta Marija, možda će te JLS razmišljati o zajedničkim službama. Općine će trebat imati jake ljude u financijama i u gospodarstvu da bi mogli ovoga normalno i kvalitetno funkcionirati. A šta se tiče ovih šerifa, pa mene nikad niko nije nazvao šerif i mogu svakoga hvala Bogu pogledat u oči i nastojim se ponašati normalno i kulturno i biti čovjek od naroda u svojoj sredini u kojoj živim i radim.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ponavljanje je majka mudrosti, pa zato nikad nije dovoljno ponoviti neke stvari. Pa kolega Maras, kad ste se već ponudili kao predsjednik Povjerenstva za zaštitu okoliša, evo konkretno ja tražim pomoć da uputite mjerodavnim institucijama pitanje koliko smo imali prijava za ilegalno šljunčarenje i koliko smo imali konkretnih rezultata, ali to doslovno. Ja moram reći da moje kolege koji su isto načelnici, gradonačelnici se bore sa takvim, tim problemima. Na žalost institucije ne rade, ovo sad nije vezano uz ovu vlast ili bilo koju drugu vlast. Mi se doslovno borimo sa takvim ljudima, sa poduzetnicima koji rade i ništa ne možemo napraviti. Prijavljujemo. Te prijave se slažu tamo i ništa se ne događa. Znači konkretno ako možete pomoći postavite pitanje da vidimo koliko je bilo prijava i kaj se riješilo. I konkretno, kaj da radimo mi načelnici, gradonačelnici po tom pitanju? Kako riješiti taj problem? I ovo što ste vi govorili o zaštiti zraka u Slavonskom Brodu dajem vam apsolutnu podršku da vi kao predsjednik povjerenstva stalno postavljate pitanje makar možda i potpredsjedniku to bilo glupo. Sto puta ponoviti. Ja ne mogu ni predočiti si kako bi se osjećao da živim u Slavonskom Brodu i da moja djeca, moje troje djece živi u neposrednoj blizini Rafinerije u Slavonskom Brodu i da se ništa već desetljećima ne događa. Ja mislim da bi mi svi trebali se zapitati da li bi svoju djecu dali da žive u Slavonskom Brodu i ništa ne poduzimamo, ni oni prije lijevi, ni desni, ni danas, ni sutra. Građani jednostavno se, ja mislim da je jedino rješenje za njih da se odsele iz Slavonskog Broda, onda govorimo o tome da nemamo ljudi u Slavoniji ili ne znam gdje. Kao predsjednik povjerenstva mislim da bi i tu mogli puno napraviti i stalno govoriti o tome da moramo štititi naše građane. Hvala lijepa.
Pa ja moram stvarno ispraviti netočan navod uvažene zastupnice koja je rekla da Nacionalno vijeće za sport može postati političko tijelo i da nije ništa drugo nego može postati jedna skupa administracija i da nadležnosti tog Nacionalnog vijeća za šport može i dalje raditi Hrvatski olimpijski odbor, odnosno ministarstvo itd. A mislim da, neće mi zamjeriti uvažena zastupnica, nije ona baš jako vezivana uz sport, to nije njena domena, ona je koliko ja znam ekonomista i to bi trebala više o tom. Ali ja bih vam htio reći, nikako nemojte dozvoliti da Hrvatski olimpijski odbor, on je od osnutka '91. godine najviše nevladino nacionalno tijelo, sportsko tijelo i djeluje sukladno odredbama Olimpijske povelje, Zakona o športu i Zakona o udrugama. A to je da potiče suradnju športa i sportskih natjecanja te osigurava i unapređenje suradnje u sva 69 nacionalna saveza. I vidite, ostale zemlje, npr. u Francuskoj posebno Ministarstvo za sport, Mađarska ima Samostalni državni ured za sport, Luxemburg ima Nacionalni institut za šport, Poljska ima ministarstvo za edukaciju športa. Prema tome, sve druge zemlje imaju, pa dozvolite da nam stručno Nacionalno vijeće određuje kako će se razvijati. Baš stručno vijeće kako će se razvijati u športu naše djece. Hvala.
Ne pada mi na pamet da komentiram kolegu Bačića, to će on sam. Rekao bih sljedeće da osim što mijenjamo zakone u prvom redu da mi moramo početi mijenjati sebe, da u svojim raspravama trebamo doprinijeti i razumijevanju problema i rješavanju problema. Da se, da je poželjno da se što manje bavimo politikanskim temama, da iskazujemo spremnost da budemo odgovorni u ponašanju, određenih rasprava u kontekstu određenih zakonskih prijedloga i rješenja. Ali definitivno dok mi ne budemo riješili i katastar, ne budemo riješili zemljišne knjige, ne budemo riješili katastar pomorskog dobra, dok se pojedine državne institucije ne prestanu ponašati poput države u državi, dok ne počnemo propitkivati njihovu odgovornost, dok ne počnemo propitkivati njihovu efikasnost rada, dok ne počnemo govoriti o tome da Hrvatska povlači pretjerano, premalo sredstava iz EU fondova mi nećemo napraviti nikakav konkretan iskorak naprijed. Dakle vratiti ću se na ono što sam rekao. Ovaj zakon neće promijeniti ništa, prepoznajem intenciju predlagača no nama treba jedan sasvim novi, uređen i efikasan sustav.
Gospodine predsjedniče, predstavnik Vlade, dame i gospodo zastupnici. Prijedlog zakona o kreditnim unijama kao financijske institucije u kojem poslovanju sudjeluju svi članovi na načelu uzajamne pomoći, štiteći svoj interes. Dosadašnji pravni okvir ovih institucija sadržan je u Zakonima o štedno-kreditnim zadrugama. Kako nijedne odredbe nisu uvažavale određene probleme u poslovanju dolazilo je do problema u smislu kriminala, prevara i gubitkom imovine štediša. Na taj se način gubilo povjerenje u financijske institucije i općenito u pravni sustav države. Kreditne unije u Republici Hrvatskoj imale su određenu tradiciju. One su bile i prije rata, formirale su se da li po cehovima, da li po nekim interesnim družinama ili kako drugo. Kreditno-štedne zadruge bez razlike u problemima koje su ih pratile, neke su se potvrdile i radile te na taj način potvrdile. Govorimo o takvim štedno-kreditnim zadrugama koje su ostvarile dosta visoki kapital i jako dobro posluje. One bi i dalje htjele ostati u kreditnim unijama, međutim kreditne unije imaju dosta mali opseg rada koji već oni sada obavljaju pa će biti prisiljeni da se pretvore u štedne banke. Međutim, štedne banke imaju dosta visoki taj kapital koji mora biti pa ne znam kako će to biti. Kada bi bilo moguće da te kreditne unije ima nešto blaži taj odnos prema njima i općenito da se poveća opseg njihovog rada, to bi bilo znatno bolje. Radi toga i kreditne unije imaju svoje mjesto i podržavamo donošenje tog zakona. Međutim, radi poboljšanja zakona imamo određene primjedbe, na određene članke zakona dali smo i amandmane. Prije svega izostavljeni su poslovi platnog prometa za obrtnike. Isto je bilo dozvoljeno štedno-kreditnim zadrugama nakon predanog elaborata i zadovoljenja tehničko-tehnoloških uvjeta na način koji se propisan za banke. Ograničavanje kreditne unije na jedinice lokalne samouprave suprotno je ustavnim načelima o pravu čovjeka koje se odnose na protok kapitala i suprotno je načelima Europske unije u smislu globali
Hvala lijepa. Poštovani g. potpredsjedniče, poštovana ministrice sa suradnicima. Ja ću ipak nastaviti u revijalnom tonu s obzirom da smo dobar dio dana potrošili na Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima pa ću se za razliku od tog vremena ipak malo posvetiti ponešen možda pohvalom g. kolege Ivanovića glazbi, čl. 45. koji u stavku ovog zakona kaže „hrvatska glazba mora činiti najmanje 25% dnevnog objavljivanja glazbenog programa predviđenog programskom shemom radijskog programa od čega najmanje 20%“, ponavljam, „od čega najmanje 20% mora biti objavljeno između 6 i 22 sata“, to je nešto na šta sam stekao sam dojam na šta ste ponosni. I dobro je to da se štiti hrvatska glazba u eteru iako smo svjedoci da su u postupku ucjenjivanja recimo diskografije ukinuli hrvatski noćni glazbeni program na HRT-u jer cijeli onaj Zakon o autorskom pravu nema nikakvog smisla ukoliko se ta djela, djela naših autora izvođača ne koriste u eteru. Nema podloge za financijsku isplatu, ali zaštiti nekoga je dobro posebice što i inače zakonodavac štiti ugrožene vrste od izumiranja, a najčešći razlog izumiranja je čovjek i njegovo djelovanje, tako da se kod već štite naravno i sredozemna medvjedica, hrčak, žabe i neke vrste domaćih životinja poput goveda, konja i magaraca, a ovim zakonom dakle štitimo hrvatsku glazbu na način da smo propisali 25% dnevno hrvatske glazbe od čega 20% između 6 i 22 sata. Mi smo inače rijetka zelja u kojoj domaća glazba još nekako preživljava, čak smo uspjeli zadržati jednu svoju diskografsku kuću kao … kompaniju što inače u Europi nije slučaj posebice u zemljama tranzicije i izvrsno smo organizirali sustav kolektivne zaštite. A domaća glazba je predominantni dio svih hrvatskih zabava, svih hrvatskih veselja, mislim da o tome ne treba previše govoriti. Ja mislim da je omjer domaće i strane glazbe na hrvatskim veseljima, okupljanjima najmanje 90:10 u korist domaće glazbe. Svugdje je tako osim u hrvatskom eteru, da ne govorimo o hrvatskoj narodnoj glazbi, ona je po
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Moje pitanje je iz domene Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i želio sam ga predstaviti potpredsjednici Vlade Jadranki Kosor koja se bavi tom problematikom. Mislim da će koliko sam informiran odgovor dati državni tajnik pa bih ga ja postavio. Pet godina je prošlo od donošenja Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina, a neki bitni segmenti iz ovog zakona se uopće ne sprovode ili sprovode izrazito slabo i zanemarljivo. Usprkos slovu zakona pripadnici srpske i drugih manjinskih zajednica značajno su podzastupljeni u pravosuđu, Ministarstvu unutarnjih poslova, državnoj upravi te tijelima lokalne vlasti. Iako se pokušalo donošenjem novih zakona i nekih redovitih mjera stanje popraviti, to se nije dogodilo, niti je došlo do poboljšanja u zapošljavanju. Imamo loše planove prijema u državne institucije i ministarstva, vrlo česte primjene diskriminacije što ozbiljno narušava zakonodavne okvire te koči proces povratka i reintegracije. Sve to dovodi do lošeg funkcioniranja pojedinih službi i institucija i nekih teritorijalnih jedinica. Znamo da Vlada priprema posebne mjere za provedbu ovoga Zakona, da se neke odnose baš na zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina u tijelima državne uprave, pravosudnim tijelima te jedinicama lokalne i područne uprave. Pitanje glasi, na koji način i u kojem roku Vlada može učiniti vidljivom primjenu Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina, posebno ovaj članak 22. stavak 1. do 4., koji se odnosi na srazmjernu zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina u zapošljavanju? Pa mogu biti samo djelomično zadovoljan ovim odgovorom. Nadam se da će zaista Ustavni zakon postati stariji od zakona pojedinaca koje vrlo često vidimo. I navesti ću primjer Vukovara gdje je u posljednje vrijeme kada se donosi akcijski plan od 7 kandidata u gradsku upravu primljeno svih 7 kandidata većinskog naroda, niti jedan predstavnik nacionalne manjine.
Pa evo uvažena kolegice Holy, ja sam vas slušao i slažem se s vama. Ja sam htio samo dodat, vi ste pričali zapravo o tome kako ljudi teško mogu u praksi razumjeti, ja se s vama apsolutno slažem. Mnogi od ovih spojeva pa eto poliklorni … dakle spajanje atoma vodika kako mogu biti zamijenjeni sa do 10 atoma klora meni ne znači ništa. Ali kad ja uđem u izvore i kad pročitam ono o čemu govorimo, a to je Stockholmska konvencija, onda kad znam da zapravo nastajanje problema u zaštiti okoliša dolazi od spaljivanja smeća, od raspadanja lešina na otvorenom od najčešće stoke, zatim kad dolazi do ispuštanja plinova zapravo od rafinerija kao što smo maločas imali čuti, onda zapravo nije čini mi se dovoljna priča o tome da se samo subvencije ograniče. Ja mislim da bi bilo dobro ograničiti i pravo gospodarenja u toj aktivnoj gospodarskoj grani kad se uporno onaj koji se bavi gospodarskom granom ne pridržava propisa o zaštiti okoliša i mislim da bi na tom tragu zapravo trebalo osigurat da se ospori takvo pravo ili u konačnici da se oduzima na neki način pravo naravno sukladno zakonu ukoliko se narušava interes zdravlja i građana u okolici, ali evo i interes gospodarstva u načelu jer zapravo ne samo da šteti i građanima nego i gospodarstvu u cjelini u konačnici takav način funkcioniranja u sklopu zaštite okoliša.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući, gospođo Jelavić sa suradnicama, gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Kao što je bilo istaknuto i u ranijim izvješćima i nadalje se napominje veliki broj problema u radu centara za socijalnu skrb vezan uz nedovoljan broj stručnih radnika, nedovoljnu edukaciju i stručnu podršku nadležnog tijela a što u određenom broju slučajeva dovodi do nedovoljnog angažmana te površnih i pogrešnih procjena. Kako ovakva situacija traje već dugi niz godina bez izgleda za njezino rješavanje stranke osjećaju izuzetan otpor kad ih se upućuje u centar kao mjesto gdje bi trebali naći odgovore na određena pitanja i mjesto na kojem će dobiti pomoć u rješavanju svog problema. Naglašava se potreba osiguranja dovoljnog broja stručnih radnika, iznimno je važna bolja povezanost i suradnja svih institucija uključenih u zaštitu djece. Radi ostvarivanja više razine zaštite djece u postupcima razvoda braka i odlukama o roditeljskoj skrbi također se ukazuje na potrebu efikasnijeg vođenja sudskih postupaka uz dodatnu senzibilizaciju i edukaciju sudaca iz područja koja se odnose na psiho-socijalne aspekte razvoda braka i osobitosti psiho-fizičkog razvoja djeteta kao i djetetove reakcije u izrazito stresnoj situaciji razvoda braka roditelja. Tijekom 2008. godine ured je postupao i po prijavama koje su se odnosile na nasilje nad djecom. Svaki oblik nasilja nad djetetom ima svoju težinu i ostavlja trajne posljedice. Međutim, seksualno nasilje je daleko najteži oblik nasilja nad djecom. Iako se tradicionalno smatra da su seksualni zlostavljači djece nepoznate osobe statistički podaci govore nešto sasvim drugačije. Seksualni zlostavljači nalaze se upravo u obitelji, u kući počinitelja ili same žrtve, tj. u oko 80 do čak 90% slučajeva žrtva poznaje počinitelja. Zlostavljači su pri tome osobe koje su djeci bliske, uz koje su djeca emocionalno vezana, u koje imaju povjerenje i od kojih očekuju zaštitu. Prepoznavajući trend porasta, ured pravobraniteljice
Poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, kolege i kolegice. Gospodin Lesar, vi ste rekli pitanje članarine kao jednoga od momenata u osnivanju ove komore odnosno ono što je mislim bitnije da ta još jedna članarina sigurno opterećuje konkurentnost naše poljoprivrede. Šta to znači? Pa znači da svaki hektar ili svako grlo da će biti opterećeno ta proizvodnja sa tog hektara ili proizvodnja kilograma kod jedne životinje, da će biti opterećeno sa još jednim dodatkom odnosno da ćemo na taj način sigurno biti manje konkurentni. Zbog toga ono što je bitno i što bi trebalo ministarstvo napraviti svakako da vidi gdje se može smanjiti te obaveze i ta konkurentnost da se poveća naše poljoprivrede. Jer upravo to traže danas i ostale grane industrije i ostalih privredne grane u Hrvatskoj. Pa prema tome, posebno kada naši proizvodi često puta nisu konkurentni upravo zbog te cijene, zbog skupoga goriva, zbog gnojiva, zbog sjemena itd. obaveze koje će proizlaziti prema plaćanju još jedne od članarina a obvezatnost već postoji i prema nekim drugim asocijacijama normalno da će poskupiti taj proizvod i smanjiti konkurentnost naše poljoprivrede a ulazak u Europsku zajednicu je pred vratima. Prema tome, ne znam kako ćemo se moći nositi sa njihovom konkurencijom. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zamjenice ministra, predstavnikom suradnikom Vlade. Evo ja bih htio sa jednog drugog stajališta napraviti jedan kratki osvrt na ovu problematiku. Dakle podržavajući ovaj zakon o izmjeni Zakona o Hrvatskim šumama moram istaknut da mi je jasna namjera da se gospodarski subjekti oslobode dijela opterećenja jer moraju plaćati naknadu za korištenje OKFŠ kao neporeznog davanja koji se sada umanjuje. Koliko će to utjecati koliko je to do sada utjecalo na pomoć šuma i njegovo obnavljanje pitanje je za posebnu analizu. Naravno ne želim ovdje govoriti o prednosti i očuvanju šuma jer mislim da nikoga ne treba u tako nešto uvjeravati. No ja bih se ovdje osvrnuo na ono nezaobilazno dakle opet na tvrtku Hrvatske šume kojima država gospodari odgovarajućim prostorima i zemljištima odnosno resursima šuma. Pri tome ne želim govoriti o financijskoj analizi u sustavu tvrtke Hrvatske šume jer će to valjda biti predmet posebnog izvješća o poslovanju Hrvatskih šuma kao i drugih javnih tvrtki. No, promatrajući ta područja sa pozicija jedinica lokalnih samouprava moram istaknuti da je potrebno korjenito restrukturiranje i stvaranje drugačijeg odnosa u korištenju takvih resursa. Ovim ne želim dati doprinos u traženju nečeg što ne bi valjalo u funkcioniranju sustava Hrvatskih šuma jer će to netko drugi preispitati, no zasigurno želim da se neki odnosi raščiste i resursi dovedu u funkciju investicijskog i gospodarskog rasta u sklopu jedinica lokalne samouprave. Naime, postoje područja koja godinama nisu pod šumom niti su u postupku pošumljavanja, potpuno su ogoljena, a njime gospodare Hrvatske šume. A ne bih rekao da su to izgrađeni ni protupožarni putevi, tu nema ničeg. Naime ima nečeg, ali to je jedna skroz druga djelatnost kojom se ne bave Hrvatske šume. Naravno, na tom području Hrvatske šume razvijaju aktivnost odnosno daju u zakup takvo zemljište za istraživačka polja mineralnih ruda i za kamenolome naravno, naravno uz koncesiju koju odobrava Mi