EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani ministre sa svojim suradnicima, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Svoju raspravu ću započeti nešto drukčije i reći ću da konačno komora agronoma Hrvatske i konačno da su agronomi dočekali da imaju svoje strukovno udruženje. Gledajući tko se sve prijavio za raspravu, moram konstatirati sa žaljenjem da od 15-ak prijavljenih evo uključit ću u ovaj komentar i ministar poljoprivrede, svega četiri agronoma, a raspravlja se o Prijedlogu zakona o Agronomskoj komori. Interesantno. Dakle uvodno, imam obavezu reći, kolega Lucić ja nisam dobacivao pa nemojte ni vi, budite toliko kulturni. Dakle uvodno ću reći da je… Hvala. Dakle konačno… … Zahvaljujem. Dakle, konačno smo kao agronomi dočekali Zakon o agronomskoj komori u Republici Hrvatskoj uz napomenu uza sve propuste koji evidentno u ovome prvom čitanju i možda postoje moram naglasiti da je prijedlog zakona kako je i sami ministar rekao radili relevantne stručne i znanstvene institucije u Republici Hrvatskoj. Dakle, ne mogu ne spomenuti Agronomski fakultet u Zagrebu i Poljoprivredni fakultet u Osijeku, ali isto tako i Poljoprivredni institut. Dakle, greške se događaju. Do drugog čitanja ćemo neke stvari korigirati. Očekivao sam da će rasprava sa stručne strane po pitanju prijedloga nacrta ovog Zakona o agronomskoj komori biti kratka. Ali naravno da sam demantiran sa ove političke strane da će rasprava itekako biti burna i žurna. No, uvodno želim reći da će Klub zastupnika <PARTY>-a podržati ovaj prijedlog prvog čitanja Zakona o agronomskoj komori iz više razloga koje ću u svojoj diskusiji pokušati elaborirati. Dakle, moji prethodnici su u nekoliko navrata napomenuli kako će doći do dodatnog opterećenja poljoprivrednih proizvođača, kako će ih to dodatno koštati itd. zaboravljajući da se nalazimo u tržišnom sustavu i da je zapravo i ovo jedan oblik liberalizacije tržišta. Dakle, također moram napomenuti i citirati kolege koji su rekle, dakle postoji privatna liječnička praksa, postoji priv
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Hvala vam lijepo predsjedniče. Postavljam pitanje predsjedniku Vlade Zoranu Milanoviću. Poštovani predsjedniče Vlade, najavljeno je uvođenje poreza na nekretnine i izazvalo je dosta interesa u javnosti. Danas je dio nekretnina oporezovano na način da postoji komunalna naknada, porez na vikend kuće, a sada se najavljuje oporezivanje ukupnih nekretnina. Da li to znači kao što možemo u javnosti čuti da se radi o dodatnom poreznom opterećenju naših građana i da li će to utjecati na povećanje prihoda u državnom proračunu? Hvala vam lijepo. Hvala lijepo predsjedniče. Zadovoljna sam s odgovorom premijera naravno jer smo iz njegovog odgovora nedvojbeno saznali da oporezivanja dodatnog za građane neće biti, da će se štititi srednji sloj i da će to doista biti izvori proračuna lokalnih jedinica. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Razumijem i to je tako stajalo i u prethodnom zakonu, odnosno sada važećem, no smatramo da zaista treba osobe s invaliditetima poistovjetiti na način da im se trebaju omogućiti jednaki uvjeti pa tražimo usklađivanje da ipak mogu korisnici primati posebno invalidninu, odnosno doplatak i u drugom sustavu te da im se može osigurati razlika između ta dva iznosa. Na taj način bi se zapravo na isti način riješio, prema Zakonu o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji te prema Zakonu o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata gdje je to osobama s invaliditetom omogućeno. Zahvaljujem i tražim glasanje.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja. Svojim studentima uvijek govorim da zdravog poduzetništva nema bez demokracije, a demokracije bez slobode medija. I zato ću se uvijek zalagati isto kao i vi i drago mi je da to čujem za poduzetnike i za zdravo liberalno poduzetništvo i zdravu tržišnu utakmicu jer time se mi zalažemo i za demokraciju u našem društvu, za slobodu medija, a to je ono što je ključno. No vratimo se ovom proračunu. Činjenica je da iz godine u godinu rashodi rastu, održava se status quo i zato su vaši prijedlozi da se taj komorski sustav i ne samo komore nego i neke druge institucije protresu s vremena na vrijeme jer jednostavno to spavanje i održavanje stabilnosti nas ne vodi nikome gdje je dobro i naprijed nego nas zadržava na začelju Europe.
Poštovani g. potpredsjedniče Sabora. Kolega Bačić, iz svega ovoga što ste vi zapravo rekli proističe povjerenje ljudi u rad Stožera, jednako kao i odluke koje je Stožer donosio, pa bi evo, sve skupa još jedanput podsjetila da je prije mjesec dana, kad su nam rezultati bili uistinu lošiji, puno, puno nego danas, da je 68% hrvatskih građana vjerovalo u odluke Stožera i smatralo Stožer da radi dobro. S obzirom na to, mislim da bi danas ti rezultati bili još puno bolji pa evo, možda malo komentara ili kao podsjetnik na vjerovanje hrvatskog naroda u ono što radi Stožer i time isto što radi Vlada RH.
Samo mala … rekli ste da ćemo vidjeti kako će se privatni biznis budućeg ravnatelja HRT-a zapravo preliti na njegovo vodstvo, na čelno mjesto te institucije. To ne znamo, to će vrijeme pokazati, ali ono što bi on mogao napraviti, zaustaviti hajku novinara, progon novinara. I ja se nadam, evo ne znam koji je vaš stav o ovom našem prijedlogu zaključka da se obustave sve tužbe prema novinarima, jer gledajte, ako hrvatski građani milijardu i 200 milijuna kuna godišnje daju Hrvatskoj radioteleviziji, gledali njihov program ili ne, i još 100 milijuna kuna je od oglašavanja prihoda Hrvatske radiotelevizije, nije normalno da s tim novcem poreznih obveznika, većinski, se progone novinari koji ukazuju na cenzuru ili im se ne da da rade svoj posao.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, štovane kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava Prijedlog zakona o upravnoj inspekciji koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 15. svibnja 2008. godine. Obzirom na činjenicu da je dosadašnji Zakon o upravnoj inspekciji postao gotovo neprimjenjiv i neučinkovit a imajući u vidu promjene sustava koje su slijedile nakon njegovog donošenja davne 1986. godine kao svakako i potrebu usklađivanja istog sa propisima Europske unije smatramo da je nužno pristupiti donošenju novog zakona o upravnoj inspekciji. Prijedlogom zakona detaljno se razrađuje nadzor Upravne inspekcije u provedbi propisa kojima se uređuje sustav državne uprave, zatim propisa kojima se uređuje sustav lokalne i regionalne, područne samouprave, propisa kojima se uređuju službenički odnosi u državnoj i lokalnoj razini, te propisa kojima se uređuju opći upravni postupak i posebni upravni postupci, a što konkretno znači da se nadzire zakonitost rada i postupanja tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave, te zakonitost donjetih akata i odluka iz područja službeničkih odnosa zaposlenih u državnoj i lokalnoj upravi. Sam ustroj upravne inspekcije određuje se uz Središnje tijelo državne uprave nadležno za sustav državne uprave i lokalne, područne (regionalne) samouprave. Međutim, daje se mogućnost osnivanja područnih jedinica ili samostalnih izvršitelja upravnih inspektora izvan sjedišta upravne inspekcije, a što će zasigurno omogućiti ekonomičniju i efikasniju kontrolu posebno jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Isto tako, prijedlogom zakona propisuje se ne samo prava i dužnost upravnih inspektora, uvjeti koje moraju ispunjavati, postupak nadzora već i mehanizmi kontrole rada upravnog inspektora i viši stupanj odgovornosti u odnosu na druge službenike za posebno propisane povrede službene dužnosti. Sam način provedbe inspekcijsk
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Kao što smo čuli do sada, mnogo je toga rečeno o ovom Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o suzbijanju zloupotrebe opojnih droga. Ali sve ovo što je danas ovdje rečeno, bez obzira na diskurse i razlike moglo bi se svesti na par riječi, par jednostavnih riječi. Droga je veliko zlo, zlo za pojedinca, njegovo okruženje i cijelo društvo. Ako … koja je najčešće uzrok znatiželje, problem droge mislim ovdje do stvaranja navike kad se droga uzima da bi se lakše nosilo sa životnim problemima do ovisnosti kada se više ne vlada vlastitim životom, već njime vlada droga, često puta je vrlo kratak. Ja danas ću se fokusirati na pretežno u svojoj raspravi na ovisnost, ovisnost o drogi koja narušava i urušava normalni tok života ne samo pojedinca već i okruženja. I sami oni koji su imali iskustvo u svom životu i vidjeli kad taj začarani krug beznađa zavrti svako tko se pokuša odvikavati od droge postaje junak sebe i svoje okoline i čini najljepše stvari za svoje voljene i to može postati najveći izazov njegovog života. Danas smo ovdje čuli dosta statističkih podataka. Kolegica Petir, nje sad ovdje nema je govorila o porastu kokainske ovisnosti u Europi. Da, zaista najnoviji podaci govore da gotovo 13 milijuna Europljana je bar jednom tijekom života koristilo kokain. Porast umjetnih droga u istočnim europskim zemljama, odnosno u zemljama Europske unije danas na području istoka Češke, Slovačke, Mađarske itd. Ali ovdje malo statistike s obzirom na ono o čemu se danas bavimo ovdje u Hrvatskoj. U potkategoriju rekreativnih konzumenata spada oko 10% mladih kod nas, oko 30000 osoba konzumira drogu sa vidljivim štetnim posljedicama, a procjenjuje se da ovisnika ima između 16 i 18000 ovdje kod nas. No ono što se može danas statistički ovdje prikazati, a u skladu je sa ovim našim raspravama i može izazvati možda određeni interes, a nije se govorilo može se reći sljedeće. Liječeni ovisnici za 70% sma
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, moram ispraviti netočan navod gospodina, kolege Franića koji je rekao da jednim perom, da jednim potezom pera veli su se promijenile granice. Ja bih samo rekao, gospodine Franiću, ne znam da li znate da je '81. godine kada se donosio prostorni, kada su se utvrđivale granice parka prirode da je upravo tada s jednim perom, da se nikoga nije pitalo su se donijele ovakve granice kakve su dan danas, a za ove izmjene granice parka prirode, mislim da ste upoznati da je Ministarstvo kulture poduzelo sve, tj. napravilo javni uvid, javni uvid je održan i u Bistri i u Zagrebu i u Stubici i sve primjedbe građana koje su bile na tom javnom uvidu su evo uvrštene u ovu izmjenu. I moram vam reći da su građani sa one Zagorske strane danas i s ove Zagrebačke jako sretni da se konačno granice mijenjaju. I ono što još moram reći, ovo što ste rekli cvrkut ptica, miris divljih jagoda, još se jako, jako dobro osjeća kod nas na Zagorskoj strani.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče državnog sabora, danas radite dvokratno moram primijetit. Radite dvokratno, bili ste i prijepodne i evo sada. Sve pohvale. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Nema općine i grada koji nema poduzetničku zonu. Jedno vrijeme je to bilo malo i moderno. Ako nemaš poduzetničku zonu i kružni tok sa cvjetnjakom u sredini, a često i sa korovom u sredini nisi u trendu, ne pratiš zbivanja, nema te. Znači čuli smo 585 aktivnih, ali 585 ukupno ako se ne varam nešto manje, manje aktivnih, izgradnja su financirana sa milijardama kuna, nisu to mala sredstva, nešto iz proračuna, nešto iz fondova, ako tome dodamo još i potporne institucije, puno je tu sredstava uloženo. Nije to čudno, mi smo država koja je tranzicijska, koja pamti još to socijalističko nasljeđe. Poduzetništvo je nešto što se na našim fakultetima počelo izučavati prije 20.-25.g. i još tada sjećam se govorilo se poduzetnik se rađa, onda smo nekako mi na ekonomiji ljudima približili to da nije to baš tako, da ima određenih znanja koja se mogu usvojiti, ka poduzetnik može biti de facto svatko, ne mora to netko biti samo svojim rođenjem. Poduzetničke zone su područja koja su naravno namijenjena obavljanju poduzetničkih i gospodarskih aktivnosti, karakterizira ih zajedničko korištenje infrastrukturno opremljenog organiziranog prostora raspoloživih resursa od strane svih poduzetnika kako bi ti korisnici znači optimizirali i smanjili svoje troškove poslovanja. Cilj toga je smanjiti te regionalne razlike koje su kod nas dosta izražene, naravno potaknuti i gospodarski rast, ostvariti brži rast poduzetništva, povećati investicije, zaposlenost itd.. Jesmo li mi to postigli sa ovih preko 500 poduzetničkih zona, bojim se da nismo jer brojke ne govore tome u prilog. Regionalne razlike su sve veće, poduzetnici se suočavaju sa brojnim problemima u poslovanju koji nisu nužno vezani za sam početak poslovanja i već sada brojni poduzetnici ističu kako su programi za početak t
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Moram priznati da me je prijedlog Odbora za obrazovanje i znanost da se 2018. g. proglasi godinom Jurja Križanića iznenadila i da me je iznenadila pozitivno. Naime, Juraj Križanić je jedan pomalo već zaboravljeni hrvatski znanstvenik, filolog, jezikoslovac, političar, teolog, svećenik koji dolazi iz jednako tako već pomalo zaboravljenog hrvatskog kraja, to je, naime rođen je u općini Ribnik, to je jedna mala općina, mala po broju ljudi a ne po kvadraturi svoga prostora iz Ozaljskoga pokuplja. Kada se u nekom povijesnom kontekstu govori o Ozaljskom pokuplju onda se, obično se veže uz Zrinski i Frankopane odnosno uz mit te dvije nesretne hrvatske plemićke obitelji, međutim Ozalj je puno više od toga. Naime, u kasnom srednjem vijeku kada je Hrvatska bila svedena na one ostatke ostataka Ozalj je zapravo bio kulturno središte onoga što se tada moglo u tim granicama nazivati Hrvatskom državom i Hrvatskom uopće. Recimo Katarina Zrinski sa svojom Gartlicom za čas kratiti, Petar Zrinski sa Adrijanskoga mora Sirenom, sva su to, to su književna djela koja su pisana ikavskom inačicom kajkavskoga jezika, to je jezik, tzv. jezik, ozaljskog kulturnoga kruga kojem pripada i Belostenec Pavlin koji je također djelovao na području Ozlja i načinio jedan od prvih latinsko-hrvatskih rječnika Gazophylacium. Upravo tom kulturnom krugu ali daleko šire od toga pripada Juraj Križanić. Mene pogotovo, veseli me činjenica da je ovaj prijedlog došao temeljem ideje Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Naime, kada bih u jednoj rečenici htio usporediti Juraja Križanića sa nekom našom povijesno poznatom osobom onda bih rekao zapravo da je Juraj Križanić Josip Juraj Strossmayer 17.-toga stoljeća. Naime u doba kada je Juraj Križanić formirao svoje ideje, kada ih je argumentirao branio i kada ih je nastojao provesti te su njegove ideje bile i heretične i blasfemične. Pazite sad, panslavizam, izmirenje istoka i zapada, ujed
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Milošević, drago mi je da ste u svojoj raspravi, mislim da smo otišli dosta daleko i da ste u svojoj raspravi vratili se na neke glavne ciljeve predsjedanja i ono što možda i zanemarujemo, a treba napominjati, a upravo je to pitanje proširenja. Znamo koliko je dug put prošla Hrvatska, što smo mi sve prošli vezano za ulazak u članstvo EU i za samu temu proširenja. Sada u našem predsjedanju usvoji se odluka o otvaranju pristupnim pregovora s Albanijom i Sj. Makedonijom, otvorimo i zatvorimo zadnje poglavlje pregovora Crne Gore, otvorimo pitanje europskog puta BiH, stavimo na stol pitanje Kosova, za jugoistok Europe, za ovo gdje se mi, gdje se RH nalazi, mislim da su to jako bitne teme koje utječu i na turizam i na gospodarstvo, ne samo na budućnost EU, a aspekt da smo mi to otvorili i nametnuli te teme i zatvorili neke, mislim da je ipak veliki uspjeh ovoga predsjedanja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana predstavnice Ureda državne revizije, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g. Izvješće kao i za 2018.g. je uvjetno mišljenje, znači ima nedostatke. Ako pogledamo izvještaj od godine prije vidimo da se neke stvari i ponavljaju. Naime, prijenosi sredstava između proračunskih korisnika državnog proračuna nisu pravilno iskazani na za to predviđenim računima računskog plana proračuna što je utjecalo na pravilnost iskazane strukture prihoda i rashoda. Prihodi i rashodi od prijenosa trebaju biti iskazani u istom iznosu, a rashodi od prijenosa sredstava veći su za 24 milijuna kuna, a u godini ranije ti rashodi od prijenosa bili su čak 100 milijuna i 600 tisuća kuna. Recimo, blago poboljšanje. Nadalje, dodijeljene potpore poslodavcima u iznosu od 35 milijuna kuna koje propisuje Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara nisu iskazani u okviru rashoda nego kao umanjenje prihoda od doprinosa za mirovinsko osiguranje. Godinu ranije to je bilo 17,8 milijuna kuna. Dakle ponavlja se iz godine u godinu. U okviru rashoda za zaposlene iskazani su prihodi u iznosu od 7 milijardi i 800 milijuna kuna koji se odnose na plaće i ostale rashode za zaposlenike osnovnih i srednjih škola. S obzirom da su navedeni rashodi trebali biti iskazani u okviru rashoda za pomoći proračunskim korisnicima drugih proračuna … utjecalo na pravilnost i iskazane strukture rashoda državnog proračuna. Imamo zamjerku i kod konzularnih usluga, prihodi su iskazani za 20 milijuna i 500 tisuća kuna manje od ostvarenih. Dio realiziranih tečajnih razlika te razlika proizašlih iz primjene valutne klauzule nastale su iz transakcija u vezi sa javnim dugom, nisu evidentirane na način propisan pravilnikom o proračunskom računovodstvu i računskom planu što je utjecalo na iskazanu visinu prihoda, rashoda, izdataka te razliku prihoda i rashoda državnog proračuna. Prijenos sredstava iz Državne r
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona koji se nalazi pred nama predstavlja zakon kojim se uređuju ovlasti Vlade Republike Hrvatske da donosi iznimno odluke u određenom razdoblju o pojedinim pitanjima, a koja moraju proći kroz plenarne sjednice Hrvatskog sabora. Prethodna uredba koja je na snazi prestaje važiti 1. listopada 2014. godine. Donošenjem predloženog zakona ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora određuje se novi rok kojim će Vlada Republike Hrvatske moći donositi odluke i u razdoblju kada Hrvatski sabor ne zasjeda, odnosno kada ima stanku. S tim u svezi temeljem članka 79. Ustava Republike Hrvatske propisano je da Hrvatski sabor redovito zasjeda dva puta godišnje – prvi puta između 15. siječnja i 15. srpnja i drugi puta između 15. srpnja i 15. rujna. Prema tome, Vlada Republike Hrvatske ovlasti iz ovog zakona ima samo u razdoblju od 15. prosinca 2014. godine do 15. siječnja 2015. godine, te od 15. srpnja do 15. rujna 2015. godine. Budući da se praktički radi o zakonu koji je tehničke prirode klub <PARTY>-a će naravno podržati zakon.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Kolegica je povrijedila čl. 238. poslovnika netočno navodeći da smo propustiti prihvatiti njihov prijedlog samo zato što je bio njihov odnosno došao od oporbe, a sam njihov predsjednik <PARTY>-a je rekao kao predlagatelj da nije dobro Kazneni zakon koji je organski zakon je često što je i bio razlog zašto smo to odbili jer je već tada u tom trenutku kada smo raspravljali o tom prijedlogu vašem, ovaj prijedlog bio u zadnjoj fazi pripreme i evo danas ga raspravljamo. Hvala.
Poštovani predsjedniče, potpredsjednice Vlade, poštovane kolegice i kolege! Činjenica je da demografska situacija u Hrvatskoj što smo se s tim svi složili je da ona u svakom slučaju nije jasna. Pad nataliteta je očit i zabrinjavajući. Ali po tome isto tako Hrvatska nije iznimka već na neki način slijedi trend ostalih razvijenih zemalja Europe i svijeta. Činjenica je što je društvo razvijenije pa samim tim i bogatije broj djece u obiteljima je manji. Rijetke su obitelji sa više od jednog djeteta. Prema tome, to pokazuje da niti trajanje porodiljnog dopusta niti visina porodiljnih naknada ili bolje rečeno ovako predložene povećanje porodiljnih naknada kao što Vlada sad predlaže neće bitno utjecati na odluku roditelja hoće li ili koliko djece imati. Na kraju krajeva kao što je moj kolega Marin Jurjević rekao djeca su plod ljubavi, imamo ih zbog sebe samih, zbog našeg zadovoljstva a ne zbog države. Pa neće nikakve odluke Vlade utjecati na našu odluku kada su djeca u pitanju. Predlagatelj je rekao da je ovo samo jedna mjera u nizu mjera kojima se želi poboljšati demografska situacija u Hrvatskoj. Upravo zbog toga trebala se razraditi kompletna strategija demografske obnove sa čitavim nizom mjera a ne iz čitave te palete mjera izvući samo onu koja se odnosi na porodiljni dopust i naknade. Valjda je to bilo najlakše pa se onda išlo linijom manjeg otpora. Jer eto to je mjera koja sama po sebi puno ne košta i najlakše je tako zakonskim dekretom ovo .../Govornik udaljen od mikrofona./... Međutim, smatram da je u prvom dijelu potrebno razvijati kompletnu društvenu infrastrukturu koja bi ženama omogućila da se lakše odluče na to da postaju majke. Revolirati odnose na tržištu rada tako da žena ne bude diskvalificirana u odnosu na muškarce samo zbog toga što se od nje očekuje da će se jednog dana odlučiti na rađanje i na taj način neko vrijeme biti odsutna sa radnog mjesta. Postoji tu još niz mjera kojima se žena može omogućiti, kao npr. klizno radno vrijeme, sustavno izgrađivati
Još jednom hvala gospodine predsjedniče. Pa gospodine zastupniče, kada ste govorili i o problemima mirovinskog sustava i o demografskoj politici, demografskom stanju nacije i kako će to izgledati 2030. ili u budućnosti želim reći da nije to stanje od danas, pa nije ni od jučer, je li tako? I mi se sada tu svi pomalo čudimo. A s druge strane kada je u pitanju mirovinski sustav pa i tolike promjene pa i to nije za čuđenje. Jer znate kada je u pitanju mirovinski sustav oglasila su se bar dva zvona. Jedno tamo još '70.-tih godina prošlog stoljeća kada je odzvonilo zlatnom domu mirovinskog sustava. I drugo, kažu bar tako bolji poznavatelji već '80.-ih godina ne samo u Jugoslaviji a time i u Hrvatskoj nego i u Europi a '90.-te su itekako zvonila na uzbunu a govorimo o tim počecima odnos osiguranika i umirovljenika 3:1 da bi evo danas došli po podacima ministarstva 1,23:1. Neku večer na tribini pravnika grada Zagreba 1,21:1, to su te projekcije. Znači nije to od jučer. I sigurno da ova Vlada uvažavajući i socijalni aspekt, socijalnu osjetljivost i ekonomske mogućnosti je napravila jer danas ipak govorimo o zakonu o mirovinskom sustavu, o mirovinskoj skrbi, znači napravila je pisani uradak koji je jedino moguć danas ga tako iznjedriti. I ja tako gledam na taj problem. I niste odgovorili gospodinu Matušiću Ova Vlada ne laže, ova Vlada ne laže.