EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa ispravila bih netočan navod gospodina Stazića sljedeći, koji insinuira da <PARTY>-e i Vlada su protiv informatizacije Hrvatske, zbog toga što ne prihvaćaju ovaj prijedlog. Ja bih rekla da ni <PARTY>-e ni Vlada nije protiv namjere ovog prijedloga, već je protiv načina, odnosno selektivnog načina riješavanja ovog problema. A da nije protiv informatizacije Hrvatske pokazuje, navest ću neke primjere na primjer, prvo što se nastavlja poseban program učenja stranog jezika koji je prošla Vlada započela i unapređuje se. A druga stvar, osnovan je i središnji Ured "E Hrvatska", koji bi trebao dati cijeloviti sustav način riješavanja ovog problema, za koji se nadam da će i napraviti. A ne kao što na primjer u sadašnjim dokumentima od 2000. do 2003. godine primjerice i Vladina Ureda za strategiju razvoja, informacijske, i komunikacijske tehnologije postoji cijeli paket mjera koji bi vodili sustavnom i cijelovitom riješenju problema informatizacije, ali uglavnom se nije provodilo.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče programskog vijeća, uvažena zamjenice ministra i predsjedniče nadzornog odbora, poštovane kolegice i kolege. Dakle, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije razmotrio je na 5. sjednici održanoj 13. travnja 2016. Izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a o provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenim zakonom o HRT-u i ugovorom između Hrvatske radiotelevizije i Vlade Republike Hrvatske za mandatno razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2014. Odbor je navedeno izvješće razmotrio kao matično radno tijelo. U vrijeme rasprave odbor je raspolagao s mišljenjem Vlade Republike Hrvatske na predmetno izvješće. U uvodnom izlaganju predsjednik Programskog vijeća HRT-a rekao je da je u 2014. godini programsko vijeće održalo 14 sjednica i da je na njima raspravljalo o ispunjenju svoje uloge definirane Zakonom o HRT-u, Ugovorom o HRT-u i Vlade RH i općim aktima HRT-a. Ono je također raspravljalo o aktualnim temama vezanim za praćenje ispunjavanja programskih obveza HRT-a definiranim zakonom i ugovorom kao i izvješćima povjerenika HRT-a vezanim za pritužbe i prijedloge korisnika usluga HRT-a. Obrazlažući i mišljenje Vlade Republike Hrvatske koje se odnosi na predmetno izvješće ministar kulture rekao je da Vlada Republike Hrvatske predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati ovo izvješće. Istaknuo je da se u Izvješću o radu Programskog vijeća HRT-a za 2014. i mišljenju Programskog vijeća HRT-a od 3. studenog 2015. godine ističe da HRT tijekom 2014. nije ispunjavao usmjerenje sadržaja i kvalitativne obveze zadane ugovorom između HRT-a i Vlade RH. Ali uvidom u pojedina izvješća za televiziju je razvidno da postoje odstupanja i niža ostvarenja obveza od ugovora utvrđenih za pojedine programske vrste na kanalu HTV 1, HTV 2, HTV 3, HTV 4 te međunarodnom televizijskom kanalu. Istaknuo je i da je Vijeće za elektroničke medije u svojem Izvješću o radu Vijeća za elektroničke medije i Agencije za elektroničke medije za 201
Hvala gospođo potpredsjednice i gospođo potpredsjednice Vlade, moram nažalost reći da vaše nabrajanje projekata koji su u tijeku i potpisivanja dvaju sporazuma sa dva ministarstva zlostavljanim ženama neće značiti puno. Malo ili gotovo ništa. Naše razumjevanje možda možete i dobiti ali da li vas mogu razumjeti one kojima je svaka sekunda takvog života vječnost. Bojim se da ne. Dan koji smo izabrali zorno prikazuje kako mogu završiti obiteljske tragedije u nas. Ja evo koristim prigodu da izrazim sućut obiteljima nesretno poginulih, tragično preminulih žena koje su stradale na svome poslu. Kao što ste čuli, u ovoj zemlji može biti prilično opasno biti žena. Možete biti zlostvljani na ulici i na radnom mjestu ako imate sreću da ne ulazite u onih 58% nezaposlenih žena. Ali drage moje žene, ponajviše se čuvajte kada dođete doma, tamo vas čekaju oni koji bi vas trebali voljeti, štititi i davati sigurnost. Ali tamo vas počesto nađu oni koji vas tretiraju kao svoje vlasništvo, koje smatraju da ste stavljanjem potpisa na vjenčani list potipisali i kapitulaciju, da nemate pravo na svoj stav, svoje izbore, svoje mišljenje, svoj život. Jeste, zabrinuti smo, tradicionalna obitelj je u krizi ali ne zato što su se žene emancipirale, što je od nekud palo nešto neobnjašnjivo i novo nego zato što više nemaju snage da trpe ono što trpe ne desetljećima, stoljećima, oduvijek. Pogledajmo našu literaturu, filmove, povijest. To je toliko uhvatilo korjenje da se nasilje nad ženama smatra malterne i normalnim i u neku ruku prihvatljivim. Mi imamo evo prigodu svojim izjašnjavanjem u Parlamentu, a ja bih bila sretna da je to učinilo daleko više muških kolega da se čuje što i oni o tome misle i da pošalju nedvosmislenu poruku da je nasilje i zlostavljanje kao način rješavanja problema i bilo kakvih konfilikata neprihvatljivo, zaista neprihvatljivo. Jer jedna je stvar reći, znači deklarativno se založiti za borbu protiv nasilja nad ženama a onda na visoke državne funkcije staviti ljudi koji ne p
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre, danas smo trebali raspravljati o setu, nizu radno mirovinskih zakona koje ste i vi najavljivali u proteklih mjesec dana i koje ste slali već na javno savjetovanje. Znamo da je neslavno propala mirovinska reforma vašeg prethodnika za koju vi niste odgovorni ali evo sad se pokazuje ponovno da srljate grlom u jagode, da čitav taj set zakona, evo skinut preko noći s dnevnog reda nakon što ste ga tako najavljivali. I pitanje je da li vi i Vlada uopće znate kuda idete sa ovom mirovinskom reformom? Jer mi doista ne vidimo niti nakon prve a niti nakon ove koju najavljujete jer vi znate stvarno smjer što želite sa mirovinskom reformom učiniti. Najbolji primjer je što ste tako naprasno skinuli set zakona koji je danas trebao biti na dnevnom redu ovog Hrvatskog sabora. I kao što vidimo osim ovog jednog zakona nema ni jednog drugog na raspravi.
Poštovani kolega, predškolsko i osnovnoškolsko obrazovanje u Republici Hrvatskoj je obavezno. Sukladno Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina ali i Zakonu o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina pripadnici nacionalnih manjina imaju pravo da se obrazuju na svom jeziku i pismu. Tako između ostalog čuvaju svoj identitet, zaštićuju se od asimilacije itd., itd.. Nažalost dosta često puta ljudi čuju krive informacije o tim procesima šta se tamo dešava a ja sam danas isto nekoliko puta, ali nažalost intervenirao od naših kolega čuo da se tamo uči nešto drugo, da tu ne vrijedi isti kurikulum. Vjerujte mi kurikulum je za sve u Republici Hrvatskoj isti, dakle sve se uči isto samo na svom jeziku i pismu. Između ostalog čuli smo i jedan primjer ovdje danas od jednog kolege da je jedna učenica iz takve škole gdje je u tom mjestu negdje oko 96% pripadnika Srpske nacionalne manjine pobijedila na županijskom takmičenju hrvatskog jezika i književnosti. To znači da se kvalitetno uči, između ostalog. I mislim da te predrasude trebamo da sazbijemo, da kažem da one ne postoje. To je prva stvar. I druga stvar, ovo što sam htio da vam kažem i to sam čuo dosta toga, podijeljen je grad, podijeljeni kafići, ulice itd. Vjerojatno je i to isto tako iz predrasuda jer dugo vjerojatno ljudi nisu bili u Vukovaru. Ako želite to da vidite dođite, ja pozivam sve u Vukovar, nek odu u kafiće, nek odu tamo gdje se mladi kreću, nek odu u sportska društva di zajedno treniraju. Nije baš sve tako kako možda netko kaže tko nije iz Vukovara i onda to ispadne da je istina. Ne, vjerujte mi da to nije tako i da se dosta stvari promijenilo.
Zahvaljujem vam potpredsjedniče <PARTY>, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, cijenjene zastupnice i zastupnici. Ako se pitate zašto ispred sebe imam ovaj grah i ovaj bijeli luk vrlo brzo ću vam odgovoriti na to. Ovo što vidite je grah i bijeli luk koji proizvodi moja mama, a generacijama je čuvano i nasljeđivano sjeme od te kulture i to je dobila od svojih roditelja jer to je najbolje sjeme koje se čuvalo generacijama a naši stari su itekako znali što je ključno u krizi i zašto se to tako radi. Poštovane kolegice i kolege, ako je tu u saboru netko zaboravio poljoprivredna proizvodnja i proizvodnja sjemena je pitanje nacionalne sigurnosti, a osnovne namirnice poput žitarice ili ovog graha, bijelog luka to su ključne u krizama u kojima se i danas nalazimo. Ne želim ovim putem raditi nekakvu nepotrebnu melodramatičnost, ali želim da dobro zapamtite da poljoprivredna pitanja, pitanja nacionalne sigurnosti s kojima ne treba eksperimentirati, a nikako ne donositi ni odluke koje nisu potrebe i koje dugoročno mogu itekako štetiti. Podsjetit ću vas što se događalo prije samo godinu dana, ali to očito nije bilo dovoljno interesnim skupinama koje su sjedile u povjerenstvu za procjenu učinka zakona da ne naprave greške koje mogu imati dalekosežne katastrofalne posljedice po hrvatsku poljoprivredu. Točno prije godinu dana odlučivalo se je hoće li Hrvatska imati što jesti jer ratari nisu smjeli na svoje njive, a sve veze sa svijetom bile su prekinute. Zar to nije dovoljna opomena, još i više jer i danas živimo upravo u takvom svijetu. Takvi isti ljudi iz sličnih povjerenstava odlučili su prije određenog broja godina da Hrvatskoj ne treba Imunološki zavod pa danas ovisimo o uvozu cjepiva i ucjenama velikih multinacionalnih kompanija koje proizvode cjepivo i pri tome zdravljem ucjenjuju cijeli svijet. To je cijenjeni zastupnici itekako pitanjem povezano s poljoprivrednom i ovom temom. Ovim Zakonom o sjemenu ako se izglasa, sutra ćemo biti ovisni o uvozu sjemena ako ćemo ga, kad
Hvala lijepa. Pa moji prethodnici su rekli, jedan je zgrožen drugi je sablažnjen, moram priznati da se ja pomalo čudim na to, a što ste očekivali više? Nakon godinu dana ovakvog rada, i ovo što su pokazivali, ne znam čemu se čudite uopće? Na kraju krajeva sam premijer je rekao izvanredno stanje a ovo što sad radite sa ovim izmjenama. Ovo je primjereno nekim totalitarnim sistemima, ovo meni više liči na neke poteze nekih knuti koje određuju. Imate pravo na kolektivno pregovaranje al ćete ispregovorat samo ono što dobijete na pismeno, eventualno ono što je ponuđeno. Ovo je stvarno besramno i još reć socijaldemokratska Vlada. Plan 21. Program Vlade nigdje ne spominje nikakve ovakve poteze, međutim vi to uredno odrađujete, to je po vama u redu, socijaldemokratski osjetljivo. Velite socijalni dijalog sa sindikatima se nastavlja. Čime? Ako zakonom im sve onemogućite, je nastavak socijalnog dijaloga jednostavno nemoguće. I na kraju krajeva, spomenuli ste negdje na samom početku, Vlada neće preuzimat na sebe obaveze za sljedeće Vlade, al nema dugo smo imali dva takva primjera gdje upravo Vlada prebacila na izvršit će se 2015. godine, Zakon o policiji, Zakon o isplati plaće sudaca i sad se pozivate na neku principijelnost, poštenost, nećete drugima onima iza sebe ostaviti to isto, a nema dugo su dva takva zakona bila ovdje. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajnici, kolegice i kolege zastupnici. Evo donošenje Strategije prometnog razvitka Republike Hrvatske koju je donio ovaj Visoki dom 1999. godine stvorene su osnove za politiku gospodarenja javnim cestama u Republici Hrvatskoj. Strategija razvitka javnih cesta u Republici Hrvatskoj realizirana je kroz četverogodišnji program Vlade. Kroz dosadašnju realizaciju ostvaren je veliki napredak u razvitku mreže cesta u Republici Hrvatskoj te je u najvećoj mjeri postignuto povezivanje cestama najviše razine cijelog teritorija Republike Hrvatske, kao preduvjeta ravnomjernog razvoja Republike Hrvatske, kao i uklapanje Republike Hrvatske u cestovne koridore Europe. Novom kategorizacijom uspostavljanja jedinstvena mreža državnih cesta čiju dogradnju treba nastaviti izgradnjom brzih cesta, te obilaznica oko gradova, te ulagati značajna sredstva u održavanje i poboljšanje stanja postojećih mreža državnih cesta. Za svakodnevni život građana u Republici Hrvatskoj vrlo je važan segment lokalnih i županijskih cesta koje su pod ingerencijom županijskih uprava za ceste a koje su na nivou Hrvatske, ono što se mora reći je u dosta lošem stanju. Županijske uprave za ceste temeljem postojećih prihoda ne mogu mrežu županijskih i lokalnih cesta dovesti u prihvatljivo stanje te treba razmišljati o većim dodatnim izvorima financiranja Županijskih uprava za ceste uspostavom stabilnih izvora financiranja te treba razmišljati i o izradi strategije razvitka javnih cesta u Republici Hrvatskoj kao zasebnog dokumenta. Državni tajnici me ne slušaju, ali … slušaju, da. Za gospodarstvo svake županije kao i za svaki daljnji razvoj tog gospodarstva dobra cestovna infrastruktura jedan je od najbitnijih čimbenika i preduvjeta. Ceste su fizički medij za prijevoz roba, putnika i o stanju istih ovisi vrsta i kakvoća tog prijevoza koja izaziva, koja izravno utječe na ekonomiju i gospodarstvo tog mjesta. Aktivnosti u cestovnom sektoru objedinjavaju kao što znamo privatni i javni
Hvala. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege! Obzirom da sam jedan od potpisnika ove inicijative, ovog prijedloga zakona i da sam što osobno što zajedno sa kolegom Tadićem učestvovao sa brojnim razgovorima sa predstavnicima brodara, sa udrugama brodara, regionalnim udrugama brodara i da dolazim iz te pomorske branše, da je Hrvatska nedvojbeno pomorska zemlja i ukoliko želimo razvijati hrvatsko brodarstvo i ukoliko želimo da hrvatski brodari posluju barem u jednakim ako ne povoljnijim uvjetima kao što je to njihovo okruženje smatram potpuno opravdanim da se iznađe modalitet kako da se brodari dovedu u ravnopravan položaj. Jedan od tih modela je bio i ovaj koji je predložio Klub <PARTY>-a i ja izražavam zadovoljstvo što je predstavnik Vlade jutros na matičnom odboru istaknuo da je Vlada svjesna činjenice da mora pronaći model na koji način bi se postiglo upravo ovog što je Klub <PARTY>-a predložio kroz ovaj prijedlog za izmjenu Zakona o cestama. Istina, Vlada ovaj model nije prihvatila međutim dala je obećanje da će iznaći načina kako da se postigne taj isti cilj i da smatra ovaj zahtjev hrvatskih brodara opravdanim i u tom smislu želim sada reći da dok se to ne desi podržavam ovaj prijedlog koji je <PARTY> uputio u proceduru i da ću za njega glasati ali izražavam zadovoljstvo što je na ovakav način isprovocirana Vlada da reagira na jedan adekvatni način koji je model to neka onda Vlada ocijeni i procijeni i neka ga uputi u proceduru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Evo gospodine, gospodin Markov je govoreći o negativnom okruženju u kojima posluje hrvatski turizam naglasio samo jednu činjenicu a to je da stopa PDV-a dakle porezno opterećenje hrvatskog turizma koje je drastično veće nego u nama konkurentnim zemljama. Znate i sami da smo, ukinuta je nulta stopa za, na organizirane dolaske turizma i uvedena je selektivna, uvedena je stopa od 10% za neke oblike tog turizma. Međutim nama konkurentske zemlje imaju diferenciranu stopu između 6 i 8% što automatski hrvatski turizam stavlja u nepovoljni, u nepovoljni položaj već u startu. Drugo, prisutni su ostali, ostali negativni trendovi u okruženju, u našem okruženju a to je svjetska, u kojima posluje hrvatski turizam, a to je svjetska recesija. Zatim bolesti poput ptičje gripe, zatim terorizam, zatim trendovi, trend skraćenje dolaska turista odnosno broja dana koji borave odnosno višekratno, višekratni dolazak turista. I u svemu tome evo naš hrvatski turizam se još uvijek dobro snalazi. Međutim niste spomenuli mjere poticaja koje bi trebalo uvesti. Evo mi imamo te nove avio kompanije, jeftine avio kompanije koje dovode turiste, a time neke destinacije koje su tradicionalno vezane na autobusere dolaze u pitanje. Znači tu posebno mislim na Kvarner dakle gdje tradicionalno gosti dolaze autobuserima odnosno autobusima. Isto tako, isto tako i Istra i smatram da i njima treba uvesti poticaje da bi mogli dobro poslovati.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče zajedno sa suradnikom. Evo čitajući Prijedlog zakona o izmjenama zakona nekako planirao sam reć nadam se da će i ostali klubovi zastupnika podržati ovakav prijedlog. A nakon što smo već čuli iznošenja stajališta po klubovima mogu reć da drago mi je da su i ostali klubovi izrazili već namjeru da će podržati ovakav prijedlog izmjena zakona uz naravno opaske što se tiče roka, utvrđenog roka u kojem se banke moraju prilagoditi, znači promijeniti sustave, nadograditi sustave zaštite na bankomatima. Ovaj zakonski prijedlog nije bio na Odboru za financije, pa ne znam točno što ste na ova dva odbora razgovarali, al očito da tu ima i naznaka sa strane predlagatelja da se razmišlja o skraćenju, o skraćenju toga roka. Iz uvodnog izlaganja predlagatelja čuli smo da su nam se brojke što se tiče počinjenja kaznenih dijela teških krađa i napada na vozila koja prevoze novac gotovinu zapravo gotovo nestala, značajno smanjila od tamo 2007.g. kad je uvedena obveza elektrokemijske zaštite novca. Čuli smo da i broj napada na poslovnice novčarskih institucija smanjio se zadnjih godina. No naravno da počinitelji i potencijalni počinitelji ovakvih kaznenih djela oni koji razmišljaju i promišljaju o tome da uvijek svoj fokus namjera sele tamo gdje očekuju da bi lakše mogli počiniti takva nekakva djela i naravno da tu bankomati su nekako im došli na red. Ovaj prijedlog zakona vjerojatno će u potpunosti iskorijeniti pokušaj razbojstava na bankomatima zapravo odvratiti potencijalne počinitelje. Ono što je iduće, a nadam se da i predlagatelji razmišljaju unaprijed jel da, koja su to nekakva buduća mjesta interesa potencijalnih počinitelja ako više ne mogu na bankomate, ne mogu na kamione koji voze novac, ne mogu u poslovnice, a od takvih ljudi nažalost nije za očekivat da će oni prestat postojati, vjerujem da promišljate koja su to neka mjesta u kojima će oni u buduće tražiti prilike za takve, takve radnje, jesu li to možda ili ne znam m
Poštovani potpredsjedniče, spomenička renta je veoma bitna stavka u financiranju održavanja, obnove, restauracije kulturne baštine kao i svih kulturnih dobara. Ali to je samo jedna kap u moru koja je potrebna da bi se jedno kulturno dobro očuvalo, sačuvalo za buduće generacije, pokoljenja koja dolaze. I džabe pokupiti ne znam koliko spomeničke rente i uložiti novaca u kulturu ukoliko se ona ne čuva, ukoliko se ona ako je izgubljena ne traži povrat iste. Možemo mi stvarati koliko god hoćemo i generacije prije nas ako mi to ne možemo očuvati od onih koji to žele. Pa na tragu toga spomenut ću jednu kulturnu baštinu a ona kaže: „U Vukovar su vraćene 3833 knjige koje su nakon završetka ratnih djelovanja '92. godine odnijete iz knjižnice Vukovarskog samostana prvo u Šid, potom u Zemun. Tamo ih je od časnika negdašnje JNA preuzeo pater fra Marko Kurot i smjestio u franjevački samostan sv. Ivan Kapistan u Zemunu. Ovo je samo dio knjižničkog fonda od ukupno 17000 svezaka koji su bili vlasništvo knjižnice u Vukovarskom samostanu. Knjige su u Vukovar stigle samo jedan dan iz Beograda. Najvrjednija knjiga koja je bila u našem samostanu iz 1501. godine bila je medicinska knjiga za koju se je prije rata procjenjivalo da ima tržišnu vrijednost toliku da se njom moglo kupiti pola Vukovara. Imali smo 6 unikata i 13 inkunabula i što je posebno vrijedno i za Hrvatsku sedamdesetak knjiga Karisime Croatie, prvih knjiga tiskanih na hrvatskom jeziku prije 1500. godine.“ Vratite opljačkano.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo ministrice sa suradnicima, izvješće odbora je poprilično dugačko jer smo raspravljali o ovom zakonu dosta temeljito i to čak na dvije sjednice odbora tako da vas ja upućujem ako netko želi proučiti tih 10 stranica može to učiniti na stranici Hrvatskog sabora. Ja bih vam ovdje željela predstaviti ukratko amandmane koje je Odbor za poljoprivredu Hrvatskog sabora podnio na ovaj zakon i naglasiti da su od 6 amandmana njih 5 jednoglasno usvojeni na odboru dok je jedan usvojen većinom glasova uz jedan glas suzdržan. Amandman 1. smo podnijeli na Članak 15. stavak 10. kako bi se spriječile moguće zlouporabe predložili smo da se u maksimalnu površinu uračunavaju sve površine poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države koje pojedina fizička ili pravna osoba kao i s njom povezane fizičke i pravne osobe koriste na području jedinice lokalne samouprave na temelju svih ugovora sklopljenih od dana raspisivanja javnog natječaja sukladno odredbama prijašnjih Zakona o poljoprivrednom zemljištu i ovog zakona. Amandman 2. smo podnijeli na Članak 18., riječ je o članku koji se odnosi na bodovanje, pa evo imajte malo strpljenja. Dakle, ove izmjene predložili smo zbog usklađivanja odredbi konačnog prijedloga zakona s prioritetima i ciljevima postavljenim u Strategiji razvoja poljoprivrede RH do 2030. godine sa namjerom poticanja generacijske obnove i zaustavljanja depopulacije ruralnih područja. Dodatno smo predložili bodovanje za mlade poljoprivrednike koji su nositelji obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava ili su vlasnici poljoprivrednih obrta kako bi se žene koje ne ulaze u kategoriju mladih poljoprivrednika potaknulo na bavljenje poljoprivredom te im se priznala njihova multifunkcionalna uloga u ruralnim područjima. Uveli smo i bodovanje za žene poljoprivrednice. Prednost pri ostvarenju prava na korištenje državnog poljoprivrednog zemljišta u sektoru tovnog stočarstva uvjetovali smo na način da barem 30% stoke bude iz domaćeg uzgoja čime se ž
Kolegice Leaković meni je savršeno jasno da je klub <PARTY>-a podnio interpelaciju o radu Vlade RH, a ne o medijima i o roditeljima. Meni je žao što ja u svojoj raspravi, jer mi je isteklo vrijeme, a nisam vodila dovoljno računa, nisam rekla što nam rade mediji. Maloprije sam iznijela pozitivan primjer u elektroničkim medijima, ali ono što mediji svakodnevno izvlače drastične i ekstremne, to su činjenice, pogibije mladih ljudi kao posljedica nasilja među mladima, dakle među vršnjacima, su činjenice. Ali od istih tih medija nismo vidjeli da upravo toj populaciji djece i mladih da su svakodnevno, ne moraju biti uvijek na naslovnici, a ove loše su uvijek na naslovnici, ali da budu i one pozitivne stvari koje djeca i mladi u RH čine, postižu i koji se za njih čine. To je jedno. A drugo, ja vam moram reći da bili ste nazočni na odboru kad je rečeno da Vlada Republike Hrvatske ništa ne čini na prevenciji nasilja među mladima, kad nam je rečeno da probleme pokrivamo strategijama, od kojih nema velike koristi, a čuli ste u raspravi i mojih kolega i kolegica iz kluba parlamentarne većine da nema zakona, da nema strategija, da nema nacionalnih planova i programa, a po čemu bismo onda postupali i kako bi onda stanje bilo? Prema tome, samo kontinuiranom provedbom i zajedničkom svih institucija u sustavu možemo dobiti, odnosno poboljšati stanje na ovome, ali nikako vam pri tome ne mogu dati za pravo da negirate sve ono što je Vlada Republike Hrvatske u području sprečavanja i prevencije nasilja među mladima učinila. Hvala lijepa. Kolegice Jerković jasno je meni da je u interpelaciji ste htjeli osvijetliti ulogu Vlade a rekla sam to i u svojoj raspravi pa ću ponoviti i u odgovoru na vašu repliku niste zadovoljni odgovorom koji je Vlada dostavila, jer je u tome odgovoru najveći gro vaših navoda se pokazao netočnim, a pokazalo se da Vlada puno više čini negoli što ste vi i očekivali. Iako je ovo replika stvarno vas moram ispraviti, rekli ste da Vlada prebacuje ulogu i odgovornost na
Ispravio bih netočan navod kolege Kajina kada je rekao da je dodjela 7% dionica, a to je ova odluka, greška i da će te dionice završiti u rukama ili grofa Eltze ili Čačića. Kolega Kajin, ne može biti greška ono što je poštivanje zakona i što je jedina materijalna odluka, nešto što će hrvatski branitelji konkretno dobiti od svoje hrvatske države. To je dug hrvatskim braniteljima, a nije greška. Fond je zatvoren na onima koji upravljaju Fondom je učiniti sve da kada Fond bude otvoren nakon 3 godine da ne dođe do ponavljanja slučaja o kuponskoj privatizaciji. Ali prejudicirati ljude koji upravljaju Fondom i prejudicirati da će se to dogoditi što se je dogodilo s onim dionicama nije dobro sa ovoga mjesta iz Hrvatskoga sabora. Nije greška nego je dug hrvatskim braniteljima.