EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Odbor za turizam Hrvatskog sabora na 14. sjednici održanoj 25. ožujka 2009. godine razmotrio je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti s Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 18. ožujka 2009. uz prijedlog da se predloženi zakon donese po hitnom postupku. Odbor za turizam raspravio je predloženi zakon na temelju članka 69. Poslovnika Hrvatskog sabora u svojstvu matičnog radnog tijela. Predstavnik predlagatelja u svojem je izlaganju obrazložio razloge zbog kojih se predlaže predmetni zakoni, dao pojašnjenja pojedinih predloženih rješenja. U općoj raspravi odbor se jednoglasno izjasnio potrebi donošenja predloženog zakona, a u raspravi o tekstu izražena su različita mišljenja u svezi mogućih posljedica primjene odredbi članka 2. kojim se predviđaju mjere u slučaju kampiranju na privatnom zemljištu izvan organiziranog kampa. Pojedini članovi odbora smatraju da su mjere za suzbijanje pojava kampiranja izvan organiziranog kampa potrebne i opravdane, ali da s njihovom provedbom ne bi trebalo započeti u tijeku ovogodišnje turističke sezone. Naime, moguća postupanja, pečaćenja kamp prikolica, kućica za kampiranje i odgovarajuće kamp opreme moglo bi izazvati nepovoljne medijske učinke na stranim tržištima i to u sezoni koja će se odvijati u nepovoljnim okolnostima. Na temelju provedene rasprave, odbor je većinom glasova, 6 za i 1 protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti uz amandman kojim se traži da se primjena članka 2. odgodi da započne sa 1. siječnjem 2010. godine. Hvala.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine ministre, predstavnici FINA-e, poštovane kolegice i kolege zastupnici u Hrvatskom saboru! Danas raspravljamo o Godišnjem izvještaju o poslovanju Financijske agencije za 2003. godinu. Svi smo mi upoznati sa time da je FINA nasljednica Zavoda za platni promet ili još ranije Službe društvenog knjigovodstva a da kao Financijska agencija djeluje od početka 2002. godine kada je donesen Zakon o Financijskoj agenciji kojim ta institucija u vlasništvu države nastavlja svoj put u tržišnom okruženju oblikovati svoju poslovnu politiku ali ovaj puta bez monopolističke pozicije. Smatram da je FINA sa svojim 187 lokacija u Republici Hrvatske odlično premrežila cijelu Hrvatsku i omogućila svojim klijentima putem svojih podružnica, poslovnica, ispostava lak i brz pristup diljem cijele Hrvatske. Kontinuirano praćenje i prilagođavanje razine sigurnosti uz edukaciju korisnika govori o dobroj informatičkoj infrastrukturi. Svaki prelazak iz monopolističkog položaja na tržišni je težak i svaku takvu tvrtku preko noći iz jedne velike sigurnosti dovodi se u poziciju bitke za opstanak. Zahvaljujući tome što je FINA posljednjih godina sustavno ulaganja u tehnološke inovacije i kadrove koji su od velike važnosti za hrvatsko gospodarstvo njen prelazak na tržišno poslovanje bio je ipak znatno lakši od nekih drugih sličnih tvrtki. Ako tome dodamo da FINA danas upošljava oko 5 tisuća 100 ljudi vidljivo je da je FINA i u procesu transformacije uspjela sačuvati punu zaposlenost te vodila brigu o svojim zaposlenima što nije bilo lako i na čemu im trebamo odati priznanje. U ovom Izvješću za 2003. godine ostvaren je ukupan prihod od milijardu i 126 milijuna a ukupni rashodi 988 milijuna što znači da je u 2003. godini dobit iznosila 138 milijuna kuna što pokazuje da je FINA u 2003. godini ostvarila vrlo dobre financijske rezultate sa čime možemo biti zadovoljni. Međutim, možemo vidjeti u iskazanom rezultatu poslovanja
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo ja bih se samo osvnuo vezano za glasovanje o godišnjem izvješću. Ja naravno nisam pravni stručnjak, međutim dao sam sebi truda pa sam samo izvadio kako je bilo do sada, tako da bih molio da tako najvjerojatnije i ostane. Dakle, svih ovih godina se glasovalo kako je i Pravilnik i Poslovnik Hrvatskog sabora glasovalo se prema zaključku koliko ja znam, a novi smo ovdje, mada učimo, glasovalo se prema zaključku odbora. I svih ovih godina se nakon zaključka odbora glasovalo i u sabornici onako kako bi bio, kako sam već rekao zaključak odbora. I uvijek je bilo prihvaća se, zaključak je odbora do sada uvijek bio prihvaća se ili ne prihvaća izvješće HNB-a, osim jedne godine 2013. kad je potpredsjednica odbora namjerno ili nenamjerno donijela zaključak da se prima na znanje. E sada, vi ste dobili jutros ja mislim na klupe svi da se informacija prima na znanje. I logika vam kaže iako naravno nisam ni ja pravni stručnjak kao što niste ni vi, ispričavam se onima koji su pravni stručnjaci, dakle informaciju primamo na znanje. Izvješće glasamo za ili protiv. Jednako tako kao što sam već rekao u sabornici valjda glasujemo prema zaključku odbora. Onaj zaključak odbora po kojem ćemo mi valjda glasovati o godišnjem izvješću HNB-a za 2014. godinu je donio zaključak prihvaća se godišnje izvješće, nebitno. Znači prihvaća se ili ne prihvaća, tako da bih ja molio da glasamo prema zaključku odbora ne da se prima na znanje, nego prihvaća se ili ne prihvaća se i da nam pravni stručnjaci ne trebaju. Hvala.
Hvala lijepa na pitanju poštovani zastupniče Bačiću. Dakle što se tiče rokova implementacije samog zakona neki optimalno razdoblje je godinu dana od donošenja zakona u različitim fazama. Što se tiče funkcioniranja odnosno uopće ideje o kreiranju instituta za vode, dakle Hrvatska je prema vodnom bogatstvu 3 zemlja u Europi. Kao što znate naše vodno bogatstvo je vrlo obilno, vrlo veliko, međutim posljednjih 28 godina vrlo često smo dolazili u situacije da smo sami sebe izlagali kritikama kako se tim vodnim bogatstvom u RH ne upravlja optimalno. Od 2009. godine u zakonskom okviru postoji mogućnost kreiranja instituta za vode, u RH postoji čitav niz instituta kao vodnog, kao znanstvenih institucija, držim da ovakav jedan institut će i te kako opravdati svoju funkciju. Dakle, dopustite da se prije svega referiram na vaše pitanje, prije svega hvala na pitanju, dopustite da se referiram na vaše pitanje vezano uz Članak 104. od 800.000 do milion m3 kao iznimke. Dakle, u RH postoji isporučitelji koje su dobre ekonomske, dakle ali i tehničke snage i u tom kontekstu ispunjavaju odredbe priuštivosti i sadašnje i buduće, nakon realizacije aglomeracije, onda pretpostavljaju prije svega, 1,5% danas neto raspoloživog dohotka, dakle cijene vode na godišnjoj razini, odnosno 3% nakon samih investicija. Što se tiče broja tih isporučitelja, analiza je pokazala da ih može biti do 5 u Hrvatskoj, koliko ja znam, ne mogu sada ulaziti u to koji će od njih zahtijevati takvu vrstu izdvajanja. Kad je riječ o manjima, držimo da to ne bi trebao biti slučaj iz opravdanih razloga.
Kolega Grubišiću evo znate da u našim malim mjestima diljem obale se ljeti organiziraju raznorazne fešte i feštice i dobro ste primijetili da u članku 2. da se mijenja članak 11. I mislim u stavci 2. da nema ništa sporno da ugostitelj može povremeno za vrijeme trajanja manifestacija i ostaloga obavljati ugostiteljsku djelatnost bez suglasnosti sanitarne inspekcije. Međutim nije mi jasno ovo u stavku 3. učesnici proslava i manifestacija što ste upravo pitali zamjenika ministra na koga se to odnosi, je li se to odnosi na udruge, na klubove, na sportska društva koja učestvuju ili se to odnosi i na one što nose daske za pozornicu što montiraju rasvjetu ili na nekog pjevača koji ima manji honorar pa će i on imati svoj štand ispred bine i pozornice. I da li i takvi moraju imati crvene, odnosno sanitarne knjižice a znamo da su svi ugostitelji podložni čak po novome devet vrsti inspekcija pa tko će tih kontrolirati.
Hvala ... Sabora, poštovani saborski zastupniče. Zahvaljujem uopće na mogućnosti demistificirati jednu teoriju koju slušam u proteklih 3 mjeseca, a demanti je vrlo jednostavan. 7 917 zaprimljenih ili, ja ću se usuditi reći, prikupljenih zahtjeva u proteklih, nešto više od 3 mjeseca, dokaz je da je proces u toj mjeri pojednostavljen da za podnošenje zahtjeva, mimo ovih 6 kilograma dokumenata, odnosno 90 priloga, koji su generirali, moram reći, malo i zlobnici koji žele, pa usudit ću se reći, stvoriti pomutnju, prvenstveno kod onih koji na sufinanciranje obnove imaju pravo. Mobilni timovi, dislocirani uredi Ministarstva i infocentar ovdje u Zagrebu pomažu na dnevnoj bazi svima kojima je to potrebno dajući im pravovremenu i vjerodostojnu informaciju, pomažući im u popunjavaju zahtjeva, a velika je razlika između onih zlobnika koji su Zagrepčancima, Zagrepčankama, stanovnicima Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije probali prodati lažnu informaciju da je uz podnošenje zahtjeva potrebno otprilike 90-tak priloga. Dakle, najkompliciraniji zahtjev sadržan je na 2,5 strane A4 papira i za njegovo popunjavanje danas, ako ga želite popuniti i predati u papirnatoj formi, nužno je i potrebita vjerodostojna osoba iskaznica. Ako nam se može pomoći identifikacijom vlasništva ili aktom temeljem kojeg je oštećeni ili srušeni objekt građen, to je korak naprijed u pomoći službenicima Ministarstva u generiranju odluke temeljem koje se stječe pravo na obnovu. Dakle u protekla 3 mjeseca, s jedne strane, konstruirajući efikasan model podnošenja i zaprimanja zahtjeva, a oni se danas mogu podnesti Ministarstvu i samo isključivo Ministarstvu, i u pisanoj formi na 5 dislociranih lokacija, u pisarnici Ministarstva, mailom, odnosno poštom. Dakle aplikacija koju smo producirali, u velikoj mjeri pojednostavljuje metodologiju podnošenja zahtjeva, ali isto tako i generiranja rješenja jer, kad odgovaram na pitanja, da li smo mi sa aktivnim procesom obnove započeli, da, javna nadmetanja su objavljena
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Zapravo kolega je samo iskoristio repliku meni da bi zapravo postavio pitanje ministru odnosno da skrene pozornost na problem koji postoji u njegovoj županiji. Ja sam vido da si je ministar to zapisao tako da ste dobro iskoristili svoju repliku. Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Hrg, za mene je edukacija i obrazovanje ljudi uvijek ispred represije, uvijek. Represijom možete trenutačno nešto riješiti, edukacijom, obrazovanjem trajno. I to je nešto na čemu jednostavno moramo inzistirati. Naravno da u jedinicama lokalne samouprave imamo problema s obzirom dal su one veće ili manje, imamo veće proračune ili manje proračune. Međutim nisu tako komunalni redari bespomoćni. Imaju i oni svoje alate samo treba im dati slobodu da rade. Jer znate problem je kada si neki misle da mogu kršiti zakon i da mogu pustiti svoje kućne ljubimce da hodaju gradom i rade nered, pa onda kada ih treba pokupiti onda joj nemojte to je od našeg uglednog građana. To je problem i to si jednostavno ne smijemo dozvoliti. Znači mora biti isti odnos prema svima. A ovo što mi pokušavamo komunicirati stalno sa ljudima to nije samo u ovom slučaju, pokušavamo stalno komunicirati sa ljudima i stalno ih upozoravati na one stvari koje smatramo da nisu dobre da bi život u jednom tako malom gradiću gdje sam ja gradonačelnik bio dobar svima. Prema tome, prije nekoliko godina niste mogli vidjeti nikoga da šeće kućnog ljubimca i da ima vrećicu sa sobom, a danas je to zapravo skoro pa uobičajena stvar. Prema tome, edukacija i obrazovanje. Hvala vam lijepa.
Ja bih želio u svoje osobno ime, ali vjerujem u ime svih onih koji su ovdje načelnici, gradonačelnici u ovom Saboru, a sukladno stavu Udruge gradova Republike Hrvatske predložiti da se skine hitnost postupka u Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim cestama, s konačnim prijedlogom zakona. Postoje dva zaista opravdana razloga. Prvo, jer u konačnici materija predloženog zakona nije odgovorila na pitanje koje su već nekoliko decenija prisutna u pitanjima odnosa lokalne samouprave, vlasništva na cestama, osiguravanja sredstava i obaveze. Drugo, što nije usklađen sa novim zakonima o lokalnoj samoupravi, između ostaloga sa ukidanjem poglavarstava pa se navode da suglasnost će davati poglavarstva. I treće, jer nije poštivano i osnovno što smo donijeli, a to je Europska povelja o lokalnoj samoupravi da udruge gradova, udruge općina budu sudionici u dogovaranju prije predlaganja i županije, ispričavam se, prije donošenja zakona. Stoga smatram s obzirom da je i kašnjenje bilo gotovo tri godine prije donošenja ovog zakona, da mislim da bitno ne bismo ugrozili funkcioniranje tog sustava, da ga raspravimo u dva čitanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su za navedenu brzu cestu Podravska brza cesta pojedine dionice već izgrađene. Ostale su u fazi izrade studijske projektne dokumentacije, a neke su u fazi izgradnje. Sredstva za izgradnju navedene ceste planiraju se u okviru Financijskog plana Hrvatskih cesta kao izvanproračunskog korisnika državnoga proračuna. Hvala lijepo. Navedeni amandman se ne prihvaća. Lučka uprava Pula je lučka uprava osnovana od strane Istarske županije radi upravljanja lukama lokalnog i županijskog značaja. Za projekte gradnje infrastrukture u takvim lukama na poziciji Ministarstva mora, prometa i infrastrukture osigurano je kroz poziciju sanacije i rekonstrukcije objekata podgradnje u luka motornim za javni promet od županijskog i lokalnog značaja, te modernizacije obnove izgradnje ribarske infrastrukture u iznosu od 50 milijuna kuna koji će se namijeniti za projekte koji se prijave na poziv ministarstva i koji budu vrednovani prema utvrđenim kriterijima. Kroz taj postupak očekujemo da će Lučka uprava Pula kandidirati amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje. U 2016. godini je kroz isti taj program odobreno dva milijuna kuna i još dodanih 750 tisuća kuna u rebalansu u 2016. godine. Hvala lijepo. Predloženi amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i prethodni amandman.
Poštovani predsjedavajući, kolega, državne tajnice, tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, tu smo proveli određenu raspravu na Konačni prijedlog Zakona o DSV i Zakona o DOV. Poznato je da smo odradili objedinjenu raspravu što mislim da je jako dobro i da su ove dvije, dva zakonska prijedloga poprilično slična kako u pravnom tako i u činjeničnom supstratu, a mislim i kad malo bolje proanalizirate i jedan i drugi zakonski prijedlog vide se određena rješenja koja se podudaraju kako od činjenice da se i predlagatelj, a kako i nomenklatura odnosno i sama rješenja koja se nakon toga dešavaju. Naravno uvodno pažljivo slušajući i raspravu naravno da ova dva zakonska prijedloga izazivaju u javnosti određene prijepore i brojne rasprave u društvu, posebno u pravosudnim krugovima. RH se ovdje opredijelila za jedan način sustava izbora sudaca odnosno i državnih odvjetnika koje poznaju i neke druge zapadno europske zemlje, a to je znači da je formirao neovisno tijelo koje se sastoji od raznih dionika i aktera u društvenom položaju odnosno kako ne samo od pravnika, sudaca i struke nego i iz drugih redova, drugih ljudi koji sudjeluju u sastavu cjelosudnog odnosno državnog aparata. Naravno zapadno europski sustav i pronalaze i nalaze i neka druga rješenja, mi smo se držali za ovog i mislim da idemo u tom smjeru koji i na kraju krajeva ove izmjene i dopune sada ocrtavaju. Kao i svaki zakon on evaluira odnosno društvena klima se mijenja, društveni odnosi se mijenjaju pa prema tome onda se zaslužuju određene izmjene i dopune tih prijedloga. Konkretno, ovdje se čulo raznoraznih prijedloga, ali moglo bi se izdvojiti dvije ili tri osnovne crte koje izazivaju prijepore. Jedan je taj dio koji se tiče transparentnosti pri izboru sudaca, to su iznijeli brojni klubovi u ovoj raspravi. Pa evo mislim i klub <PARTY>-a mislim da možda je konkludentnom radnjom odnosno vrlo jasnim i porukom dao do znanja da je za transparentnost izbora svih izbora. Naime, priliko izbora predsjednika Vrhovnog suda RH ia
Hvala lijepo. Gledajte ja ne mogu vjerovati kada slušam ovdje da <PARTY> nije ništa napravila za Hrvate u Bosni i Hercegovini, ništa. Ne znam, pretpostavljam da to izuzima ono razdoblje Franje Tuđmana i Gojka Šuška tada je bilo dobro pretpostavljam. Ok. Sjećam se bagera u Hercegovačkoj banci, sjećam se pokušaja uvođenja samouprave i sudbene Ante Jelavića i njegove kampanje jer sam sudjelovao i tamo sam dobio šećer i … sam na inzulinu. Sjećam se poruke da su Hrvati u Bosni i Hercegovini problem Sarajeva. Pa nisu nakon 2000. u Bosni i Hercegovini proganjani <PARTY>-ovci. Nisu se protiv članova Radničke fronte dizale fabricirane optužnice. Nisu se raznim dekretima zabranjivala politička djelovanja čitavoj eliti hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. <PARTY>-ovcima se to radilo. Ok. I teško mi je kada slušam ovdje tvrdnje o tome da <PARTY>-e nije ništa napravio i kada te tvrdnje slušamo od uvjetno rečeno izdajnika i veleizdajnika jer ćete sutra Vjerojatno nećete biti protiv ove ratifikacije. Ali Zoran Milanović je zapravo rekao da izdajnici i veleizdajnici samo iz Radničke fronte.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Pozdravljam predstavnike Ministarstva na čelu sa državnim tajnikom i naravno kolegice i kolege. Dakle, izmjene Montrealskog protokola sa ovim zadnjim dokumentom iz Afrike, evo već je bilo ovdje govora, Montrealski sporazum je doista tj. protokol, najuspješniji međunarodni sporazum koji je stvoren kao odgovor na jedan ozbiljni globalni problem. To je bio problem razorenog ozonskog sloja u stratosferi i pojave bitno snažnijeg UV zračenja posebno na polovima i tada je, to su bile 70-te godine prošlog stoljeća, velika pojava poput melanoma i sličnih, ustvari jedna eksplozija takvih oboljenja, ne znam slijepi zečevi u Patagoniji i svega toga je bilo i doista u kratko vrijeme je ovaj Protokol pripremljen. Naravno, nakon jedne velike bitke znanstvenika sa industrijom koji su nakon objavljivanja rada koji dovode u vezu klor i brom iz freona koji su se godinama proizvodili, koji ima izvanredna termonamička svojstva međutim, koji nakon upotrebe bivaju pušteni vani, koji su se koristili kao potisni plinovi itd. Pitanje, šta nakon upotrebe je došlo nazad kao bumerang u obliku intenzivnog UV zračenja i svijet je tu dobro odgovorio i dogovorio napuštanje upotrebe freona to je poznatog R11, R12, to su klorofloro ugljici i zamjenom sa zamjenskim radnim tvarima koje su bile bitno manjeg potencijala za razaranje ozona. Međutim, kasnije se pojavio problem globalnog zatopljenja. Dakle, to nisu dva ista problema, jedno je UV i ozon, a drugo je globalno zatopljenje koje je povezano sa svim ovim posljedicama, pojavama koje nam je lijepo opisao kolega Bunjac i na koje također treba odgovoriti dakle, Kyoto, pa Pariški sporazum, i naravno to se tiče mnogih sektora gotovo svih i svih ovih zakona i danas i onoga valjda prošlog tjedna dakle, sve to skupa mora udruženo ići k tome ne bi li se zaustavio porast koncentracije stakleničkih plinova. Dakle, CO2, naravno bilanca ugljika, što manje fosilnih goriva, ali isto tako i spojeva koje se koriste i e
Hvala. Ispravljam netočan navod kolegice Opačić koja je rekla da jedino Vlada Republike Hrvatske nije donijela nikakve mjere da bi se uključila u antirecesijske. Vlada Republike Hrvatske kao odgovorna Vlada zna da su mogućnosti antirecesijske monetarne i fiskalne politike ograničene i to visokim stupnjem euroizacije i inozemne zaduženosti ali i interne mogućnosti za pozitivne promjene postoje u provođenju strukturnih reformi od brodogradnje i energetskog sektora do daljnje reforme zdravstvenog i mirovinskog sustava što naravno i čini Vlada Republike Hrvatske. Međutim, predlagači svih ovih navedenih antirecesijskih mjera i zakona odbijaju sve te prijedloge Vlade Republike Hrvatske i idu u drugom pravcu. Hvala.
Poštovana potpredsjednice, dame i gospodo. Dozvolite da podijelim s vama nekoliko misli. Jučer je ovdje netko rekao da je došlo vrijeme preispitivanja uloge države pa će i moja diskusija otprilike ići u tom smjeru. Ja cijenim i poštujem napore ove Vlade, međutim nisam baš siguran da će se u ovom narednom razdoblju uspjeti popraviti stanje u poljoprivredi jer nešto što je propušteno i što se propušta od 1990., '91. godine teško da se može u tako kratkom vremenu nadoknaditi. Govorimo ovdje sada o kvotama, o mogućnostima poljoprivrede. Pa gledajte, čovjek kad pogleda i kad analizira koliko smo mi čega proizvodili u '90.-tim godinama nema nijednog proizvoda u Hrvatskoj, nema nijednog poljoprivrednog proizvoda koji se ne proizvodi u bitno manjim količinama. To piše u svakom udžbeniku ekonomske geografije za srednje škole. Zasmetala me jedna rečenica u ovome zakonu, prijedloga zakona. Kaže ciljevi poljoprivredne politike nisu bitni mijenjani u odnosu na dosadašnji zakon. To me malo zasmetalo jer ja mislim da je između ciljeva i realizacije tih ciljeva jako veliki jaz. Ogledalo poljoprivredne proizvodnje u svakoj zajednici je izgled naselja i ono što imamo u trgovini. Trgovine znamo kako nam izgledaju, od ribe sa južnog Pacifika, janjetine iz Novog Zelanda, svinjetine iz Nizozemske, a izgled sela nam je takav da su nam sela opustošena, da više nemamo seljaka koji bi nešto proizvodili. U tim selima nemamo više ni obrtnika koji bi popravljali poljoprivredne strojeve, nema više ni uslužnih djelatnosti koje bi trebali … te ljude koji tamo žive. Nema trgovina, nema pekara, nema ugostitelja, društveni domovi zvrlje prazni. Nema nogometnih klubova, sve što je stvarano godinama u propadanju je. Na našu žalost ili sreću Hrvatska ima panonsku nizinu i dosta često se ta činjenica ispušta iz vida. Panonska nizina je jedno od najpovoljnijih područja na svijetu za život čovjeka. Na prste jedne ruke se mogu nabrojati takva područja sa tako dobrom klimom za poljoprivredu, sa takom kvalite
Uvaženi kolega Marasović kada govorite o pomoći koju je Republika Hrvatska dala Bosni i Hercegovini za vrijeme ratnih zbivanja koja nije sporna, morate govoriti o ukupnoj politici iz 90. godina a ta ukupna politika prema BIH je bila takva da se predsjednik ove zemlje gospodin Ivo Josipović morao ispričavati za tu politiku iz 90-tih godina. Drugo, ja sam naveo jedan od najgnusnijih primjera da se čovjeka bacilo u pol bijela dana sa mosta, vi ste o tome govorili kako da je bačena vreća bilo čega. Treće, kada govorite o Hrvatima iz Bosne i Hercegovine i doprinosu u domovinskom ratu, ja vas želim podsjetiti da su to pripadnici moje zemlje, dakle nisu oni samo Hrvati iz Bosne i Hercegovine nego su oni i bosansko-hercegovački građani i mi smo na to ponosni. A što se tiče doprinosa pripadnika nacionalnih manjina samo jedna podsjetnica, od 15 tisuća žrtava u Domovinskom ratu 1100 su bili bošnjaci. Od 1000 Hrvata u Domovinskom ratu je ginuo jedan Hrvat, a 1000 bošnjaka u Domovinskom ratu, za ovu zemlju i za ovaj parlament je ginulo 4 bošnjaka. Ono što je jako bitno da progovorimo kompletnu istinu o Domovinskom ratu i da damo dužnu poštu i pripadnicima Srpskog naroda koji su brinuli i pripadnicima Židova i Mađara i Roma i Bošnjaka. Dakle, ja vas molim kada govorite da govorite u jednoj ukupnosti. Ovo što sam ja danas želio reći, danas je utakmica u Beogradu i danas govorimo bacanju čovjeka kao bacanju vreće, a sutra ćemo se buniti ako se tamo dogodi incident. Jutros na radiju slušam da 5 tisuća policajaca će trebati i obezbjeđivat će tu utakmicu. To se mora promijeniti Nije bitno da se netko na vrijeme ispričao ili se nije ispričao ali moramo stvoriti uvjete da se takve stvari u budućnosti ne događaju. Hvala.