EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi ministre, ne znam kako vama izgleda ova situacija u kojoj mi dnevno svjedočimo, ali imamo na jednoj strani sjaj hrvatske politike, tj. politike koju vodi Vlada. Njoj svjedočimo dnevno. Premijer kaže, ministri putuju Hrvatskom, govore odlično politiku koja nema alternative. A onda svaki tjedan imamo odluke, zakone koje trebaju na neki način poravnati ili sanirati učinke te takve sjajne politike. Jedan od takvih zakona je očito i ovaj. Slažemo li se u tome? Vidjet ćemo u vašem odgovoru. Meni to ne izgleda logično, jer ako je dobra politika mi sa ovakvim zakonima ne bi trebali imati uopće nikakvih problema. Međutim, vi kažete FINA će biti u postupku. Očito FINA postaje kartica za sve ove Vlade, ovrhe, blokade, stečaji, predstečajne nagodbe, otpisi itd. Isto ste propisali da će FINA od 1.1.2015. sudjelovati u ovrhama nekretnina umjesto sudova. Međutim, po podacima FINA-e jučer sam pročitao ni jedan zahtjev u tri i pol mjeseca nije stigao na FINA-u o ovrhama nad nekretninama onih dužnika. O čemu se tu radi? Da li su nam lokalni suci i dalje u sprezi sa onima koji jedini i isključivi smiju kupovati te nekretnine i to po vrlo sumnjivim vrijednostima koje dosižu niti trećinu ili petinu vrijednosti tih nekretnina. Zašto se to dešava? Očito će se dešavati i ovdje. Što to onda FINA radi? 5500 nekretnina u 5 godina je otišlo na ovrhama. To vam je gotovo tri do četiri dnevno. Prije godinu dana kod vas su prosvjedovali korisnici iz RBA zadruga i štedionica, prije godinu dana. Što ste napravili za njih? Primila ih je zamjenica, rekli ste im možete učiniti to i to i doviđenja. Pa evo već nekoliko mjeseci se o tome govori. Zašto država nema snage napraviti moratorij od godinu dana da se konačno utvrdi što institucije Hrvatske mogu utvrditi po tom pitanju da li su ti krediti legalni ili nelegalni, jer će oni i po ovom zakonu izgubiti nekretnine, a možda su sudjelovali u poslu u kojem ima radnji koje nisu dozvoljene Zašto im ne pomognete i što ćete u
Hvala lijepa poštovana kolegice. Dakle prema podacima, 73% ispitanika u Hrvatskoj protivi se zabrani pobačaja, a za prekid trudnoće ako ona ugrožava život majke zalaže se 86% ljudi. To su podaci. Druga stvar, ponovo naglašavam, ono što smo mi htjeli uvesti u ustavne promjene. Dakle žena ima pravo slobodno i samostalno odlučivati o rađanju. Država osigurava pretpostavke za ostvarivanje tog prava. I opet kažem mi nismo nigdje naveli da je to isključivo pobačaj, ubojstvo ili ne znam što nego odluka o rađanju. Dakle, ovdje ima više metoda pa uključujući i neke druge metode otklanjanja začeća koje ne uključuju ove IVF, MPO odnosno oralnu kontracepciju AB itd. Pitala sam kolege iz vladajuće nek mi točno definiraju koji to članak Ustava jasno kaže da zamjenjuje ovo što mi tražimo. Mi smo usmeno iskomunicirale da se pozivaju na Članak 35 al to toliko općeniti članak. Hvala.
Hvala. Kolegice Tatjana lijepo ste to iznijeli, i slušajući vaš prijedlog, dali ste mi jednu zanimljivu ideju na razmišljanje, rekli ste da se probamo staviti u tu situaciju, tih radnika, i ja sam se stavila u tu situaciju, da li se vi možete staviti u tu situaciju i zamislite da mjesec dana radimo, dolazimo ovdje na Markov trg, boravimo na sjednicama, i onda dođe kraj mjeseca i početak sljedećeg i hops nema plaće. Pa tako jedan mjesec, pa tako drugi mjesec. Ne mogu zamisliti taj užas, taj teror, taj osjećaj beznađa i bespomoćnosti i mislim da kada bi svi mi skupa nas 150 zastupnika preživjeli to iskustvo samo 2 mjeseca ne treba ništa više, mislim da bi objeručke svi digli ruke za ovaj zakon i podržali ga.
Odbora za zakonodavstvo prihvaćamo ali ne sve. Članak 16. prihvaća se. Članak 16. pardon ne prihvaća se. Oprostite. Ispričavam se. Članak 16. ne prihvaća se. Uz obrazloženje. Suvremeni način… Zato što bi u konačnici prihvaćanjem ovoga prijedloga sve išlo, snosio bi troškove potrošač Članak 125. prihvaća se. Članak 144. i 145. prihvaća se. Članak 149. prihvaća se. Članak 153. prihvaća se. Članak 155. prihvaća se. Uz obrazloženje… I imamo… Prihvaća se ali smo ga dopunili, ako mogu pročitati. Prihvaća se na način da se u glavi VII ugovora sklopljen na daljinu u članku 38. Konačnog prijedloga Zakona o zaštiti potrošača dodaju stavci 2., 3. i 4. koji glase: "Zabranjuje se objavljivanje oglasa u javnim glasilima za 060 brojeve ako se uz svaki objavljeni oglas za telefonske usluge 060 ne objavi naziv i puna adresa trgovca te fiksni telefonski broj i matični broj tvrtke koja pruža navedene usluge. Telekomunikacijske u stavku 3. telekomunikacijske tvrtke koje u Republici Hrvatskoj pružaju usluge 060 brojeva dužne su oformiti javni telefonski imenik tih brojeva s naznakom usluge i njezine cijene, imenom tvrtke koja je vlasnik navedenog broja, matičnim brojem tvrtke, punom adresom i fiksnim telefonskim brojem. I četiri. Bez dostupnosti navedenih podataka trgovci ne mogu pružati usluge 060 brojeva te da se u prekršajnim odredbama u članku 145. stavak 1. iza podstavka 19. dodaje novi podstavak 20. koji glasi: "Postupi suprotno odredbama članka 38. stavak 2., 3. i 4. ovog zakona." Hvala.
Poštovani zamjeniče, predsjedniče Hrvatskog sabora, zamjenice ministra. Gospodine zastupniče i mnogi saborski zastupnici koji ste ovdje govorili, želim reći da ako ne budemo nešto mijenjali, a upravo svrha svega ovoga je promjena da investitori imaju jasnu garanciju da mogu brže svoj kapital ovdje ostvariti, uložiti i stvarati ono za što dolaze, a to je dobit i zarada. Mi ne možemo investicije ostvariti po postojećem stanju za četiri i pol godine. Jedan investitor treba čekati sve moguće dozvole s obzirom na sve naše državne aparate i birokracije koju imamo. Kad ste spomenuli Vukovar, upravo taj investitor koji želi ulagati u Vukovar ne želi započeti uopće razmišljanje o ulaganju dok ne dobije jasnu garanciju hrvatske Vlade da će ta njegova investicija brzo biti realizirana. Neke druge susjedne države su posebne zakone ministarstva formirali da bi te investicije bile ubrzane i privlači investitore u svoje države. I dajte se dogovorite, nemojte jedni drugima replicirati, nego hajmo konkretno, konstruktivno razgovarati. Valjda će to bit nakon vaših međustranačkih izbora daleko lakše raditi u ovom Saboru. Pa doista gospodine zastupniče i gradonačelniče iznenadili ste me. Ja sam mislio da ćete vi doista replicirati na temu o kojoj sam ja govorio, a vi krenuli u politiku, vi krenuli u stranačke izbore. Pa nisam ja o tome čovječe Božji ništa govorio. Ja sam govorio o struci, a vi svoju repliku iskoristili da bi meni politički replicirali. Pa ja da sam o tome htio govoriti onda bih daleko rigidniji bio i imao bih daleko drugačiju retoriku, ali to mi nije bio cilj. Nego mi je bio cilj kako i na koji način unaprijediti energetiku u Hrvatskoj, a pogotovo obnovljive izvore kroz koordinaciju, kroz vjetroelektrane, kroz sunčevu energiju, kroz mini hidroelektrane. Pa to mi je bio cilj čovječe, a ne ovo što vi govorite.
Kažu nam da se cijepljeni mogu zaraziti i prenositi bolest radi čega cijepljenje nema smisla. Netočno, istina je da se cijepljeni mogu zaraziti i da mogu prenositi bolest no osim što se to događa u značajno manjoj mjeri cjepivo značajno štiti od teškog oblika bolesti i smrti od covida, radikalno smanjuje stopu hospitalizacija i radikalno smanjuje stopu smrtnosti. Dakle, visoka procijepljenost pretvara covid u malo težu virozu. Kažu nam da je više ljudi umrlo zbog mjera nego od covida. Netočno, ljudi su umrli jer su bile prepunjene bolesnicima oboljelim od covida, a zdravstveno osoblje nije moglo niti imalo kada liječiti pacijente oboljele od drugih bolesti. Dakle ljudi koji su umrli jer nisu mogli doći do tretmana, dijagnostike i svog liječnika nisu to mogli ne zbog toga što smo imali mjere nego zato što zdravstveni sustav nije mogao podnijeti opterećenje koje je proizvela visoka stopa novooboljelih od covida. Kažu nam da cjepivo protiv covida izaziva neplodnost. Netočno, ni u jednoj relevantnoj medicinskoj studiji niti u jednom istraživanju nije pronađena ikakva povezanost cjepiva i neplodnosti. Dakle, nećete ostati neplodni ako se cijepiti, no mogli biste ukoliko radi niske procijepljenosti i novih mutacija predugo ostanemo pod mjerama pa nećete imati priliku upoznati muškarca ili ženu svog života. Kažu nam da je cjepivo opasno. Netočno, ogromna studija provedena na 11 milijuna ljudi objavljena nedavno u JAMA-i što je najbolji medicinski časopis na svijetu pokazala je da nema ozbiljnih nuspojava nakon cijepljenja mRNA. Velika većina odluka koju donosite svaki dan ima veće statističke šanse da vas ubije, konkretno svaki ulazak u automobil, svaka vožnja avionom, popušena cigareta i čaša vina uvečer, kontracepcijske pilule i ljubav prema suhomesnatim proizvodima, koji kilogram viška imaju veću šansu da vas ubiju nego cjepivo, a covid pogotovo. Kaže nam zastupnica iz ovog sabora citirati ću je još jednom „da je svaka četvrta cijepljena osoba u Hrvatskoj umrla“, netočn
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice Pa evo današnje vrijeme ekonomskih i socijalnih promjena i brze tranzicije društva u društvo znanje, te demokratske situacije prema kojoj populacija u Europi sve starija javljaju se izazovi za novim pristupom obrazovanja i učenja. I upravo zbog toga sve se više raspravlja o toj ideji cjeloživotnog učenja odnosno aktivnostima učenja tijekom školovanja, tijekom života, a s ciljem unapređivanja znanja, vještine, sposobnosti kako unutar osobne, tako unutar građanske, društvene perspektive. Po prvi puta ideja tog cjeloživotnog učenja spominje se još i u Platonovoj REpublici, a evo tijekom godina to sve više i više podrazumijeva stjecanje i osuvremenjivanje svih vrsta sposobnosti, znanja, kvalifikacija od predškolske dobi pa do razdoblja nakon umirovljenja. Promicanje razvoja znanja i sposobnosti koje će omogućiti građanima prilagodbu društvu znanja i aktivno sudjelovanje u svim sferama društvenog i gospodarskog života, te na taj način utjecanje svakog pojedinca na svoju vlastitu budućnost. Ovo pred nama danas je jedan od zakona koji predstavlja usklađivanje našeg zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU, a u pregovaračkom stajalištu za poglavlje 26 - Obrazovanje i kultura koje je još davne 2006. privremeno zatvoreno iskazana je spremnost Hrvatske za punopravno pristupanje programima zajednice tj. EU, Programu za cjeloživotno učenje i Programu mladi na djelu. Memorandum je potpisan 7. prosinca 2010. godine, a budući da se radi o međunarodnom ugovoru koji financijski obvezuje i RH potrebno je donošenje zakona. Punopravnim sudjelovanjem Hrvatske u akcijskom programu i u području cjeloživotnog učenja, omogućava se javljanje pojedinca i institucija u Hrvatskoj na natječaj koji raspisuje Agencija za mobilnost i programe EU i Europska komisija, a sukladno tome provedba projekata u okviru predmetnih programa u HRvatskoj. Ovaj program kao najveći program EU u području obrazovanja obuhvaća 4 programa za osnovno-opće i
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ovim izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave ova Vlada pokazuje tendenciju k fiskalnoj decentralizaciji. Mi samo imali zadiranje u prihode jedinice lokalne i područne samouprave izmjenama poreznih zakona i prije nekih godinu i pol dana, kada se također radilo o izmjenama poreznih zakona, međutim tada s razlikom od današnje Vlade nije bilo ništa poduzeto nikakve mjere da se kompenzira gubitak za proračune jedinica lokalne samouprave. Ova Vlada dakle ima tendenciju za fiskalnom decentralizacijom a što između ostalog i sam ministar Linić u današnjem obrazloženju ovog zakona napomenuo da Vlada radi i na daljnjim izmjenama poreznih zakona i uvođenju poreza na imovinu koji će bitno doprinijeti proračunima jedinica lokalne samouprava. Ovo sve je na tragu i onog našeg obećanja iz plana 21 kada smo napomenuli da je neodrživo da danas lokalne jedinice sudjeluju tek sa 10% ukupnih poreznih prihoda te ima tendenciju kao što sam napomenuo o tom planu i našem predizbornom obećanju da se taj dio udio poveća na 15, 20%. I zbog toga mislim da ovaj zakon treba podržati, mislim da će ga podržati velika većina jer je on u interesu gotovo svih jedinica lokalne uprave i samouprave. Hvala.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Mrsić, pa meni je jasno zašto <PARTY> neće podržati ovaj naš prijedlog zakona i to razumijem nakon ove današnje rasprave i pogotovo nakon ovih izjava gospodina Sanadera i gospodina Felaka što ste rekli, a to je da bi zastupnici trebali od svoje plaće dati dodatak zaposlenima u Saboru koji rade u Saboru za minimalnu plaću. Tim izjavama su oni u biti pokazali osnovno nepoznavanje toga šta znači riječ „plaća“ jer tim ljudima prvo ne treba milostinja kao što ste vi rekli. Ti ljudi pošteno zarade svoju plaću i trebaju dobit adekvatne novce za svoj rad i moraju bit pošteno plaćeni. A na nama, naš zadatak nije davati nekome pomoć, nego donest zakone koji će tim ljudima omogućiti da budu plaćeni za svoj rad. E to je ono što mi možemo napraviti ovdje. I ja vas pozivam gospodo iz <PARTY>-a dajte podržite ovaj zakon i dugoročno i trajno dajmo ljudima koji rade u ovoj zgradi za minimalnu plaću veća sredstva, odnosno da budu pošteno plaćeni za ono što rade, a njima ne treba nikakva milostinja, ni pomoć. Evo toliko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem cijenjeni potpredsjedniče. Nisam očekivao da ću ovako brzo doći na red nema velikog interesa zato jer su stvari vjerojatno sve razriješene. Dakle ono što se je rebalansom proračuna uskladilo to je sada već ili potrošeno ili je strogo namijenjeno pa sam ja tako htio dati amandman na jučerašnju točku, dakle na rebalans pa mi je savjetovano da je to praktički neizvediva situacija da bi morali između ostaloga mijenjati i današnji zakon o izvršenju proračuna. A ja ću sada najaviti ono što ćemo napraviti kao prijedlog proračuna za 2017. godinu i buduće rebalanse u kojima bi mi kao saborski zastupnici trebali biti više involvirani, da li kroz klubove ili kroz savjetovanje, ovako donosimo na brzinu izmjene proračuna i Zakon o izvršenju proračuna i onda mi nemamo osigurane stavke, odnosno pravnu osnovu po kojoj bi mi željeli da se rasporede određena sredstva. A ja sam želio da se osim brdsko-planinskih područja i područja od posebne, sa posebnim statusom uvede i još jedan, još jedno područje u RH a to je pustinjsko područje. E sada koje pustinjsko, ja dolazim iz Đurđevca, dakle Đurđevački pijesci su hrvatska Sahara, od nedavno tamo imamo i nove stanovnike deve. Dakle mi smo vam po svemu pustinja i između ostaloga tamo proizvodimo plin. Mi imamo 40% svih zaliha plina u RH. Između ostaloga imamo 80% … u RH i mi primamo rudnu rentu u visini 3% tržišne cijene plina koji se prodaje na tržištu u RH. E sada gdje je problem i zašto bi nas kao hrvatsku Saharu trebalo staviti kako posebno područje i obeštetiti, on vam leži u činjenici da je Vlada donijela odluku 2014. kojom je odredila da će do kraja 3. mjeseca 2017. godine glavni opskrbljivač za kućanstva biti HEP. I onda je HEP kao glavni opskrbljivač između ostaloga dobio jednu cijenu koja nije tržišna. E sada kada se renta obračunava od tržišne cijene a na od one koja se postiže na tržištu mi smo u tom dijelu zakinute. A sad o kojem dijelu je riječ i zašto mi tražimo od onih 600 milijuna kuna koje je HEP iskazao dobit
Poštovani gospodine predsjedavajući, evo ja bi se u potpunosti složio sa kolegom i to je jedna stvar koju sam u svojem izlaganju u ime kluba propustio reći a to je da nije ista razina odgovornosti i nije ista razina korupcijskog rizika za sve dužnosti, dakle za sve one osobe koje su nabrojene kao dužnosnik sukladno ovom zakonu. Nije ista stvar da li netko obavlja dužnost ministra, predsjednika uprave nekog trgovačkog društva ili je saborski zastupnik iz opozicije ili opozicije ili recimo ne znam načelnik općine ili zamjenik načelnika općine. Mislim da se to treba itekako uzeti u obzir kada se diskutira o tome da li je netko ušao u nekakav sukob interesa ili nije i mislim da nije logično da se ljude blokira po godinu dana od toga da rade, da se unapređuju. Ja sam čak sa nekim ljudima imao i diskusiju na tu temu zašto bi netko zaposlio nekog bivšeg dužnosnika recimo kao člana uprave svojeg društva pa makar se ono bavilo i ne znam proizvodnjom palačinki. Ta osoba me uvjeravala da ne može postojati ni jedan drugi razlog osim ako joj nisi napravio neku uslugu. Ja se pitam kakvu uslugu kao što ste vi rekli kolega možemo napraviti mi konkretno saborski zastupnici ili recimo zamjenik načelnika neke općine nekome tko recimo ima firmu na drugom kraju Hrvatske i bavi se nekom jednostavnijom djelatnošću. Ali opet zakon kaže da to nije dozvoljeno. Ja smatram da zakon definitivno treba vama dat mogućnost da vi kao što sam i rekao u svom izlaganju morate moći uzeti u obzir u svakom konkretnom slučaju sve okolnosti, pa i to kakvu ste dužnost obavljali, da li ste sklapali neke poslove, kakav je vaš utjecaj bio i s čim se ta firma u kojoj biste vi htjeli raditi bavila. Mislim da svaka osoba ima pravo na nekakav dalji rad i unapređenje. Mislim da to nije dobro na taj način ograničavati. Hvala.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo, gospodo iz <PARTY>-a vi mene ponovno oduševljavate. Oduševili ste mi kad je Vlada vratila onu lakrdiju oko imenovanja članova u INA-i, u HINA-i gdje je to šetalo malo vamo malo tamo, pa ste vi onda pristali na jedno da bi Vlada odma rekla da vi to ništa ne kužite. Pa ste vi onda promijenili mišljenje i opet glasali onako kako vam Vlada kaže. Pa je tako isto bilo i oko PDV-a, tako isto će biti i oko nula promila, a isto se ponavlja i danas. Naš zahtjev uopće nije bio preispitivanje onoga šta je napravljeno nego onoga šta nije napravljeno. Sabor je donio odluku da oni nama moraju podnijeti izvješće svakih šest mjeseci i mi raspravljamo samo o tome da li su oni podnijeli izvješće i nisu podnijeli izvješće. Vi ih branite sada da su oni trebali obmanuti Sabor, da su oni trebali nama ili lagati ili s nama manipulirati i nama ne dati nikakvo izvješće. Nije točno. Vi kao većina, a mi podupirući to smo ih obvezali da podnesu izvješće. Da li su oni to napravili? Ma nisu gospodo. Nisu čak ni one prazne listove papira koje je Lesar pokazao, dostavili. Ni to nisu dostavili. I uopće se ne radi o tome da mi njima upućujemo kritiku da nisu nešto napravili dobro ili da su, nego nisu napravili ništa. Nisu izvršili svoju obvezu prema Saboru, a o njihovom radu ne želim uopće suditi, ali mogu pročitati nešto što se tiče direktno korištenje fondova, a kaže ovako. Glasnogovornik Ministarstva unutarnjih poslova Zlatko Mehun, potvrdio je da je europska komisija raskinula ugovor s MUP-om o financiranju gradnje prihvatilišta za tražitelje azila zbog nepostojanja lokacije za njegovu gradnju te da za to neće moći iskoristiti 940 tisuća eura iz CARDS programa 2001. godine, a on još kaže, ali istaknuo je da u tome ne vidi spektakularan problem. U međuvremenu smo još milijun i 200 eura "popušili" na tome, znači 2 milijuna. Kolega Kramarić se smije na ovom narodskom izrazu "popušili" ali stvarno smo "popušili". 2 milijuna eura nismo dobili. Za te novce ko
Gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici, ja sam se iskreno nadao da će državna tajnica kao predstavnica predlagatelja u uvodnom dijelu obrazlaganja ovih izmjena i dopuna Zakona o trgovini reći da se pogriješilo. Reći da se pogriješilo i da se ovim izmjenama ispravlja greška koja je učinjena. Zašto to govorim? Govorim s razloga što je i u prvom čitanju Odbor za turizam jednoglasno predložio da se ovlast određivanja radnog vremena prodavaonica i drugih oblika trgovine prepusti jedinicama lokalne samouprave znači općinama i gradovima. Da je slično mišljenje dalo i Ministarstvo turizma koje je sastavni dio Vlade. Da su amandmane podnijeli i zastupnici koji su članovi odbora, dio zastupnika članova Odbora za turizam ali i ostali zastupnici isključivo ili vezano na upravo radno vrijeme u trgovini koje je bilo određeno do 21 sat. No sve ta, te argumentacije nisu se prihvatile i ono što nam je poznato zakon je bio na snazi u tom dijelu nekih 15 dana i uredbom ga je mijenjala Vlada Republike Hrvatske. Evo ja ću reći da se prvi ja ne bih bio javio za diskusiju da sam od predstavnika predlagatelja dobio jedno takvo da tako kažem obrazloženje da se u tome pogriješilo ali nažalost to je izostalo i ove izmjene i dopune zakona koje su pred nama zasigurno mogu se podržati, mogu se podržati jer je upravo prihvaćen prijedlog da jedinice lokalne samouprave određuju radno vrijeme u tom rasponu od 6 do 24 sata, ali svakako založio bih se da se ubuduće više slušaju stavovi i radnih tijela i zastupnika koji svojim amandmanima žele popraviti tekst prijedloga zakona tako i Zakona o trgovini. Evo hvala.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, pred nama je Izvješće o provedbi plana razminiranja naše države za proteklu godinu. Evo moram reći u uvodu da klub <PARTY>-a ovo izvješće može primiti samo na znanje, a s obzirom na to koliko smo sredstava uložili u razminiranje bilo bi ga najbolje vratiti natrag Vladi. Jer ne možemo ostvariti cilj koji smo si sami sebi zacrtali i u Saboru i u Vladi "Hrvatska bez mina". Na ovakav način i ovakvim tempom kojim se radi to će biti tek kad vjerojatno nitko od nas neće biti više živ. Za nekakvih 60 ili koliko godina. ovakvim tempom se neće razminirati Hrvatska. I to je po meni osobni problem. Ove godine evo imamo i predstavnika predlagatelja. Lani kad smo o tome razgovarali čak nismo imali ni predstavnika predlagatelja, pa evo drago mi je da je državni tajnik ovdje i da čuje naša razmišljanja. Premda bih volio da su danas sa nama ovdje i predstavnici Hrvatskog centra za razminiravanje, a i naš dragi kolega savjetnik, naš inače kolega zastupnik Brodarac koji najviše poslova posvećuje tome. O ovome izvješću ja ne kažem, ovo je zbor točnih podataka, ali tempo sa kojim radimo mislim da ne možemo biti zadovoljni. Vjerujem da ćete se složiti sa mnom. Kad pogledamo kolike su još uvijek štete što ne možemo gospodariti sa cijelim prostorom one su ogromne. Ja mislim da čak i nema podataka o tome koliko bi one bile i koliko bi iznosile. Ja sam to zadnji put kad sam o tome govorio pokušao prikazati na primjeru šuma kolike su to štete. To su strahovito veliki iznosi koji nastaju zbog toga što se ne može gospodariti sa tim prostorom. A najviše ono što je praktički nemjerljivo je to da svake godine strada jedan broj ljudi. Prošle godine kaže državni tajnik nešto manje nego prije, ali i daleko više od godine prije, a svaka žrtva je tu nemjerljiva po iznosu vrijednosti, jer svaki čovjek je biće koje ima svoju veliku vrijednost i ono se ne može mjeriti u iznosima, nekakvim kunama ili ne znam čemu. U tom dijelu sa
Poštovana kolegice, postavlja se pitanje da li ovaj kaos o kojem ste vi govorili rezultat šlampavosti države ili njenog namjernog stvaranja nereda i kaosa. Zbog čega to govorim? Zbog toga što i u ovom iznimnom sektoru nemamo pouzdane baze podataka, kartu mineralnih sirovina sa državnom strategijom održivog iskorištavanja mineralnog bogatstva. Na žalost situacija nije ništa drukčija i u drugim sektorima koji se tiču prirodnih bogatstava pa tako u Agenciji za zaštitu okoliša koja bi trebala biti središnja baza iz kojih bi svi mogli dobivati podatke iz zaštite okoliša imamo totalni nered, nepostojanje konkretnih baza, isto i slično je sa Državnim zavodom za zaštitu prirode gdje nemamo niti karte staništa i sve to stvara jedan jako veliki nered, vidi se da država nema ni u jednom području koje se tiče prirodnih bogatstava nekakvu strategiju a to je vrlo žalosna situacija.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana gospođo ministrice. U biti htio bih iskomentirati prijedlog amandmana koji je išao ispred Odbora za poljoprivredu i pozdraviti inicijativu koja u one tamo kriterije koje se odnose na vrste proizvodnje uvodi i bavljenje rasadničarstvom i sjemenarstvom. Svjesni smo kako sad zbog ove situacije u Ukrajini i ruske agresije na Ukrajinu otvorila su se sad tu mnoga pitanja oko proizvodnje hrane, poljoprivrede i jedno od bitnijih pitanja je bilo sad i u ovoj proljetnoj sjetvi imamo li dovoljno sjemena i hoćemo li ga imati dovoljno za jesensku sjetvu. Pa vas molim komentar, informaciju ili kakogod, koliko smo mi kao država samodostatni u proizvodnji sjemena onih glavnih poljoprivrednih kultura koje su nam najbitnije? Hvala.