EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo ja ću se u ovoj svojoj raspravi ograničiti samo na prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, budući nisam stigao u onom djelu u ime kruga pa evo želim sada nešto reći. Evo ovo su druge izmjene i dopune navedenog zakona. Izvorno zakon je donesen u prosincu 2009. godine. Prve izmjene su bile u veljači 2011. godine. Dakle, ovo usklađivanje zbog, ovo su izmjene i dopune zbog usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije. Dakle, uređenje tržišta poljoprivrednih proizvoda odnosi se na uređenje unutarnjeg tržišta i trgovine s drugim zemljama, priznavanje proizvođačkih organizacija i sektorskih organizacija kao i posebne odredbe za pojedine sektore. Uređenje unutarnjeg tržišta obuhvaća tržišne intervencije te pravila koja se odnose na proizvodnju i uvjete stavljanje proizvoda na tržište. Tržišne intervencije se provode kroz nekoliko mjera sukladno ovom zakonu. Jedna od njih su i javne intervencije, mjere otkupa, skladištenja i prodaje proizvoda. A ovdje želim reći, da upravo naše ministarstvo, dakle Ministarstvo poljoprivrede ove godine je sufinanciralo s jednom kunom po kilogramu, dakle konzumne jabuke, a industrijske sa 55 lipa, za što je u proračunu osigurano 38 milijuna kuna. Kvote su određene u iznosu od 30 tisuća tona za konzumne jabuke i 15 tisuća tona za jabuke za industrijsku preradu i upravo je to jedna od mjera ministarstva koja je već provođena ove godine, upravo kako bi se pomoglo našim voćarima koji su, koje je ove godine pogodila elementarna nepogoda, i to dvije elementarne nepogode, nažalost, u proljeće mraz i evo sada suša. Dakle, uz ovu mjeru u ovom zakonu su i druge mjere, dakle potpora privatnom skladištenju, posebne interventne mjere, prilagodba ponudama zahtjeva tržišta, sustav proizvodnih ograničenja te sustav posebnih pomoći koji se provode u sljedećim sektorima, sektor mlijeka i mliječnih
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, poštovana predsjednice Upravnog odbora Fonda, poštovani predstavnici HPB Investa, kolegice i kolege. Evo meni neće biti tako možda lako govoriti kao gospodinu Hrelji koji je i umirovljenik i aktivni sudionik ovoga Fonda, a ja ću se još naravno načekati da budem u toj poziciji. Ali evo, mislim da je pred nama jedno izvješće koje je stvarno pozitivno, koje je izuzetno kvalitetno i dobro odrađeno kroz sve ove godine gdje mislim da možemo biti stvarno zadovoljni. I naravno da će i <PARTY> podržati ovo Izvješće o poslovanju Fonda od 2010. do 2015. godine. Zakon o Umirovljeničkom fondu donesen je i primjenjuje se radi izvršenja obveza proizašlih iz Zakona o provođenju odluke Ustavnog suda RH od svibnja 1998. godine kojim je uređeno obeštećivanje korisnika mirovine. Na temelju zakona osnovano je i poseban Umirovljenički fond iz kojeg je korisnicima mirovina i njihovim nasljednicima iz prvog nasljednog reda evo kako je i rečeno isplaćivale su se svote pojedinačnog obeštećenja na temelju ta dva modela A i B, gdje je znači model A isplata polovine svote obeštećenja u roku dvije godine i model B gdje se isplaćivalo kroz 6 godina uz dvije godine počeka. Ono što je izuzetno važno da je HPB Invest izuzetno dobro odradio ovaj posao, jer je inicijalno članovima Fonda posla obavijesti o članstvu i visini svote obeštećenja, izjave o načinu stjecanja i raspolaganja udjelima u Umirovljeničkom fondu za one koji imaju pravo na obeštećenje, ali i obavijesti u izračunu svote obeštećenja za one koji nemaju pravo na obeštećenje. Članovi Fonda su putem izravno propisanih zakonom odlučivali od izboru modela obeštećenja birajući jedan od ova dva koje smo naveli. HPB Invest je obračunao i dodijelio i kamate članovima fonda u ukupnoj visini od 2 milijarde i 300 milijuna kuna na način da se iznos kamate podijelio sa iznosom obeštećenja i tako dobiveni iznos pripisao iznosu obeštećenja članovima Fonda. Pripisom ovih kamata stvoreni
Pa evo kolegice Ingrid ja ne znam da li sam rekao da se radi o jednom zakonu ili da se radi o jednom rješenju, ali u svakom slučaju mislio sam na to da se radi o jednom kontinuitetu loših rješenja, a konkretno zakonsko rješenje mora u sebi sadržavati sve te moguće negativne procese koji su se događali prije toga pa onda ne mora nužno biti bijedno. Što se tiče glasovanja zastupnika, oni također svojim glasovanjem na neki način moraju pokriti sve ono što je loše bilo u svim mogućim i nemogućim razvojima jednog zakonskog rješenja u zadnjih 10-tak godina i zato ne smatram da je glasovanje za taj zakon jedno postupanje zastupnika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Vlade. Gospođe i gospodo ministri, prije svega dopustite da izrazim žaljenje zbog toga što ministar vanjskih poslova ima važnijih poslova, ali istovremeno sam sretan jer eto predsjednik Vlade odgovara na pitanja u Saboru i očito to svrstava među važnije poslove pa se možda i pridruži odgovoru na moje pitanje. Gospođe i gospodo mi smo svi zajedno svjedoci već prave rasprodaje hrvatskih nekretnina strancima i to poglavito na jadranskoj obali i otocima, ali i sto tako i u Zagrebu i u Slavoniji i u ostalim dijelovima Hrvatske. Kako bi stranci stekli pravo vlasništva nad nekretninama moraju dobiti suglasnost ministra vanjskih poslova. Dakle hoće li neki Slovenac, Mađar, Čeh, Rus, Srbin, Amerikanac, Nijemac ili Talijan postati vlasnik kuće, zemlje, otoka ili sela, odlučuje ministar vanjskih poslova. Koliko je takvih suglasnosti do danas ministar vanjskih poslova izdao i prema kojim kriterijima tu suglasnost on daje ili je to isključivo diskreciono pravo ministra? Hvala lijepo. Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Vlade. Ja namjerno nisam spomenuo da je potrebno mišljenje Ministarstva pravosuđa, ne suglasnost nego mišljenje, a tu se uglavnom radi o pravnim stvarima, o pravnim stvarima vlasništva i utvrđivanja stvarnog vlasništva. Nego sam težinu svog pitanja stavio na suglasnost Ministarstva vanjskih poslova i na to da ne postoje kriteriji po kojim ministar vanjskih poslova tu suglasnost izdaje. Prema mojim informacijama, izdato je samo u zadnja 3 mjeseca tisuću i 200 takvih suglasnosti. Ja sam tražio broj da mi se odgovori točno koliko je za ovog mandata ovog ministra vanjskih poslova tih suglasnosti izdato. A što se tiče vašeg odgovora da su tu izuzeti zaštićeni dijelovi prirode, to mi je izuzetno drago jer to znači da poziv župana Jakovčića ministru Čampiju da posjeti Istru neće značit prodaju Brijuna, primjerice. A osim toga, u Europskoj uniji postoje između ostalog i zemlje koje su vrlo strogo to zaštitile, dakle, čak i između člani
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Stazić, netko je tamo s ove desne strane rekao da je ova interpelacija dnevno politička demagoška interpelacija. Zamislite etikete. Rekli su također da je Vlada i vladajuća većina u Saboru jako svjesna i jako zabrinuta i da čini sve da riješi ovaj problem porasta nasilja među mladima, i onda ja nešto razmišljam pa se sjetim da smo mi tekst o porastu nasilja među mladima poslali u Sabor negdje prije godinu dana i taj tekst nikako nije dolazio na dnevni red, dok ga nismo preformulirali u interpelaciju, jednostavno iz razloga da mi o tom pitanju ipak progovorili. Znači toliko o tome koliko su vladajući, vladajuća većina uopće spremni govoriti o ovom problemu, a kamoli pristupiti njegovom rješavanju, a i cijela ova rasprava kako je danas krenula svodi se na princip mi šumom oni drumom i nikako da se sretnemo i donesemo neke konstruktivne zaključke.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju, srdačno pozdravljam državnu tajnicu i njezine suradnike i suradnice iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Klub <PARTY>-a će podržati prijedloge zakona za potvrđivanje ovih sporazuma. Država tajnica je vrlo jasno i glasno objasnila što sve nose ovi sporazumi i što dobro donese RH. Ja ću samo reći, da je ovo jedan od rijetkih primjera, koje bi možda trebalo propagirati hrvatskoj javnosti pozitivnoga za Hrvatsku, kada je riječ o EU. Znači Hrvatska nema toliko resursa da se može baviti intenzivno sa Australijom i sa Novim Zelandom. Ja ću samo kratko pročitati koji su ekonomski podaci, znači Australija gdje imamo jako puno Hrvata kao iseljenika, imali smo 2016. godine izvoz od 23,6 milijuna eura a uvoz je iznosio čak milijun i 400 tisuća eura. Toliko o Australiji. Kada smo kod Novog Zelanda, izvoz 10,3 milijuna kuna ili ako hoćete 1,37 milijuna eura a uvoz je iznosio … tisuća eura. Zašto to kažem? Zato što ovakav jedan sporazum sa Australijom ili s Novim Zelandom može biti za hrvatsko gospodarstvo pozitivan, za hrvatske institucije pozitivan jer nemamo tolike resurse da se bavimo Novim Zelandom ili Australijom. Ali možemo i o tome smo jučer razgovarali na Odboru za vanjsku politiku. Možemo tražiti da u budućim sporazumima EU i više hrvatskih interesa ostvarimo, imamo konkretno slučaj sa Australijom. Još uvijek imamo obvezu traženja viza za hrvatske državljane dok s druge strane državljani Australije nemaju potrebe tražiti vizu kada žele posjetiti RH. Prema tome, da zaključim, u ovim vremenima rastuće skepse u odnosu na EU ovo su dva sporazuma koja su pozitivna, treba ih adekvatno reklamirati u hrvatskoj javnosti kao i potvrđivanje ove zaklade kada je riječ o Latinskoj Americi. Tu su mehanizmi koje Hrvatska može i mora efikasno koristiti kada je riječ o EU. I zato zaključujem još jednom, Klub zastupnika <PARTY> će podržati ratifikaciju ovih dvaju sporazuma. Hvala lijepa gospodine predsjedatelju.
Hvala kolegi Hrgu na postavljenoj replici. Kao što ste rekli oko vatrogastva to sam već rekao on je dio sustava i sigurno ono ima istaknuto mjesto i mora imati. A što se tiče proizvodnje i mogu još jednom i pročitati „RH će politika mjera poticanjem industrijske proizvodnje, proizvodnji hrane stvarati uvjete dislokaciju određene industrijske aktivnosti iz većih industrijskih središta prema slabijim razvijenim i naseljenim područjima“ itd., itd. „osigurat će se održivi razvitak sela, ruralnog prostora poticanjem ulaganja u razvojne projekte, jačat će se konkurentnost hrvatske poljoprivrede“ poticanjem, još jednom, proizvodnje kapitalnim ulaganjima, te ulaganjima u suvremene tehnologije i iz znanja područja poljoprivrede. Onoliko još ima da sada s tim da bi ova strategija nacionalne sigurnosti ne možemo očekivati da ona sve riješi. Znači svaki sektor treba napraviti sektorske strategije, znači konkretno još sa više stvari kako upravo ovo što vi kažete što maksimalno podržavam proizvodnju, posebno hrane da bi ta proizvodnja hrane bila još puno veća u Hrvatskoj, taj potencijal i da bi ti naši proizvođači mogli još jednom puno bolje raditi. I jasno da je tu zadaća države da kroz konkretne poticajne mjere da oni budu konkurentni i da mi možemo razvijati na pravi način naše selo i našu poljoprivredu.
Hvala vam uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi ministre, kolegice i kolege, pitanje identiteta, svi znamo da je to vrlo osjetljivo pitanje, to osjećamo u sebi, pitanje pripadanja, pitanje poistovjećivanja samoga sebe. E sada kada ulazimo u sebe i kada sami sebe osjećamo i kada to promišljamo nailazimo na to da to pitanje identiteta nije nimalo jednoznačno i da ga je upravo ovdje za ovom govornicom inače u političkoj raspravi vrlo teško samo i isključivo racionalnim argumentima objašnjavati, tumačiti ili iz toga izvlačiti bilo kakve logične konsekvence. Ono što svi osjećamo to je da je pitanje pripadanja, pitanje poistovjećivanja, pitanje identiteta, da to ima veliki dio u nama iracionalnoga, onoga što sami ne možemo do kraja objasniti, neovisno o kulturi, neovisno o treningu koji smo možda kao umjetnici prolazili ali tim prije baš, baš radi toga. E sada, u ovom izvještaju vi ministre između ostaloga pobrojavate i aktivnosti Ministarstva kulture koje su naravno pod vašim izvještajem i tu je 12 programa međunarodnih gostovanja i razmjene u BiH, tu su izvedbene umjetnosti, po tome mogu ovaj nešto razumjeti jer su to moji kolege i kolegice i drago mi je da gostuju i osobno sam vrlo često u BiH i to mi je drago da dosta često gostujemo kako sa institucionalnim kazalištima tako <PARTY>m, ali srećom ponekad i u nekim kombinacijama međunarodnim koprodukcija što vam je već i od mojih kolega rečeno ta međunarodnu suradnju, evo to je ono što sigurno, što sigurno nedostaje jer ovaj način da se samo pošalje našim ljudima ili da ih Hrvatske samo naši ljudi idu to nije dobar put. Ono što bih htio sada istaknuti kao predstavu, kao jednu pojavu koja mi je iznenađujuća i koju želim pohvaliti osobno ju nisam imao priliku vidjeti, kolege mi ju hvale i to imaju razloga hvaliti ako su dali upravo sada na ovim zadnjim festivalima 15 nagrada i to značajnih nagrada. Na festivali u Brčkom ono glavne nagrade. Radi se o predstavi Tanje Miletić Oručević, Identitetluk u koje kao da zvoni idiotluk id
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ... uvažena zastupnice. Zdravlje je najvrijednije po definiciji SZO-a što je zdravlje, to dobro znamo da je to nije odsustvo bolesti nego socijalno, psihičko, tjelesno blagostanje. Zdravlje je neprocjenjivo, a liječenje bolesti je skupo. Kada govorite o zdravstvu kao ustavnoj kategoriji, o svedostupnosti zdravstvene zaštite, jeste li razmišljali o sukusu problema, a problem nije ministar Beroš. To dobro znate. Spominjete posredno liste čekanja. Vi znate da za liječenje tih teških bolesti postoje prioritetne liste, nije tako sve crno kao što vi govorite. Spominjete pandemiju, između ostalog, ministar Beroš je vodio i vodi sustav u vrijeme pandemije i problemi zdravstva u sustavu većih zemalja i bogatijih su ogromni Također, to ste informirani.
Zahvaljujem. Da, dakako da postoji kamenčić u cipeli koja nas žulja, a žulja nas to šta glasajući za ovaj prijedlog zakona bi svjesno kršili, ponavljam ponovo, ustav i sam zakon. Dakle, spominjali ste tu i oslanjali ste se na Sveučilište Sjever, tako je, vi ste, dakle u 9. sazivu sabora uputili bili prijedlog zakona koji nije predviđao niti reakreditaciju u roku od 6. mjeseci od strane resora znanosti i visokog obrazovanja, pa ste to sad ugradili u ovaj drugi zakonski prijedlog. Međutim, ono šta je različito u odnosu na postojeće sveučilište, a vezano na vojno sveučilište je slijedeće, to je šta su oni imali akreditirane sveučilišne studijske programe kojih su nositelji i to šta su imali kadrove. Ja vas pitam još jednom, pitala sam i vašeg kolegu Tuđmana, pa mi nije znao odgovoriti. Na koji način se planira riješiti koeficijente za kadar na budućem vojnom sveučilištu i na koji način, dakle planirati i riješiti napredovanja, budući da to nije nešto šta ministar obrane može odobriti svojim potpisom nego prolazi dakle cijelu proceduru?
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Peronja je bio župan koliko je meni poznato i ja sam ga pažljivo slušao što govori i pozdravljam ovo o čemu je govorio, međutim kolega Peronja evo interesira me možda da mi malo pojasnite kad ste rekli na sjednicama poglavarstva da je naravno dobro da budu novinari da se informacija može prenijeti već u toku istog dana, ako ne drugi dan. Međutim što kazati na ono da postoje sjednice poglavarstava, županijskih, gradskih, općinskih, pa i Vlada koje su zatvorene?
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, uvaženi zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Mi smo svjedoci već dugi niz godina da je, odnosno dva desetljeća i duže, da u našem gospodarskom sustavu postoji neetično ponašanje u odnosu između vjerovnika i dužnika i to je generiralo iz godine u godinu ovu pojavu koju imamo danas iz koje proizlaze problemi u gospodarstvu koji lančano povlače i one zdrave subjekte gospodarstva koji skupa sa onima koji ne izvršavaju svoje obveze dolaze u situaciju da trpe enormne gubitke i da jednostavno ugroze svoje poslovanje. Ovaj današnji prijedlog Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi je upravo pokušaj predlagatelja, dakle Vlade, da se na neki način stane na kraj takvim pojavama. Međutim, u ovom Zakonu o financijskom poslovanju ima elemenata koji se doslovce poklapaju sa propisima koji su navedeni u Zakonu o trgovačkim društvima. Naime, u Zakonu o financijskom poslovanju navedeno je da je između ostalog uprava dužna u slučaju pojave neadekvatnosti kapitala, a to su situacije kada gubitak tekuće godine skupa sa prenesenim gubicima dosegne polovinu temeljnog kapitala društva, da je uprava u takvim situacijama dužna promptno u roku 8 dana izanalizirati tu situaciju, doći do zaključka zbog čega je došlo do neadekvatnosti kapitala i predložiti nadzornom odboru da izvrši uvid u isto nakon čega u narednih 8 dana nadzorni odbor mora dati svoje mišljenje na okolnosti takve pojave. Nakon čega, dakle bez odlaganja, uprava je dužna informirati skupštinu i predložiti mjere temeljem kojih će poraditi na rješavanju insolventnosti i nelikvidnosti predmetnog društva. Zašto ovo govorim? Pa upravo iz razloga što isto ovo propisuje i članak 251. postojećeg Zakona o trgovačkim društvima. I u tom članku zakona stoji doslovce da je uprava dužna ukoliko temeljna financijska izvješća godišnja, mjesečna, tromjesečna, polugodišnja iskazuju negativan financijski rezultat za predmetno trgovačko društvo budući negativan financijski rezultat za predm
Dame i gospodo, evo ovo je treća reforma koju doživljavam i svaka daljnja je sve teža za nas umirovljenike i za one koji imaju najmanja primanja u Republici Hrvatskoj. Prava su jednaka, međutim oblik tih prava se individualno ostvaruje. Kada izdvajaš određeni doprinos onda razmišljaš kada će to biti korišteno. Sigurno kad si mlad i zdrav ne razmišljaš o tome da koristiš zdravstvenu zaštitu, a kada dođeš u starost onda je uz zasluženu mirovinu zdravstvena zaštita jedan od najvažnijih faktora svakog umirovljenika. Moram vam odmah reći da 171 tisuća umirovljenika ima manju mirovinu od tisuću kuna. Za njih 30 kuna znači 6 dana preživljavanja, jer kada plati režijske troškove ne ostaje mu više od 150 kuna, ako mu i toliko ostaje da cijeli mjesec živi. Prema tome o toj kategoriji nitko ne razmišlja. Ja se ne usudim upotrijebiti jednu riječ, ali nije li to tihi genocid prema tim ljudima koji će doći u poziciju ili da ne koristi zdravstvenu zaštitu ili ako ju koristi da ide na ulicu i da moli da mu netko udijeli 10 kuna da bi mogao platiti liječnika pa ako mu napiše recept još 10 kuna pa ako to ne može onda zdravstvene zaštite nema ili ju mora netko drugi platiti. Ja ne vidim ovdje mehanizma tko će to platiti. Međutim do sada smo imali određeni cenzus. Zar smo zaboravili na taj cenzus? Ili od sutra taj cenzus ne vrijedi. Dogovorimo ako je to cenzus 1.330,00 kuna onda do tog cenzusa ljude moramo osloboditi jer ne mogu preživljavati. Nudimo formulu po kojoj sa redovnim usklađivanjem mirovina umirovljenici bi dobili 17 kuna na svakih tisuću. Dakle 17 dobije a 30 mu uzme. Nešto u toj politici socijalno-zdravstvenoj nije potpuno u redu. Zar 30 kuna bude spasilo ovaj sustav? Mislim da ne. Mi smo svi manje-više prestrašeni. Mislim da je gospodin ministar koliko se god ljutio, u nečem pogriješio. Izašao je sa velikom reformom, i kada je vidio da smo svi ostali paf, da smo mnogi dobili šećer, da smo dobili povišeni tlak, sada smo od te reforme išli na početak. Sada kada ste nas pres
Evo, moram reći da sam počašćena tim, tom panikom u redovima <PARTY>a da će Radnička fronta koalirati sa <PARTY>-om, ali mislim da je svima ovdje jasno da do toga neće doći. <PARTY> je stranka koja je koalirala s <PARTY>-om. No, ajmo razjasniti osnove onog prijedloga koji je vaš ministar ipak rekao da će prihvatiti Radničkoj fronti a jednak broj zahtjeva će prihvatiti i <PARTY>-u, znači nema stvarno nikakve privilegiranosti Radničke fronte. Znači ono što smo mi tražili, da se Ustavni sud odredi prema tom referendumskom pitanju samo nakon ili prije, znači to je pitanje, da li će nakon prikupljanja potpisa ili prije prikupljanja potpisa, Ustavni sud se očitovati o znači karakteru i ustavnosti referendumskog pitanja. Već sada postoji da se Ustavni sud treba o tome očitovati, bedasto je da se mora očitovati nakon što ljudi skupe stotine tisuća potpisa i to je, drago mi je, ministar Malenica prihvatio, ali dva naša prijedloga nije prihvatio, jedan od njih je da Ustavni sud ima manje vremena za odgovor.
Hvala lijepo. Ovdje bih rekao kad govorimo o nagradama, naravno, da sportaši zaslužuju nagrade Franje Bučar, međutim, svi bi imali nekakve svoje osobne želje, ja bih volio recimo da je dobio Stipe Vrcan, ako ste čuli za trenera alkara '84. u finalu kupa s Bosnom, sa prvakom Europe, ali vjerojatno ti ljudi koji su dali puno u sportu na nižim razinama, ali su velikani nikada neće doći na taj red jer su daleko od oltara, ne umanjujući ničiju ... Međutim, ja bih ovdje rekao na nelogičnost koja se događaju oko ovih mjera, ako možete reći, pošto se vi zaduženi za sport pa naša djeca u nekim ... privatnim mogu trenirati u školskim ne mogu, košarku ne mogu trenirati, jučer premijer igra košarku, premijer Plenković bez problema na videozapisu, a naša djeca ne mogu igrati i što je, imate li vi kakvu reakciju prema dvostrukim mjerilima bavljenja sportom u dvoranama i na igralištima?
… hvala. Naravno apel za pomoć kome drugome nego resornom ministarstvu to je logični slijed, nadam se da će biti odaziv. Što se tiče nekorektnosti nisam aludirao na nikoga, ali vjerujem da bi sam mještani i POljanca i Općine Martijanec a i sami vijećnici, naime jer kada nakon provedene procedure na onakav način na kakav je provedena imate onih koji se pitaju pa vidiš ovaj kaže da nije pa je na potpisu, pa ovaj kaže ovo ono. Rekoh ljudi kao što vele "pojeo vuk magare", gotovo je, procedura ide i ide na takav način. I zato velim dragom mi je da je ministar ovdje i znači ono što bi možda trebalo korekciju napraviti u zakonu da se ovakve stvari izdvajanja da ide isključivo referendumom na način referenduma da provode nadležna državna tijela samo za ono naselje, nije nužno za čitavu općinu. E tada bi bila vjerodostojnost tih podataka i potpisa, nitko ne bi imao pravo sumnjati u to. Što se tiče zašto je situacija takva kao što ste rekli na početku nema novaca, pa mislim da smo u ovom Saboru jako puno u proteklih godinu dana govorili pogotovo mi iz pozicije zašto je situacija takva, zašto je hrvatski proračun u takvoj situaciji, zašto nam je gospodarstvo loše ne bih želio na ovoj temi da se otvori jedna druga debata, a vi također znate da hrvatski proračun odnosno Hrvatska država nije u najzavidnijoj situaciju. Tko je kriv za to? građani su kazali. Hvala.
Štovani kolega Lesaru u vašoj ste raspravi spomenuli da se u mirovinski stup uvaljalo mnogo stvari koje nemaju veze sa mirovinskim osiguranjem, pa bih samo spomenuo podatak koji je iznio nedavno HZZO u jednom izvještaju koji smo mi imali ovdje na klupama u Saboru, da je svaka četvrta mirovina, mislim ona redovna mirovina u Republici Hrvatskoj invalidska. Pa sam ja postavio i saborsko zastupničko pitanje kakvi su to katastrofalni uvjeti rada u Republici Hrvatskoj da ti je šansa da postaneš invalid 25% u onom trenutku kada stupiš na tržište rada. I dobio sam jedno prilično nemušti odgovor da baš sve invalidske mirovine i nisu invalidske mirovine, nego da su eto to razno razni mehanizmi iz čega se može iščitati da je to u biti nekakva mjera kvazisocijalne politike. I usudio bih se reći da je to jedna sramota za državu u kojoj je ponikla doktrina javnoga zdravstva kao najspektakularniji izvozni proizvod Republike Hrvatske svih vremena da se mi igramo sa jednom ozbiljnom stvari i mjerama kvazisocijalne politike ljude šaljemo u invalidsku mirovinu i zakidamo osobe koje su pošteno radile kroz svoj većinu svog radnog vijeka trebale zaslužiti starosnu mirovinu kako Bog zapovijeda. Evo hvala lijepa.