EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana potpredsjednice Vlade, evo prije 2 tjedna hrvatska Vlada je revidirala listu tvrtki od strateškog i posebnog interesa za RH i među 11 tvrtki koje su skinute sa te liste jedna je i slavonsko-brodska tvrtka Đuro Đaković grupa pa evo kao saborski zastupnik koji dolazi iz Brodsko-posavske županije, dužnost mi je pitati koji su daljnji planovi vaši, odnosno koji su daljnji planovi hrvatske Vlade vezano na tu grupaciju jer evo pojavio se veliki interes javnosti za tu temu kako brodske tako i šire javnosti i postoji jedna bojazan da hrvatska Vlada više neće brinuti o tako značajnoj tvrtci za našu županiju a podsjetiti ću da tvrtka Đuro Đaković ima jednu gotovo stogodišnju tradiciju metalo-prerađivačkoj djelatnosti, da trenutno zapošljava oko 900 radnika i jedan značajan je gospodarski županiji. Evo nažalost lošim upravljanjem tvrtka se našla u ozbiljnim problemima i danas definitivno ne ide u dobrom smjeru, znamo da država je trenutno vlasnik 38% dionica, znači nije većinski vlasnik ove tvrtke ali evo, zbog značaja za našu županiju, zbog djelom specifične proizvodnje koju ta tvrtka ima, to je vojna proizvodnja, zbog teritorijalne da kažem poziciji, tvrtka se nalazi u Slavoniji, a znamo da ova Vlada posebnu brigu posvećuje Slavoniji. Mislim da bi se trebao uložiti dodatni napori da se pomogne toj tvrtci, da ona ne izgubi radna mjesta i da se pomogne u nekoj njenoj daljnjoj revitalizaciji pa evo u ime naših građana i u moje osobno ime, evo molit ću da pobliže malo pojasnite koji su planovi hrvatske Vlade vezano na poslovanje grupacije Đuro Đaković. Zahvaljujem se poštovana potpredsjednice na ovom odgovoru i evo drago mi je što ste izrazili spremnost ove Vlade da pomogne ovoj tvrtci da izađe iz ovih teških problema. Dobro mi znamo situaciju u toj tvrtci i svima nam je jasno da samo skidanje sa ove liste neće bitno promijeniti situaciju niti na gore, niti na bolje. Situaciju na bolje svakako može promijeniti jedin
2Hvala lijepa poštovani predsjedniče. U ime Kluba saborskih zastupnika <PARTY>-a i Radničke fronte tražim stanku od 10 minuta na istu temu. Vi ste rekli da vjerujete da je slučajno. Ne može to bit slučajno. Ne mogu ja sad uzet ovaj mobitel i slučajno gađati gospodina Stiera i pogoditi, govorim figuriram, a da kolege Hasanbegović i Prkačin to ne vide. Ne vide jer su na mobitelu e tako je. Znači nisu vidjeli ni Mađari, ni Rumunji jer nisu gledali. Znači to ne može bit slučajno. Ako oni gledaju i čuvaju Stiera, pod navodnicima govorim, ako ga čuvaju, ja ga ne mogu pogoditi. Bacit ću mobitel, Prkačin će dignut ruku, Hasanbegović hajde može ali jedan će dignut od njih dvojice. Ja Stiera ne mogu pogoditi. Dakle, ovo nije bilo slučajno. I da je palo to negdje na Sljemenu, a još bih mogao progutati ili bi mogli progutati da je slučajno. To je palo u centar glavnog grada države članice NATO saveza. To nije bilo slučajno. To što su naše službe spavale to može biti slučajno, oni spavaju tak i tak cijelo vrijeme. Ali što je radio NATO i što mi radimo u takvom NATO-u? I da li je onda opravdana priča koju nam prodaju već 10 godina i meni su prodali da smo eto sigurni jer smo dio NATO saveza. Ja mislim, a današnji događaj je to potvrdio da nismo sigurni jer i Hasanbegović i Prkačin, odnosno i Mađarska i Rumunjska spavaju. Hvala lijepa.
Ja sam imama u startu zamišljenu malo drugačiju priču ali slijedom ove rasprave, drago mi je vidjet da se može nekakav dogovor postići slijedom rasprave i doć do nekakvih zajedničkih saznanja pa ću reći prvo ovako, kolegica je maloprije spomenula da je zakon donesen jednoglasno, da ste čini mi se rekli, … bez glasa protiv, 2018. Da, donesen je tada bez glasa protiv jer je direktiva postojala i tada, međutim tada su postojale ugrađene u zakon nekakve zaštite prema domaćim vodičima kao obveza polaganja tog posebnog djela stručnog ispita po županijama. Sada se predlaže potpuna defragmentacija tog djela ispita i koliko smo čuli kroz raspravu, pristalo se na nekakav kompromis da se ide barem na regije. Dakle, sada neki strani vodič umjesto onoga što je predloženo a što se nadamo da će dakle do drugog čitanja bit ispravljeno će ipak polagati te ispite, samo za pet regija za 21 županiju ovisno o onome što mu treba. I to se radi i to je slučaj kod onih država EU-a i europskog gospodarskog prostora gdje je ta djelatnost regulirana. 13 zemalja nema reguliranu tu profesiju, to su slušajte koje zemlje. Belgija, Češka, Danska, Estonija, Finska, Njemačka, Island, Irska, Latvija, Lihtenštajn, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugal, Švedska, Švicarska. Sve uglavnom velike emitivne zemlje što se ovog tržišta tiče. Na razini EU-a se već jako dugo razvija ova rasprava, i postoji svojevrstan fight među zemljama između onih koje su uglavnom emitivne i one koje su uglavnom receptivne, što je logično. Ono što mi apeliramo je da se ta rasprava nastavi u smislu zaštite maksimalne moguće naših domaćih vodiča jer direktiva je nekakav zajednički cilj EU-a a način na koji će se prilagodit u nacionalne zakone je ostavljeno nacionalnim vlastima, je li, da svak može birat na koji način će to provest. E sad, čuli smo da dakle će se ipak prihvatiti ta uvjetovanost B2 poznavanja hrvatskog jezika, da će se prihvatiti, vjerojatno sve govorim, je li, čekamo drugo čitanje, fragmentiranost is
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra, poštovani ravnatelju porezne uprave, poštovane kolegice i kolege. Uvodno mogu reći da će klub <PARTY>-a podržati dakle prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznoj upravi. Podržati ćemo ga jer ocjenjujemo dakle da predstavlja promjene usmjerene rekao bih ka bržem i efikasnijem radu porezne uprave i predstavlja usklađenje osnovnog zakona sa drugim zakonima prvenstveno Zakonom o državnim službenicima. U svakom slučaju mišljenja smo da treba podržati čim veće inzistiranje na da tako kažem određenoj pravnoj čistoći odnosno usklađivanje i pročišćavanje zakonskih tekstova dakle na način da ne postoje ponavljanje, reguliranje iste materije u više zakona, a pogotovo da ne postoji neusklađenost i mogućnost eventualnog različitog tumačenja propisa koji reguliraju istu materiju. Osobno bih bi mogao možda reći da mi se čini da bi svi državni službenici trebali raditi i imat propisana i svoja radna mjesta i uvjete rada na isti, na isti način bez obzira u kojem djelu državne uprave rade. Primjerice dakle zbog tih usklađenja i briše uvjet javnog natječaja za imenovanja ravnatelja porezne uprave prijedlogom dakle zakona propisuju se, propisuju se posebni uvjeti koje mora ispunjavati osoba koja bi se imenovala na tom mjestu, dakle kao i poseban stručni uvjet koji mora ispunjavati zamjenik ravnatelja što nalazimo na kvalitetan način osigurava, dakle da samo osobe s visokom razinom stručnosti mogu biti imenovana na te pozicije od strane Vlade RH. Treba napomenuti i da do sada je na ta mjesta su osobe mogle biti imenovane samo od strane Vlade RH, pa rekao bih da je do sada i bio određeni, ako mi dozvolite tu slobodu reći, određeni cinizam u tim propisima kad ipak politika na kraju odlučuje tko će biti državni dužnosnik na određenom vrlo važnom području gdje je primjena određene, pa i porezne politike pa i provedba te politike vrlo bitna za primjenu i provedbu ukupne politike određene Vlade.
Poštovani zastupniče, bili smo zajedno na odboru i uvjeren sam da ćemo mi na odboru odraditi svoj posao što smo donijeli zaključak, a to je da ćemo objediniti sve prijedloge braniteljskih udruga, staviti to u zajednički jedan materijal koji će biti prijedlog novog zacrta za hrvatske branitelje. Točno je da smo skinuli točke dnevnog reda vezano za socijalu, branitelji ovdje, ondje, gdje smo rekli da će to bit obuhvaćeno upravo kroz taj nacrt novog zakona. Točno je i da smo rekli da odbor odnosno ja sam rekao, predložio zaključak da Odbora za ratne veterane nije odbor koji treba odlučivati da li će taj zakon i još nacrt nismo imali, kad napravimo nacrt da li će on biti organski ili ustavni ili kakav će biti. Ima i druga tijela koja će o tome odlučivati, a uostalom i klubovi. Gospodine Tuđman, vi mog oca ne poznate ali mnogi Vukovarci ga znaju i kažu da je bio najbolji trgovac. Ali vaš otac kao prvi predsjednik Hrvatske države je još više u meni ojačao želju i mojoj obitelji dao sigurnost za povratak u Vukovar. Pa prije nekoliko mjeseci gledao sam govor vašeg oca, našeg prvog predsjednika, kad je bio vlak mira u gradu Vukovaru. Plakao sam. I pitam se zašto ti koji danas spominju ime i daju priznanja našem prvom predsjedniku i ja osobno, ne slušaju njegove riječi koje je govorio u Vukovaru i zašto tako ne postupamo.
Ja bih danas željela prisjetiti se obljetnice koju smo ovih dana obilježili, to je 30 godina od međunarodnog priznanja RH. Rijetki postavljaju pitanje gdje bismo danas bili da Hrvatska tada nije uspjela se odoljeti onoj strašnoj agresiji JNA i srpskih pobunjenika. Prije 30 godina trećina Hrvatske bila je okupirana, porušena, spaljena, tisuće mrtvih i prognanih. Valjalo je sve to preživjeti, oduprijeti se i izdržati na bojišnicama i uspjeti uvjeriti svijet da je jedino rješenje priznanje Hrvatske države u čemu je Hrvatska i uspjela, hvala Bogu. Vojne pobjede išle su uz bok diplomatskoj borbi, zato smo najviše zahvalni hrvatskim braniteljima, a posebno onima koji su svoj život ugradili u temelje naše države. Posebno smo ovdje svjesni uloge koju je imao prvi hrvatski predsjednik Franjo Tuđman, bez njegove mudrosti i odlučnosti, istovremeno i pomirljivosti ovaj povijesni trenutak ne bi bio ostvariv. Danas kada se okrenemo u nazad i pokušamo objektivno i na činjenicama temeljeno podvući bilancu, ustanovit ćemo da je u 30 godina od međunarodnog priznanja Hrvatska ostvarila jako puno. Članstvo u bitnim asocijacijama i organizacijama, a kao krunu svega navela bih članstvo u EU i NATO paktu. A danas se Hrvatska okrenula u ostvarivanju novih prioriteta, a to su ulazak u schengen i Eurozonu kao i OECD. Nažalost u zadnje dvije godine suočeni smo s vjerojatno najvećim izazovima poslije Domovinskog rata, pandemijom i posljedicama potresa koji su u prvi plan stavili zaštitu zdravlja i života svih naših građana te obnovu i gospodarski oporavak. Unatoč krizi početkom 2020.g. prvi put smo kao članica EU uspješno predsjedali Vijećem EU, a Hrvatska kao mlada država sve je cjenjenija članica europske obitelji, aktivna pri kreiranju globalne politike kao i kod pomoći drugim državama. Unatoč svim navedenim izazovima u narednom desetljeću Hrvatska ide prema gospodarskom rastu, socijalnoj pravednosti i daljnjoj izgradnji društva koje će jamčiti stabilnost i sigurnost. U tom smislu Hrvatska
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovana ministrice sa suradnicama, kolegice i kolege. Pa evo maltere pri kraju ove zapravo duge rasprave, evo kolegica Lovrin će biti zadnja, ja ću evo ispred <PARTY>-a onda. Nekako ćemo na lijepi način završiti, svako će reći svoju završnu pa i ministrica. No moram evo ipak reći da nakon ove rasprave mislim da smo se svi usuglasili, a ja posebno podržavam donošenje Zakona o dadiljama i nadam se da će ovaj zakon dospjeti što prije i što hitnije u drugo čitanje. Naime svi mi znamo da tete čuvalice su dakle žene koje uglavnom u svojim domovima čuvaju djecu. Razlozi su brojni, jedan od najčešćih je nedostatak mjesta u vrtićima pa tako i u mom Bjelovaru uvijek ide već godinama preporuka čim pomislite na trudnoću brzo rezervirat mjesto u dječjem vrtiću. Drugo je eventualno ima i toga, veće povjerenje roditelja jer dadilje ipak čuvaju manji broj djece i treće nije zanemarivo a o tome isto ovaj zakon govori, to je fleksibilnije radno vrijeme u današnje doba koje znamo kakvo je. I zapravo u većini slučajeva te tete čuvalice mi ih tako iz milja zovemo su dobre tete, fino kuhaju, djeca su zadovoljna, sretna. Međutim tu postoje brojna pitanja ali i problemi koje je ovaj zakon rješava i to je po meni vrlo važno. Prvo što rješava je tko snosi odgovornost za djecu jer uglavnom dakle do sada te dadilje su ih čuvale na crno, nije se znalo tko. Drugo, nije manje važno koji točno sve poslovi spadaju u djelokrug poslova dadilje i treće na kraju krajeva ima, moglo bi se još nabrojati ali evo ja sam ovo izdvojila, koje životne i socijalne vještine mora zapravo dadilja to dijete i naučiti. Ovim zakonom uređuju se upravo sva bitna područja, dakle uvjeti za obavljanje djelatnosti, način obavljanja djelatnosti itd., a sve u svrhu pružanja što kvalitetnije i profesionalnije usluge i prema djeci, ali i prema roditeljima. Ono što je vrlo važno je što će ovaj zakon dadiljama omogućiti zakonito obavljanje djelatnosti te da će se time utjecati na smanjenje ra
Poštovani predsjedniče, kolegice, kolege. Gospodine, kolega Pernar, čije ste vi kukavičje jaje u ovom Hrvatskom saboru, eto, koga vi zastupate, koga vi predstavljate? Koji su ti koji u vama vide idola iz srednjih škola. Idi u dječji vrtić, možda tamo nađeš neke koji će razumjeti te tvoje pričice? Iz koje si ti priče izašao? Na koji način ovdje nas sve Ja vas pitam, da li je to isti naš kolega koji je jučer u ovom Hrvatskome saboru gospodina Barišića vrijeđao, omalovažavao kao i mnogi drugi ovdje? Na koji način, zbog čega, u ime čega? I sada se traži milost za nekoga ili nešto koji to uopće nije zavrijedio kao ni drugi takvi. Zar postoji veliki zločin ili mali zločin? Na koji način se može sve uništiti čovjeka? Koliko ima načina ubijanja čovjeka? Dakle imaš puškom, perom, riječju i djelom. A koje smo mi jučer primijenili ovdje metoda nad gospodinom Barišićem od te četiri? Jesmo li ili nismo. Da li već danas tražili milost, za koga? Pričamo o lopovima svakoga dana, posebno vi, optužujete cijelu jednu polovinu Hrvatskoga sabora. Svi smo u istom paketu u vašim ustima, svi smo dakle lopovi, a i u nekim slučajevima fašisti kada je to potrebno da bi se postigao efekat kada dođu neka djeca gore na galeriju. I o čemu se tu radi? I svi glasaju za oduzimanje imuniteta a vi ne. Zašto baš vi ne? Zašto?
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Moram reći da je upravo za Vlade <PARTY>-a donešen i Zakon o Hrvatskom autoklubu, donešen je i Zakon o Hrvatskom Crvenom križu koji su udruge građana, a imaju neki još uvijek i nakon donošenja ovog Zakona imaju javnu ovlast. Tako da mi se čini neprimjerenim sada prigovarati na nečemu što je u cijelom civilziranom svijetu najnormalnija stvar. Nemojmo zaboraviti da u jednoj Njemačkoj kojoj naše zakonodavstvo dosta teži jer imamo često puta njemački zakonodavni model, isto tako i ADAC i neke druge udruge građana imaju javne ovlasti i kontroliraju neke stvari koje su od vitalnog interesa za bilo koju državu. Jedino ukoliko imamo, na kraju krajeva i ovdje je bilo konkretno rečeno i o Centru za vozila, dragi kolega Pleša i Centar za vozila je išao u privatizaciju po onom modelu iz, zakonu iz 1991. <PARTY>-ova vlast ga je dala, promovirala, ali ako Centar za vozila radi korektno i u skladu sa javnim ovlastima koje mu je država podarila ili dala, isto to radi i Hrvatski Auto-klub, isto to radi i neke druge udruge građana. Ja vas podsjećam da imamo Hrvatski lovački savez, Hrvatski sportsko-ribolovni savez koji isto tako imaju javne ovlasti i ne možemo u jednom segmentu reći da to ne mogu raditi udruge građana, a u drugome kako nam to odgovara, možda čak i dnevno-politički da to ne odgovara.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatske vlade. U namjeri da, na obostrano zadovoljstvo ili na zadovoljstvo sviju da tako kažem, dođemo do teksta zaključka koji obvezuje Vladu kojom ste vi uvodno govorili i zahvaljujem vam se na dobrim namjerama <PARTY> potpuno podržavajući zaključke da Hrvatska ide u prestanak ugovora o arbitraži željeli bismo samo nešto Saboru predložiti s obzirom da smo i dogovorili da se raspravlja samo u ime klubova. A mislim da je čak to i predsjednik Vlade spomenuo. Da za vrijeme trajanja rasprave ovaj tekst koji nam je Vlada poslala sa svoje telefonske sjednice zaključka i obrazloženja dorade svi klubovi, držimo da ima mjesta za popravak teksta kako bi on odgovarao ovome što Vlada zahtjeva i što će pomoći Vladi u daljnjem postupku. Prema tome, predlažemo za vrijeme trajanja rasprave radnu grupu koja bi doradila tekst predloženih zaključaka zajedno s obrazloženjem.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa moram replicirati jer kolega Stazić je vrlo korektno i praktično pokazao što se događa sa alkoholom i prodajom i konzumacijom alkohola u ugostiteljskim objektima. Ima jedna stvar koju smo svi skupa itekako jako zaboravili. To je problem pušenja u ugostiteljskim objektima koji se jednostavno ne poštuje, o njemu ovdje nema niti slova izgleda zato što neki krugovi itekako dobro zarađuju extra profite na prodaji duhanskih proizvoda. Čini mi se da bi trebalo isto tako ovdje vrlo jasno i precizno napisati da je zabranjena prodaja i konzumacija duhanskih prerađevina osobama mlađim od 18 godina u ugostiteljskim objektima. Zašto, gospodine državni tajniče, o tome ovdje nema niti riječi, niti slova? To je vrlo jasno i precizno. Kome se povlađuje? Imali smo nedavno Svjetski dan nepušenja. Proslavili smo ga i obilježili u Hrvatskoj, znamo to sve, jer izgleda da ćemo morati jedan dio ugostiteljskih objekata zatvoriti onda koji ne ispunjavaju osnovne uvjete. Ja kao nepušač ne mogu doći u neki kafić jer od dima osjećam se kao da sam izašao iz pušnice. Ja bih volio čuti nekakav normalan razlog gospodine državni tajniče, evo ja vas prozivam, možda nakon ove rasprave i vi kažete zašto to niste stavili jer ne radi se samo o alkoholu, radi se o duhanskim prerađevinama i to ne samo onima koje su kupljene tamo nego i one koje dođu a znamo da su kafići, kakva je situacija i o čemu se radi. Hvala lijepo.
Kolega Horvat vi ste u svojoj raspravi osvrnuli se na nove okolnosti prilikom ulaska Hrvatske u Europsku uniju, novog okružja na tržištu i time zapravo izrazili zabrinutost odnosno postavili pitanje konkurencije stranih nakladnika. Ili pitanja formiranja javnog mijenja. Dakle, moje osobno mišljenje je, držim da će se razviti pozitivna kompeticija u tome slučaju. A iz vlastitog iskustva mogu reći kada se pojavi pozitivna kompeticija da uvijek dođe i do pozitivnih rezultata. I ovo što je kolega Mesić rekao dakle činjenica je sa pojavom interneta da je mogućnost manipulacije ili utjecaja na te medije smanjenja jer zapravo svatko može evo ako uzmete i nas saborske zastupnice, svi imamo pametne telefone ili tablete i svi gledamo različite neovisne portale gdje dobivamo različita tumačenja i različite političke stavove po istoj temi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Gospodine Barbarić hvala lijepa da osvješćujete uvijek ovo pitanje koje je izuzetno od strateškog značaja za RH, naravno ovu vladu, ali i za položaj hrvatskog naroda u BiH. Dobro ste spomenuli napravili ste jednu bilancu zapravo analizu kada je sve počelo sa dekonstitucijom hrvatskog naroda u BiH, počev od 2000.g. kada je prijevremeno izborno povjerenstvo za provedbu općih izbora u BiH donijelo nova pravila koje se vi sjećate, kojim se onemogućava jednom narodu da bira svoje zastupnike u županijskim skupštinama, to su tzv. Berijevi amandmani, on je bio voditelj misije OESS-a. Naravno još su pogubniji bili tzv. Petrićevi amandmani. Jučer smo baš se prisjetili kada je bio dr. Čović ovdje predsjednik Hrvatskog narodnog sabora 19. travnja 2002.g. kada je temeljem sporazuma Sarajevskog sporazuma ustavnim promjena de iure priznao zapravo konstitutivnost i u oba entiteta, dakle ne samo u bošnjačko-hrvatskoj federaciji nego u RS-u, a međutim je de facto RS ostao srpski entitet, a bošnjačko-hrvatska federacija temeljem Washingtonskih sporazuma iz 1994. ostao je de facto bošnjački entitet. I sada imamo ovdje Hrvate zbog malobrojnosti oni su stiješnjeni između srpskog separatizma i bošnjačkog unitarizma, zbog upravo te dvije podvale na način gdje se jedna polovina zapravo gubi u jednoj trećini odnosno jedna polovina kod izbora predsjednika u drugom krugu čak zapravo jedna polovina gubi se u nulu. To je u tom trenutku je stalo zapravo pitanje Hrvata u BiH i sad zamislite kroz sve te vlade, a znamo koja je vlada bila ovdje tada u Hrvatskoj i tko je bio predsjednik države i koliko je puta izbora bilo upravo takvih koji nisu omogućavali izbor, legitimni izbor predsjednika od konstitutivnih naroda prije svega 2006., 2010. znate tko je bio u BiH tko je davao sadašnjem tzv. hrvatskom predstavniku u majicama tko je dolje dolazio davao mu potporu i ušao je tada 2010.g. Pukom slučajnošću 2014. to se nije dogodilo, ali po tom izbornom zakonu opet se dogodilo
Hvala lijepa. Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, zamjeniče ministra, poštovane kolege i kolegice evo kao što vidite ispred nas je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak koji je Vlada uputila nama na raspravu i usvajanje. Zakon o porezu na dohodak je na snazi od 1. siječnja 2005. godine i on je jasno definirao tko su porezni obveznici, koji su izvori oporezivog dohotka, način na koji se oporezivanje vrši, poreznu osnovicu, poreznu stopu, porezna oslobađanja, poticaje i način na koji se dohodak utvrđuje i način na koji se porez plaća. Od dana stupanja temeljnog zakona na snagu do danas, ako izuzmemo ovaj prijedlog izmjena i dopuna, dosada ih je bilo 5. I u tijeku tih 5 izmjena i dopuna Zakona o porezu na dohodak uvijek je predlagatelj sagledavao ekonomsko-gospodarsku situaciju i okruženje koje je trenutno vladalo u ovoj državi. A moram istaknuti da se posebno vodilo računa o socijalnom aspektu i pristupalo se socijalno osjetljivo prema onoj kategoriji stanovništva koja je imala najniža primanja. Pa je tako u više navrata povećavan osobni odbitak, a isto tako nije na odmet ne spomenuti da je i najniža stopa oporezive kamate koja je nekad bila 4% spuštena čini mi se u 2011. godini na 3% i na taj način se također onima koji su morali i bili prisiljeni koristiti kredite od poslodavca izišlo ususret jer je takva kamata bila neoporeziva. Kroz te izmjene i dopune temeljnog zakona između ostalog u 2012. godini, konkretno čini mi se 11. mjesec 2012. godine, izmijenjen je i način utvrđivanja dohotka od primitika koji su nastali iz prodaje 3 ili više vrsta iste vrste nekretnina ili tri ili više vrsta imovinskih prava iste vrste u roku od 5 godina. Sve te izmjene i dopune bile su potrebne jer su, ponovit ću, sagledavali ekonomsko-financijsku situaciju u datom momentu. Ono što sam ostavila za zadnje i što želim sad, na što se želim osvrnuti i u biti zbog čega sam se i javila za ovu raspravu je oporezivanje dividend
Poštovana kolegice Mrak Taritaš, ja se vrlo često složim s vama pa se tako slažem i sa sintagmom Zelena Europa, ali ta Zelena Europa ustvari predstavlja viziju onih koji vode Europu što žele na svom prostoru, što žele po pitanju energije, što žele po pitanju razvoja i što žele po pitanju istraživanja to je ono ključno. Europa želi biti jedan od lidera u budućnosti i svjesna je da joj za to treba razvoj. Želi biti samodostatna i svjesna je da joj za to treba dostatna energija. Uštedom energije vi smanjujete potrebu za energijom. Moje ključno pitanje je, ako znamo što želi Europa da li znamo što ili gdje bi se mi trebali nalaziti u toj Europi jer mi smo dio te Europe? Nismo mi netko sa strane. Hvala lijepo.