EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo imamo priliku raspravljati o Prijedlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju u radu Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama. Europski centar uspostavljen je Uredbom Europskog vijeća iz '93. godine kao decentralizirana agencija EU sa sjedištem u Lisabonu. Posljednjih godina centar intenzivno prati razvoj nacionalnih politika droga i promiče važnost intervencija i mjera kao odgovora na postojeće stanje i nove trendove. Glavni proizvod Europskog centra je godišnje izvješće o stanju problematike droga u Europi koji se predstavlja Europskom parlamentu i zainteresiranoj široj stručnoj javnosti. Zemlje kandidatkinje obavezne su formirati sustav međusektorskog praćenja podataka, odnosno prikupljati podatke po standardiziranoj metodologiji kako bi se osigurala usporedivost podataka na europskoj razini. Također su dužne uspostaviti nacionalnu kontaktnu točku koja je zadužena za suradnju i komunikaciju s Europskim centrom. Republika Hrvatska započela je neformalnu suradnju s centrom još 2003. godine, a formalizirala ju je okvirnim sporazumom sljedeće godine. Vlada Republike Hrvatske pokrenula je postupak za sklapanje sporazuma 2007. godine kada je donijela Protokol o Nacionalnom informacijskom sustavu za droge koji definira ključne institucije i njihove obveze, načine komunikacije, obrasce i metodologiju prikupljanja podataka. Iste godine donesen je i Protokol o sustavu ranog upozoravanja u slučaju pojave novih psihoaktivnih stvari sukladno odredbama pravne stečevine EU. Kao nacionalna kontaktna točka za suradnju s Europskim centrom određen je Vladin ured za suzbijanje zlouporabe droga. Podaci koje je RH obvezna dostavljati Europskom centru odnose se na statističke podatke koji su vezani uz praćenje epidemioloških pokazatelja, pokazatelja koji se odnose na praćenje kriminaliteta, dostupnosti ile
Kolega Vukšić, vaš predsjednik kluba gospodin Lesar on se vozi vlakom jer nema vozački pa je to razlogom. A to da nosi hranu sa sobom, pa to je stari međimursko-zagorski običaj. E piceki da. Hvala lijepo. Hvala lijepo. Baš vam hvala kolega na ovom dobrom pitanju i o modernizaciji Hrvatskih željeznica, a ne zabijanju čavla u lijes, zadnjeg čavla, posljednjeg. Naime, zgodno je istači replikom na repliku. Dakle, da se na primjer od Osijeka vozi 2 sata duže, negoli prije na primjer 10 godina. Da je karta skuplja 50 kuna. Od Slavonskog Broda autobus vozi 2 i pol sata, a vlak 3 i pol sata danas a usred modernizacije i rekonstrukcije Hrvatskih željeznica koju provodi, dakle ta vaša Vlada. Naime, a što se tiče EU fondova, hajde vi meni ako znate recite ima li Hrvatska željeznica, a toliko ima menadžera perspektivnih, sposobnih, podobnih ima li i jedan projekt za Europu? Jel' vam to poznato? A ja ću vam reći onda nema ni jednog gotovog projekta za EU, ni jednoga projekta nema. A kako onda govorite o projektima EU kada nema niti jednoga projekta? Evo pitajte vašega ministra šta će vam reći. Ako je projekt otpustiti 1100 radnika sa željeznice, e onda svaka čast. E vala rekli bi ovi …
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče, uvaženi zastupnici. U prvom čitanju, da se ne ponavljam sam već se osvrnuo na ovaj Zakon, a ono što bih sada želio naglasiti, to je da konačan cilj ovoga Zakona treba biti smanjenje emisije štetnih plinova i tranzicija prijevoza na ekološki prihvatljiva pogonska goriva na našim prometnicama, a to su prvenstveno elektronična, plug-in i baterijska, vodik i prirodni plin. Međutim, ovaj Zakon je trebao regulirati pojam zone čistoga prometa te definirati nadležna tijela za uspostavu istog, što nisam vidio u zakonu. Drugo, što je jako bitno, a napominjao sam prilikom prvog čitanja, to je nedostatak samog pravilnika kojeg ministar mora donijeti u roku od 60 dana od stupanja na snagu ovog Zakona jer je to problem same provedbe. Ako mi donesemo nekakav zakon koji je, budimo iskreni, prepisan iz EU direktive koja nam to nalaže, nećemo napraviti nikakav učinak, ako pravilnikom ne osiguramo njegovu provedbu. Treće što imamo ovdje, to su realni problemi u ovom području, to je sama visoka cijena ovakvih vozila i njihova komercijalizacija u društvu. Moramo ih učiniti na neki način dostupnima što široj javnosti, a to je dugoročan proces koji zahtijeva mnogo prilagodbi i gdje nas čeka mnogo izazova. Za sad su ova vozila dostupna samo ljudima koji imaju prilično novaca. Također, imamo i problem aspektne infrastrukture, od trajanja punjenja samih takvih vozila do broja punionica. Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost proteklih godina provodi natječaj koji potiču izgradnju punionica i kupnju elektroničnih vozila, međutim, nemamo zakonski osiguran dodatan izvor financiranja. Za sada to nije poznato planiramo li to napraviti iz Višegodišnjeg financijskog okvira ili Plana za oporavak. Poljaci su, npr. to riješili što su nekih 15-tak lipa iz cijene litre goriva izdvojili u poseban Fond za sufinanciranje projekta čistog transporta. Kada bi u potpunosti prešao na električna vozila mi bismo trebali osigurati mrežu od 150.000 javno dostupnih
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice, poštovana ministrice sa suradnicom. Ja bih ovdje, evo zapravo nakon slušanja ovih svih naših rasprava zaista isto tako rekla da je ova rasprava bila poslije podne vjerojatno ne bi bila takva sigurno. Mi smo ovdje ostajali kasno u noć i puno toga smo što smo danas rekli tada nismo rekli, ali dobro. To je tako. Drugo, da smo se odmakli od Zakona o dadiljama, od teme Zakona o dadiljama i to je točno, ali zato što smo pričali područja koja uopće nisu sastavni dio ovog zakona. I naravno da smo u konačnici shvatili da smo se odmakli od Zakona o dadiljama. Isto tako, moje je osobno mišljenje, da vezano za djecu s teškoćama u razvoju to sam rekla i u replici moram ponoviti zaista da nije pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom na tom području i dala suglasnost zapravo tog dijela sigurno da bi se borili klub Hrvatske stranke umirovljenika da bi se i nadalje borili na onaj prijedlog koji smo istakli da bude oštećenje, zapravo najbitnije i najvažnije, a ne broj djece pa neka bude ako sjećate da sam rekla u prvoj raspravi neka bude i jedno dijete i samo jedno dijete i samo jedna dadilja zaslužilo bi pozornost i pažnju jer to je izuzetno bitno. Međutim, poštujem i uvažavam mišljenje pravobraniteljice i zbog toga u tom dijelu više zapravo mislim što se kluba Hrvatske stranke umirovljenika rasprave više nema na tom području. A što se tiče socijalne osjetljivosti baš upravo za to područje, za tu djecu, za osobe sa invaliditetom 35 godina na tome radim i 35 godina od socijalne osjetljivosti mislim da se o njoj ne govori ona se radi svojim djelima. Sada bih se vratila zapravo na Konačni prijedlog zakona o dadiljama gdje smatramo da je on sada dobar, kvalitetan, zapravo puno bolji i vrlo bitno bih istaknula činjenicu da su argumenti koji su u raspravi davani, da su ti argumenti većinom i prihvaćeni što mi je jako drago te sada u ovom trenutku ovaj zakon predstavlja jednu sigurnost, jednu preglednost sustava vezano uz izvan institucijsku skrb
Drago mi je da se mogu složiti konačno da netko razumije za razliku gospođe Antičević… To upravo i činim! Meni je drago da se slažemo ja i gospodin Kajin. Što se tiče civilnog služenja roka on potvrđuje ono što sam ja iznio, a to je da naše ustanove u kojima se to odvija nisu osposobljene, nema kriterija niti služe tim ustanovama, a to je govorio i gospodin Glavaš, niti služe ovoj državi. I dakle, tu se slažem. A što se tiče ostaloga teško se možemo složiti, ali ja bih posebno propisao u Istri 6 mjeseci i još dodatnih za lekcije iz povijesti, budućnosti, što čeka Hrvatsku i u kakvom okruženju živimo. Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Drago mi je da mogu uočiti a i hrvatska javnost veliku preobrazbu kod Branimira Glavaša. Mislim da će to, on se toliko modernizirao da je vrlo interesantno da on reformom naziva u najvećem dijelu ono dvije tisućite godine kada je došlo da se hrvatski ratnici isključivaju iz redova Hrvatske vojske i to je po njemu super reforma i ja se zaista divim. Vi ste jako, jako napredovali u vašim stavovima i promišljanjima, a u svemu drugom s vama se ne slažem.
Opet ću kao i u raspravi ponoviti uvaženi kolega. Dakle za školsku godinu koja je završena radilo se o 488 djece. Zar je Hrvatskoj 488 djece problem? Dakle izgradnja vrtića predlagatelj je zamislio izgradnju novih vrtića i dao je izgradnji novih vrtića alternativu, a to je organizacija predškole u školama. Dakle ta djeca će, tih 30 o kojima pričate ionako krenuti negdje u prvi razred i imati će organizirani prijevoz i negdje će polaziti prvi razred. U tom smjeru i predlagatelj Zakona dakle vidi alternativu za rješavanje problema. Neće se možda izjednačiti uvjeti obrazovanja za sve ali će se napraviti prvi korak pa neka to bude iskorak. Hvala.
Hvala poštovana potpredsjednice. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa meni koja cijeli život živim na otoku nemoguće je izbjeći raspravu o ovom zakonu, a istovremeno teško mi je biti objektivna u toj raspravi. Naime, objasniti ostatku države što za nas otočane znači prijevoz u linijskom obalnom prometu zaista je teška, gotovo nemoguća zadaća. Kako organizirati život uz unaprijed određenu mogućnost odlaska liječniku, poslovnom partneru, u trgovinu, prisustvovati sportskom ili umjetničkom događaju kad prve novine stignu i opskrba stignu tek u 12 sati ili kad brod ne plovi zbog nevremena to znaju samo otočani. Zato mislim da u njihovo ime imam pravo reći da ovaj prijevoz nama znači život. Jasno, mi otočani htjeli bi što učestalije, brže, udobnije, sigurnije i naravno jeftinije linije bez obzira na njihovu rentabilnost što je jasno ograničeno i ovisno o osiguranim proračunskim sredstvima i tu je potrebno naći ravnotežu. Uvjeravam vas da mi otočani nismo nerealni ljudi i da smo itekako svjesni teške gospodarske situacije u zemlji i ne očekujemo nemoguće, tek uvažavanje specifičnosti i što jednakije uvjete života. Istina je da su posljednjih godina velika sredstva uložena u poboljšanje linijskog pomorskog prijevoza, kako u izgradnju novih pristaništa tako i uvođenje novih brzobrodskih linija i brodova te da se izdvajaju konstantno i velika sredstva za potpore brodarima na nerentabilnim linijama. Međutim, nastupanjem ekonomske krize već početkom 2008. godine uočavamo stagnaciju i nazadovanje koje smo bolno osjetili upravo mi na Hvaru kada nam je odlukom Vlade ukinuto jedno vitalno dnevno putovanje s čime se ni do danas nismo pomirili. Sredstva osigurana proračunom iz godine u godinu se smanjuju što nas čini zabrinutim za zadržavanje postojećeg stanja i dostignutog standarda putovanja. I sada imamo izmjene i dopune zakona pa ću ih komentirati u najvažnijim segmentima. Izmjenama se osigurava primjena uredbe Vijeća br. 1177 iz 2010. godine čime će
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vijeća agencije, kolegice i kolege. Odmah na početku želim reći da uopće nisam namjeravala raspravljati o ovom … jer mi se Izvješće činilo na prvi pogled kvalitetno sastavljenim. No malo detaljniji pogled ipak me potakao da o njemu vrlo kratko nešto kažem, zapravo nešto više samo o poglavljima liberalizacije telekomunikacijskog tržišta Republike Hrvatske i telekomunikacijskim uslugama. U usporednoj tablici ostvarenih prihoda u 2004. i 2005. godini barata se podacima procjene za 2005. uz napomenu da će službeni podaci biti dostupni krajem travnja 2006. godine. Tu bi se odmah nametnulo nekoliko pitanja. Zašto se ovo Izvješće pisalo u ožujku, u Sabor upućeno polovinom travnja, a evo, na raspravu došlo u lipnju? Nije li se moglo pričekati s Izvješćem do dostupnosti podataka, odnosno do kraja travnja da bi zastupnici raspolagali sa stvarnim, a ne samo pretpostavljenim podacima. I kad je već tako, zašto podatke kao prilog nismo dobili do ove rasprave s obzirom na to da je od kraja travnja do sada evo prošao mjesec dana. Ako je poznato da se godišnji obračuni poslovanja prethodne godine po zakonskim odredbama moraju podnijeti do 28. veljače tekuće godine nejasno mi je zašto iste podatke treba čekati do kraja travnja. Isto se odnosi na prikaz telekomunikacijskih indikatora za koje je u izvješću dat prikaz podataka za prvo polugodišnje 2005. godine također uz napomenu da će cjeloviti podaci biti dostupni krajem travnja ove godine. Situacija se ponavlja i kod grafikona gustoće u nepokretnoj mreži, gustoće u pokretnoj mreži, korisnicima interneta i korisnicima kabelske televizije. Dakle, ispada da je izvješće za cijelo poglavlje liberalizacije telekomunikacijskog tržišta Republike Hrvatske zapravo izvješće za prvo polugodište i samo pretpostavka za cijelu 2005. godinu a ne i stvarno stanje. U poglavlju telekomunikacijskih usluga govoreći o zaštiti korisnika u nepokretnoj mreži izvješće kaže da je agencija u 2005.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Pred nama je Godišnje izvješće pravobraniteljice za djecu, ali to je i mnogo više od jednog godišnjeg izvještaja jedne institucije u ovom slučaju to je i svojevrsni katalog naših pogrešaka, naših propusta, naše nebrige, nemara, nedjelovanja. To je vrlo vjerna refleksija, vjerni odraz zapravo svih nas, svih naših institucija, društva u cjelini. I zato rješavanje svih navedenih problema i ne može biti zadaća jedne osobe, jednog pravobranitelja i jednog ureda ili jedne institucije, to je zadaća svih nas, to je zadaća posebno nas koji imamo odgovornost u svojim javnim nastupima i svojim javnim djelovanjem zaštititi one najranjivije, pružiti im podršku, ohrabriti ih, ohrabrivati u konačnici ohrabrivati sami sebe u djelovanju u tom smjeru. Ima međutim jedno područje jedno cijelo poglavlje u kojem je sasvim jasno da postoji institucija koja je prva na potezu da nešto učini u smjeru rješavanja svih problema. Cijelo jedno poglavlje posvećeno obrazovnim pravima naše djece i kršenju tih prava. Evo nekih, to je nedostatak mjesta za upis djece u programe predškolskog odgoja, teškoće pri upisu djece sa zdravstvenim teškoćama u programe predškolskog odgoja, nedostatak kapaciteta za produženi boravak u školama, nedostatak toplih obroka u školama, nedostatak ili nedostupnost srednjoškolskog obrazovanja u manjim sredinama zbog manjka, čak i ukidanja međumjesnog lokalnog javnog prijevoza, nedostatak asistenata i općenito stručnih suradnika u nastavi za djecu s teškoćama u razvoju, tu je također i nedostatak psihologa u kadru stručnih suradnika u školama, to je također i nametanje vjerskih sadržaja u školama izvan nastave vjeronauka. Svoj djeci u RH nisu osigurani također ni sustavni građanski odgoj i obrazovanje ni odgoj za ljudska prava. To je također i narušavanje obrazovanih prava djece pripadnika nacionalnih manjina. Sve to su samo neka od kršenja obrazovnih prava naše djece, a ne možemo ne spomenuti, ne možemo ne osvije
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolege i kolegice. Ne tako davno pogodile su nas brojne nedaće kada je Ravnateljstvo za robne zalihe preuzelo veoma važnu ulogu u saniranju posljedica potresa. Upravo je Ravnateljstvo za robne zalihe u problematičnim situacijama ključno tijelo koje do tog trenutka radi daleko od svjetla reflektora i priprema se za problematične situacije. Reakcija je u pravilu bila promptna, a aktivnost je posljednjih godina bila pojačana prilikom drugih elementarnih nepogoda, primjerice, prilikom poplava u Gunji ili klizišta u Sisačko-moslavačkoj županiji. Strateške robne zalihe značajne su i važne s više točaka gledišta zbog svoje socijalne, društvene i humanitarne uloge u svakoj zemlji i te uloge dolaze do izražaja u izvanrednim situacijama. Kamo sreće da do aktivacije robnih zaliha nikada niti ni ne dođe. Stalnim stvaranjem strateških robnih zaliha, pridonosi se učinkovitijem djelovanju sustava zaštite i spašavanja i održivosti gospodarstva u teškim uvjetima. Upravo su zbog toga stvaranje, održavanje, kao i teritorijalni razmještaj strateških robnih zaliha od nemjerljive važnosti za jednu državu. Stalno dostupne zalihe osiguravaju nesmetano i pravovremeno interveniranje i otklanjanje posljedica te isključuju ovisnost o tržištu, sektoru proizvodnje, uvozu, ali i međunarodnoj pomoći. Nažalost svjedočili smo i nekim aferama koje se tiču robnih zaliha i upravo iz tog razloga potrebno revidirati trenutno postojeći, trenutno važeći Zakon o robnim zalihama, koji je na snazi 20 godina, a mijenjan je tek jedanput. Zbog svoje dugotrajnosti, Zakon je u određenom segmentu već zastario, naročito u dijelu koji je predviđao što s robnim zalihama koje su ostale iz vremena tržišnog funkcioniranja i što s operativnim zalihama koje sada više ne postoje više u našem zakonodavstvu. Vidjeli smo da kriza u bilo kojem svom obliku ne bira ni mjesto ni vrijeme i upravo iz tog razloga Zakon o strateškim robnim zalihama potrebn
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Pa više puta ste rekli gospodine Luciću da niste protiv odredbi ovog zakona, ali ste protiv toga da se donosi na brzinu. Gospodine Luciću ovaj zakon se donosi u dva čitanja. Izvršene su određene promjene između ta dva čitanja i više puta je ovdje rečeno i u ovim replikama sada da je, dakle i zbog objektivnog stanja u hrvatskom gospodarstvu što do godinu dvije sa one strane klupa se govorilo da to nije istina da tako nešto ne postoji. Dakle, da je dana šansa poduzetnicima svima koji su u problemu, da dakle svoj porezni dug reprogramiraju na tri godine, na pune tri godine i da u tome postignu sporazum sa Ministarstvom financija i da sa te strane neće biti na tome stupu srama kako to vi govorite. Pokušali ste imputirati također ovoj strani da izjednačuje poduzetnike sa lopovima. Mislim da su vam kolege dosta dobro sa te strane kontra argumentirali tako da ja ne bih ponavljao njihove teze. Samo ću vas pitati gospodine Luciću mislite li da oni poduzetnici koji su milijune u crnim torbama nosili u sjedište vaše stranke da li su oni lopovi, da li su oni neki i kakav su oni to porez platili na te puste milijune koje su unosili u crne fondove vaše stranke. Hvala lijepa.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine državni tajniče, štovani ravnatelju Državnog zavoda za zaštitu od zračenja, vašeg kolege iz nuklearne sigurnosti nema. Evo, konačno je pred nama jedan zakon za koji sam se i osobno dugo godina zalagao, a to je da se racionalizira djelatnost koja se bavi zaštitom od zračenja i nuklearnom sigurnošću u Republici Hrvatskoj, odnosno da se uspostavi jedinstveno upravno tijelo koje se bavi predmetnom problematikom, a u ovom slučaju to tijelo ima i znatne stručne, usudio bih se reći i znanstvene ingerencije, pa čak i instrumente da provodi određena mjerenja u okolišu ili u nekim institucijama, bolnicama itd. Sa žaljenjem opet moram reći da u procesu donošenja ovog zakona nisu značajnije kontaktirane strukovne udruge što je šteta, jer strukovne udruge su one koje mogu dati jednu dodanu vrijednost određenim zakonima i pravilnicima, okupljaju najškolovanije, najstručnije osobe koje se u ovom slučaju još bave i znanošću, pa bi saslušati njih bilo zapravo glas razuma. Tako na žalost Hrvatsko društvo za zaštitu od zračenja nije konzultirano. Za Hrvatsko nuklearno društvo nemam podataka da li su oni dobili zakon na uvid dostatno rano da mogu određene primjedbe dati. To sam im učinio ja osobno, zakon kao takav kažem može se reći da znatno unapređuje situaciju u Republici Hrvatskoj što se tiče problematike znanosti o zračenju. Vrlo sam zadovoljan i što je odnedavno znanost o zračenju prepoznata kao i zasebno polje vezano uz mogućnost napredovanja u zvanja znanstvenika u institutima i fakultetima, što evo prije koji mjesec izašlo i u "Narodnim novinama", te će omogućiti i određena znanstvena istraživanja vezana multidisciplinarna, nadam se i uz pomoć ovog zavoda u osnivanju. I sve bi bilo dobro kada ne bi bilo određenog ali. Naime člankom 80. stavak 2. inspekcija Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi je predviđena da obavlja inspekcijski nadzor nad provedbom mjera zračenja, zaštita od ionizirajućeg zračenja u vezi sa medicinskim
Da, pa slažem se, ali gledajte, znate šta je isto jako interesantno, ovoga <PARTY> je bio s nama u koaliciji i sudjelovali su u zapravo izradi te kurikularne reforme, onda ju <PARTY> ukinuo i onda je <PARTY> s njima ušao opet u koaliciju jer žele da se nastavi provoditi ta cjelovita kurikularna reforma, a interesantno je bilo kad vi pogledate prijedlog te kurikularne reforme da je ona u 95% toga prepisana od one <PARTY>-ove reforme i da se zapravo na tome bazirala cijela ta velika kurikularna reforma <PARTY>-a, ali nismo očekivali ništa niti drugačije. Imali ste situaciju i sa donošenjem Zakona o izmjenama HKO gdje je <PARTY> napisao cijeli prijedlog zakona, stavili su ga na dno dnevnog reda. <PARTY> se slijedeći dan pojavio u proceduri od slova do slova, od riječi do riječi sa istim prijedlogom zakona, što je meni drago zapravo i komplimentira nam jer smo mislim svi zajedno postigli ono što je trebalo izjednačit stručne i sveučilišne studije. Da, u čl. 238., poštovani potpredsjedniče ovoga samo bi htjela ispravit taj netočan navod. Mi svi ovdje iz opozicije razumijemo termine cjelodnevne nastave i produženog boravka i ovaj put smo vjerovali … ne na istoj strani po pitanju toga, svi smo za uvođenje koncepta cjelodnevne nastave. Drago nam je što se diže zajam od 25 miliona EUR-a od svjetske, od Europske svjetske banke, drago nam je što će se osigurati sredstva u NPO-u, ali ne razumijemo kako će se to točno postići jer ova sredstva nisu dovoljna i nema sredstva za onu socijalnu društvenu infrastrukturu.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo da ne ostane zapravo visiti u zraku, nitko nema protiv toga ništa da se i određene komercijalne djelatnosti odvijaju u sklopu muzeja, prvi sam za to zbog čega ne međutim onda još jedanput ću upozoriti na tu blokadu koja se može desiti ukoliko nećemo povlačiti nekakva sredstva iz EU fondova, znamo da je izuzetno puno projekata prijavljeno na projekte prekogranične suradnje itd. Ovo šta ste spomenuli oko samoga zapošljavanja, da, načelno se naravno slažem da bi trebalo biti možda i više godina, međutim imamo jedan drugi tu problem što puno osoba koje rade u kulturi uopće im se ne prizna ono što su radili preko ugovora o djelu. Dakle, to uopće zakon ne honorira i onda imate jako veliki problem udovoljavanja kriterijima koji postoje na natječajima, dakle to bi isto morali uzeti u obzir s obzirom da su to ipak i specifične djelatnosti jer teško ćemo inače dobiti ljude, velim, u manjim sredinama koji će spremno ići raditi da udovolje kriterijima i da idu raditi u nekakve muzeje i da tamo nekakve stvari ispromoviraju a imamo izuzetno puno toga. Evo vjerojatno nitko ovdje od vas ne zna da je kod mene u gradu Pregradi bila prva proizvodnja lijekova ne na jednom području samo Hrvatske, nego i ovom djelu Europe. Dakle, imamo i ljekarničku zbirku u našem muzeju ali nažalost nemamo niti jednu osobu zaposlenu, trenutno jesmo u fazi da ipak pronađemo ravnatelja prvo pa onda to razvijamo, imamo još puno primjera. Recimo u Klanjcu imamo Muzej europskih himni, također nije u nikakvom većem sustavu, također ga treba razviti. Ima sjajnih novih ideja i treba tu naći jednu pravu mjeru da se tako izrazim. A komercijalno to treba iskoristiti tamo gdje imamo već nekakav brand. „Staro selo“ u Kumrovcu, jedini naš muzej na otvorenom posjeti oko 70 000 godišnje, ukoliko ćemo tamo uložiti u promociju, možemo još više ali nažalost zbog nekakvih ideoloških prijepora to nismo radili više ali takve stvari moramo staviti sa strane. Ja sam bio jedanput svjedok kad smo, e