EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Sad ću vam pročitat nešto što je onako vrlo dosadno, al ću kasnije reć zašto i kakav je zakon, ovaj komentar na predloženu izmjenu zakona o prijevozu u cestovnom prometu. Udruga hrvatskih cestovnih prijevoznika uključila se u javno savjetovanje i glede predložene izmjene zakona, te naglasila da ta struka inzistira na konkretnoj reviziji kompletnog zakona i donošenju novog Zakona o prijevozu u cestovnom prometu. Od prijedloga izmjena koje su bile predmet javne rasprave cestovni prijevoznici svakako podržavaju izmjene koje idu u korist olakšanja poslovanja autobusnih prijevoznika. Međutim, neprihvatljive su dvije kategorije izmjena. Prva izmjena kojom se ukida ograničenje za obavljanje prijevoza tereta za vlastite potrebe teretnim vozilima, najveće dopuštene mase do 12 tona te se ukida obveza ishođenja licenci za prijevoz tereta za vlastite potrebe vozilima najveće dopuštene mase iznad 12 tona. S obzirom da je to ponuđeno obrazloženje za brisanje ovih odredbi da je to poduzetnicima stvaralo nepredviđene troškove i probleme u samom poslovanju, apeliramo da se pojasni razlog iz kojeg je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture u izvješću o prevedenom javnom savjetovanju 2017.g. o Nacrtu prijedloga zakona o prijevozu u cestovnom prometu obrazložilo svoj vlastiti prijedlog uvođenja obveze ishođenja licenci za prijevoz za vlastite potrebe vozilima najveće dopuštene mase iznad 12 tona, a riječima predlagatelj želi zakonskim rješenjem smanjiti dosadašnju zlouporabu prijevoza za vlastite potrebe i unaprijediti sustav javnog prijevoza tereta. U izvješću o sad provedeno u javnom savjetovanju ministarstvo navodi da prema Uredbama 1071/2009 i 1072/2009 za obavljanje prijevoza za vlastite potrebe licenca nije potrebna bez obzira na najveću dopuštenu masu vozila. Međutim, u čl. 1. st. 5. Uredbe 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međuna
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora poštovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora na 47. sjednici održanoj 12. srpnja ove godine, raspravljao je o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju s konačnim prijedlogom zakona a koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 8. srpnja 2005. godine. Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje ovog Zakona i ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se ovaj Zakon donese po hitnom postupku. Na konačni prijedlog Odbor teksta zakona, Odbor nema primjedbi. Hvala lijepa.
Pa obrazloženje je malo čudno. Pričate o tome da će se donijet novi Pravilnik i vrlo dobro znam da su naši pravilnici postojeći u biti više neadekvatni, da ih je prešlo vrijeme, itd. I sad smanjujete predviđena sredstva sa milijun i 700 tisuća kuna, umanjujete ih za 700 tisuća kuna. Znači, treba čekat vrijeme dok se donese pravilnik, a kroz to vrijeme monitoring se neće provoditi. Znamo svi da želimo zdravu i zdravstveno ispravnu hranu, znamo da je danas stupanj, odnosno tehnologija proizvodnje hrane takva da se zapravo ne može zamisliti bez primjene različitih aditiva koji se dapače takvom brzinom razvijaju da ih često puta analitika ne može pratiti. Monitoring koji se provodi u Hrvatskoj po svom obimu je zapravo nedovoljan da bi se sagledale u potpunosti zdravstvena ispravnost namirnica u našoj državi i zbog toga smatram da se ovako smanjivanjem sredstava taj obim će se još smanjiti. A ja se toplo nadam kad pravilnik dođe da će onda, da ćemo dogodine u idućem u proračunu imati duplo veća sredstva nego što su bila predviđena ovim proračunom. Tražim da se glasa o ovom amandmanu. Apsolutno se ne slažem sa ovakvim obrazloženjem. Naime, sanitarna inspekcija kao što ste sami rekli je nosioc, između ostalog, nosioc poslova na kontroli namirnica. Dolazim iz turističkog područja, znam da je udarno vrijeme kad sanitarna inspekcija vrši kontrole upravo ovaj sezonski dio godine, znači 5., 6., 7. i 8. mjesec. Praktički prije toga i poslije toga se vrlo malo radi upravo zbog toga što se ona sredstva koja su njima dodijeljena čuvaju za ovaj period godine. Prema tome, apsolutno sredstva kako vi kažete ne mogu biti dovoljna za poslove koje oni trebaju obavljat. Zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu. Vi ste rebalansom proračuna zapravo, odnosno izbrisali sredstva koja su proračunom bila predviđena za nadzor nad provođenje HASAP-a. Tako da je tih 450 tisuća kuna nestalo. Znači, ove godine Vlada uopće ne planira, odnosno Ministarstvo ne planira da će se provodit nadzor nad primj
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Katić sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, ja ću na početku danas još jednom ponoviti, ovo je tužan dan za hrvatsko vatrogastvo, tužan dan i nevjerojatno je da Hrvatska vatrogasna zajednica koja je jedna od najstarijih udruga u Hrvatskoj u ovih 144 godine svog postojanja je uspjela odoliti svemu, promjenama država, ratovima, raznim strukturama, ali nije uspjela odoliti <PARTY>-u. Dakle, <PARTY> je uspio uništiti i Hrvatsku vatrogasnu zajednicu i to je ono što treba ovdje jasno reći. I nikakav naziv središnjeg državnog ureda Hrvatske vatrogasne zajednice ne može nadomjestiti ono što je Hrvatska vatrogasna zajednica danas. A da ne govorim da nije normalno da jedan središnji državni ured ima naziv Hrvatska vatrogasna zajednica. Državni tajniče, šta je to? Kakva je to glupost i kakva je to sprdačina? To je ruganje sa svim ovim vatrogascima koji 144 godine djeluju kroz sustav Hrvatska vatrogasne zajednice, moram to reći. Dakle i sam sam vatrogasac s 25 godina, radio sam kao aktivni vatrogasac tako da stvarno ne pričam ovdje floskule i nešto što mi je neko napisao nego govorim i neke stvari iz iskustva. To zna i kolega Sanader jedan dio, ne znam koliko pozna, ali nije bitno. Isto tako moram reći i rekao sam danas na tiskovnoj, kolegu Sanadera prije političara, prije svega gledam kao kolegu vatrogasca. Vi ste kolega Sanader postali vatrogasac i to dobrovoljni, ono što je najvrjednije po meni dali ste svoje slobodno vrijeme, svoje iskustvo, imate zavidne rezultate. Bili ste i najbolji vatrogasac u svojoj sredini tamo osamdesetih godina, puno prije <PARTY>-a i puno prije nego što ste se odlučili bavit politikom, kao i ja, ja sam ko dijete postao vatrogasac, prošao sam i državna takmičenja prije <PARTY>-a i prije svega, ovo je jedno nadstranačko pitanje i stoga ne mogu vjerovat da ste vi dozvolili sebi da uđete u povijest kao posljednji predsjednik Hrvatske vatrogasne zajednice, evo, znam da mi vi, ne mogu vama postavljat
Uvažena kolegice Sumrak, ja zaista ne znam kome se to pogoduje. Ako vi znate kome se… … Stiče se dojam. Mislim ako taj dojam imate, onda recite pa … Dakle, recite pa da čujemo ili i mi ostali ili da to čuju oni koji to trebaju znati. Ako govorimo o izdvajanju šuma i šumskog zemljišta ili šumskog gospodarskog područja, dakle naglasit ću to u zakonu stoji, ali vidim da se to izvrće, ako se želi proglasiti građevinskim područjem, oni se izdvajaju iz šumskog gospodarskog područja RH danom stupanja na snagu prostornog plana kojim su uključena u građevinsko područje. Upravo to stoji u zakonu. Dakle prostorni plan je taj koji ne donosi Ministarstvo poljoprivrede, prostorni plan je taj koji se donosi na lokalnoj regionalnoj razini, dakle svi mogu biti uključeni u raspravu i u donošenje u konačnici tog prostornog plana. Nakon toga, ako u prostornom planu se unese, ako se ucrta da određeno područje ide za građevinsko onda je nakon toga još dodatno jamstvo ministarstva. Zahvaljujem. Cijenjeni kolega Novak, prije svega krivo ste shvatili moju frazu o najkvalitetnijim sortimentima, dakle radilo se o sjeći u privatnim šumama, nažalost takav je slučaj da ljudi privatne šume ili tehnike i drva iz privatne šume prodaju na taj način da žele čim prije dobiti novce, privatnik koji kupuje uzima samo onaj najkvalitetniji, odnosno onaj prvi trupac, a ovo ostavlja u šumi. U tom kontekstu sam govorio o najkvalitetnijim sortimentima. Kada govorite o tvrtki Košćal, znam s čime se bavi, znam tvrtku, nekoliko puta sam i bio u posjeti, znam gospodina Košćala, vlasnika i znam s kojim se i problemima susreće, ali i koliko kvalitetno radi. Što se tiče nadležnosti županija, županija nema nadležnost za šume niti za rješavanje tih njegovih problema, ali evo ja se nadam da upravo i ovim vašim izlaganjem danas, vidim da ste i ministru dodatnu dokumentaciju donijeli da će se iznaći dodatni načini za još drvne mase koja je njemu potrebna da svoju proizvodnju širi jel zaista radi se o uzornom proizvođaču k
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>, uvažene kolegice i kolege. Ja ću danas iznijeti stajalište <PARTY>-a o nasilju nad ženama povodom Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama kojeg obilježavamo. Ovo je zapravo dan mučkog atentata na 3 sestre, 3 političke aktivistice iz Dominikanske Republike pogubljene ne tako davno nego 1960.g., obilježavamo ga radi podizanja svijesti o tome da su žene danas širom svijeta izložene raznim oblicima nasilja, od obiteljskog do bilo kojeg drugog, izložene su silovanju, izložene su ekonomskom nasilju, kao što rekoh raznim drugim oblicima. Nasilje nad ženama je vrlo raširen oblik, čuli smo jedan od najraširenijih i ono što je, što zapravo izaziva najviše pažnje jest što on ostaje neprijavljen. Žene, žene se nerado odlučuju prijaviti nasilnika najčešće od straha od izazivanja i uzrokovanja još težeg oblika, zbog ekonomske ovisnosti, zbog niske razine samopouzdanja i uvriježenog mišljenja da joj nitko zapravo ni ne može pomoći. Često se kaže da je šutnja zlato, no šutiti o nasilju nad ženama nije mudar potez, nećemo učiniti dobro ako okrenemo glavu ili ako ne želimo se petljati u tuđe privatne stvari, ali ako se odvažimo i prijavimo nasilnika sigurno ćemo prekinuti agoniju koja možda traje godinama, možda ćemo izmučenu ženu iščupati iz ralja nasilnika, možda joj pomognemo da jednostavno okrene drugi list, a prije svega možda joj spasimo život, a to je složit ćete se nemjerljiva kategorija. Važno je da javnost zna da u posljednjih mjeseci u nekoliko mjeseci svjedočimo porastu nasilju što potvrđuje i policijska statistika jer broj zabilježenih ubistava i pokušaja ubistava u Hrvatskoj u prvih 9 mjeseci opasno se približio ukupnom broju zabilježenih ubistava i pokušaja ubistava u odnosu na cijelu prošlu godinu. U prvih 9 mjeseci zabilježen je veći broj silovanja i pokušaja silovanja nego u cijeloj prošloj godini. Poseban dio posvetit ću naročito zapostavljenoj grupi žena, a to su žene sa invaliditetom koje također doživljavaju nasilje i
Cijenjene dame i gospodo zastupnici, klub Hrvatske stranke umirovljenika ocjenio je da je ovaj prijedlog prvi korak u reformi poreznog sustava. Zadovoljni smo prijedlogom smanjenja stope sa zadrškom. Mislimo da ovaj period zadrške će se iskoristiti za dodatne analize praćenja i možda drugačija i pozitivnija rješenja. Pozitivno ocjenjujemo prelaz na ispunjenje predizbornih jamstava, nadamo se da će se tako ispuniti i ostala jamstva koja su data. A posebno se radujemo tome, što ovo smanjenje ide u korak u korist povećanja standarda. Posebno starije umirovljeničke populacije a i svih građana. Razmatrali smo na klubu i druga moguća rješenja ali klub se odlučio da podrži ovo rješenje jer svako rješenje koje nije doživjelo analizu ili za koje nemamo dokaza da bi bilo bolje nego št oje sada predloženo. Prihvaćemo ovo kao prijedlog. Ovim prijedlogom u fokus tržišta dolazi potrošač. Njegove rastuće potrebe i na žalost ograničena kupovna moć. Trgovicima poručujem da uz veći promet i manju razliku u cijeni ostvarit će istu dobit. Prema tome nije visoka zarada ili visoka marža uvjek i rezultat visoke zarade. Hvala.
Hvala potpredsjedniče. Evo, poštovani državni tajniče, moram reći, da sam primijetio da ste vrlo onako površno prešli oko ovih glavnih primjedbi koji su bili oko ovog članka 36. stavak 3. Spomenuli ste nešto, ne možemo više subvencionirati komunalna poduzeća, niste uopće prokomentirali ove primjedbe oko direktiva EU, barem sam to očekivao, da ćete to nešto spomenuti. Dali ste jedno vrlo … objašnjenje. Gledajte, svi se slažemo tu i kolegica Perić, je sad spomenula, ova komunalna društva su trgovačka društva. Djelatnosti koji oni obavljaju, može se reći, možda i neka obavljaju stvarno prave tržišne, ali dobrim dijelom su to vrlo neperspektivne gospodarske djelatnosti. Spomenuti ću vam jedan primjer, 2014. smo dakle, morali iz komunalnih društava izdvojiti vodoopskrbu i odvodnju. U redu, napravili smo to zakonski, imenovali direktora, nadzorni odbor, nešto službenika i to. Ali, nešto normalno da smo razmišljali da nešto valjda i uštedimo, da ne idemo … administracije. S obzirom da nam zakon dopušta, još nam uvijek dopušta, da recimo, iznajmimo radne strojeve od komunalnog društva. Pa su naravno ta društva iznajmljivale ta radne strojeve, to je gospodarska djelatnost. Sad po novome, mi bi trebali osnovati posebnu tvrtku, koja će se izbaviti isključivo iznajmljivanje tih radnih strojeva. Pa računovodstvene su usluge isto, iznajmljivali zapravo tim tvrtkama za vodoopskrbu i odvodnju, a ostali su u komunalnom društvu. Sad bi opet trebali valjda, ako je to gospodarska djelatnost, a je jer nije u ovim komunalnima, također trebali bi valjda osnovati i posebnu tvrtku za računovodstvene djelatnosti, za iznajmljivanje drugim društvima u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Evo, sam paradoksa sam spomenuo u ovom kratkom vremenu koje sam imao. Hvala.
Hvala potpredsjedniče, poštovani tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Kad govorimo o željeznici otvaranje nacionalnih, teretnih i putničkih tržišta za prekograničnu konkurentnost je glavni korak prema kreiranju integriranog europskog željezničkog područja i stvarnog EU unutarnjeg tržišta za željeznicu. Veće tehničko usklađivanje željezničkih sustava i razvoj ključnih prekograničnih željezničkih pravaca su također pomogli ukloniti prepreke za veću konkurentnost željezničkog sektora zajedno s boljim vezama između EU i susjednih država. Veća konkurentnost dovodi do više učinkovite i prema korisniku orijentirane željeznice. Željezničko zakonodavstvo EU konzistentno potiče konkurentnost i otvaranje tržišta i još od prvog glavnog zakona u tom smjeru koji datira od '91. godine. Zakonodavstvo se temelji na razlici između upravitelja infrastrukture koji upravlja mrežom i željezničkih područja koji infrastrukturu koristi za prijevoz putnika ili roba. Temeljne funkcije kao što je dodjela željezničkih kapaciteta, naplata pristojbe za korištenje infrastrukture i licenciranju moraju se odvojiti od usluga prijevoza i obavljati u neutralnom režimu rada. Na taj način bi se omogućilo nediskriminirajući pristup novih željezničkih prijevoznika na tržište. Kako bi potaknuli veće natjecanje na nacionalnim tržištima zakonodavstvo EU dalo željezničkim prijevoznicima mogućnost ostvarenja prijevoznih usluga u i između drugih članica EU otvaranjem konkurentnosti u prekograničnom smislu. Željeznički teretni prijevoz u potpunosti liberalizirao u području EU od početka 2007. godine kako za nacionalne, tako i za međunarodne usluge, a to znači da bilo koje ovlašteno željezničko poduzeće iz EU sa obveznim rješenjem o sigurnosti može podnijeti zahtjev za kapacitet i ponuditi nacionalne željezničke usluge prijevoza tereta diljem EU. Tržište za međunarodne usluge željezničkog putničkog prijevoza liberalizirao u EU od 1. siječnja 2010. Tržište za isključivo nacionalne usluge željezničk
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine Petrov, predsjedniče hrvatske Vlade gospodine Plenković, kolegice i kolege ministri, saborske zastupnice i saborski zastupnici. Evo, drago mi je da ste potakli ovo pitanje gospodine Boban. I zaista <PARTY> je u predizbornu kampanju najavila donošenje Zakona o subvenciji stambenih kredita a budući je naš slogan bio vjerodostojno to evo mi smo odmah i krenuli u izradu nacrta toga zakona. Dakle, nacrt zakona smo već napravili, u idućih, u prosincu ćemo ga uputiti u vladinu proceduru. Evo ja se iskreno nadam da će ga Vlada u ovakvom ili u malo izmijenjenom obliku prihvatiti, imamo podršku predsjednika hrvatske Vlade te da ćemo ga uputiti već početkom iduće godine i u saborsku proceduru. Dobro ste povukli paralelu sa zakonom koji je postojao 2011., 2012. za vrijeme ministra Bačića i <PARTY>-ove Vlade i rezultati su zaista bili izvrsni. Upravo ovo što mi radimo, ovaj nacrt zakona to je ja bih rekao jedna redefinirana i poboljšana verzija toga zakona. Zašto to mislim? Zato jer sa ovim zakonom omogućavamo kupnju prve nekretnine ili zamjenske nekretnine u slučaju povećanja obitelji. Međutim ne samo novih stanova, u novogradnji već i rabljenih stanova i kuća. Zašto polovnih rabljenih stanovima, tu mislimo dvojaki učinak postići. Naime, mislimo da ćemo time omogućiti našim sugrađanima rješavanje stambenog pitanja i ostanak na njihovim ja bih rekao ognjištima. U Nuštru i mojim Nerežišća na Bračunema novih stanova na tržištu, nema stanogradnje a na ovaj način ćemo im omogućiti da kupe tu na mjestu svog stanovanja da kupe novi stan i da ostanu živjeti u njemu. Dakle ponovno ili rabljenu nekretninu. Također na ovaj način mislimo da ćemo provesti određeni vid urbane regeneracije, dakle nema potrebe za trošenjem novih prostora novom gradnjom, ukoliko postoje a postoje objekti koje je potrebno sanirati, stari objekti, ponovni objekti u koje mogu ljudi način svoj kvalitetan dom i kvalitetan smještaj. Osnovna tenzija zakona je da ćemo sufinanci
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri, kolegice i kolege. Svoje pitanje uputit ću potpredsjedniku Vlade i ministru regionalnog razvoja i fondova EU. Naime, u javnoj raspravi je nacrt prijedloga o regionalnom razvoju RH. Taj nacrt izazvao je veliku pažnju zainteresirane javnosti, a posebno predložene novine koje se sastoje u tome da se RH dijeli na 5 planskih područja i nešto drugačiju definiciju potpomognutih područja. Prema onome što čitamo u medijima i vidimo isto tako u tim medijima te predložene novine shvaćene su kao najava ukidanja županija, odnosno kao uskraćivanje potpore države manje razvijenim područjima. Moje konkretno pitanje iako smo o tome već nešto čuli je koji je smisao i koja je korist od uvođenja tih novih planskih područja i temeljem konkretno kojih kriterija će ubuduće država potpomagati manje razvijene lokalne jedinice. Hvala vam lijepa.
Hvala potpredsjednice, uvažena ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću pokušati raspravljati na razini struke. Iako će možda nekome zazvučati vrlo čudno, ljestvica top pet roditeljskih strepnji odnosno strahova statistički je utvrđena ovako: na 5. mjestu je strah da će dijete imati probleme s tjelesnim izgledom, odnosno težinom, biti pretilo ili patiti od anoreksije. 4. po redu najčešća roditeljska strepnja je bullying, hoće li se moje dijete uklopiti u društvo i hoće li biti prihvaćeno. 3. strepnja po učestalosti je ona od nesreća i ozljeda, na 2. mjestu je bojazan da će netko napasti ili povrijediti moje dijete i na kraju najčešća strepnja svih roditelja temelji se na velikim a ponekad i prevelikim očekivanjima upravo njih, roditelja, hoće li moje dijete dobiti obrazovanje i mogućnosti kako bi imalo prilike u potpunosti iskoristiti svoje potencijale. Zato je izbor koji nam nudi Zakon o dadiljama dobrodošao. Roditelji mogu koristiti izvan institucionalne usluge, usluge dadiljanja kako bi ublažili vlastite strepnje, dijete će biti zbrinuto u manjoj skupini, ako roditelj to želi i ako to može. U vlastitom domu imat će dadilju samo za svoje dijete, odnosno djecu, neće mu nos neprestano curiti, neće piti antibiotik jednom u dva mjeseca, neće biti mokro ni minutu dulje njego je nužno, imat će neometan ritam sna, igre i hranjenja. S druge strane, mogu izabrati institucionalni predškolski odgoj, odnosno vrtić u kojem rade educirane odgojiteljice i odgajatelji koji znaju i razumiju gdje dijete jest u određenom trenutku svog razvoja i koji su utjecaji koji tome pridonose, osobito psihološki i socijalni jer djetinjstvo je razdoblje brzog i složenog razvoja, utjecaj iz ranog djetinjstva utječu na čitav kasniji razvoj. Poznavanje prirode procesa ranog razvoja pomaže u razumijevanju kasnijih složenih ponašanja. I poznavanjem dječjeg razvoja kompetentnije unosimo promjene u život djeteta i rješavamo probleme koje djetinjstvo nosi. Vrtići u Hrvatskoj provode razvojno prim
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Ovo su slobodni govori i oni koji govore imaju slobodu odabrati o čemu će govoriti ali ja imam slobodu prokomentirati izbor tema koji je takav kao da u situaciji kad vam gori kuća, vi se bavite nekom drugom aktivnošću. Bavite se bilokakvom drugom aktivnošću u situaciji dok vam gori kuća, slobodan sam interpretirati kao izbjegavanje gašenja kuće ili govora o gorenju kuće. U situaciju di imamo dosad neviđenih sukob institucija u Hrvatskoj, gdje Predsjednik države govori o kriminalnom curenju informacija iz DORH-a, uz ovakve međusobne optužbe Predsjednika i premijera, u situaciji gdje javnost zasipaju motivi kreme društva koje viđamo samo u filmovi o narko kartelima, dakle od milijuna eura u kešu ubačenih u gepek automobila sakriveno kod prijatelja preko eskort dama do faraonskih grobnica. Govoriti o biločemu drugom u Hrvatskom saboru koji je izvlašten dok se odluke očito glavne donose u kojekakvim klubovima je izbjegavanje teme. Mogu shvatiti da tu temu izbjegavaju vladajući pa nam i kolegica Jeckov koja je dio vladajuće koalicije, umjesto da govori o ovoj aferi, radi ono što je V. Gotovac davno nazvao egzorciranje ustaškog duga iz Hrvatske. Da kolegica Posavec Krivec, budući da je njen stranački kolega iz <PARTY>-a sada u zatvoru gradonačelnik, ne govori o toj aferi nego evo u slobodnom govoru unaprijed se upinje i pokazuje tu svoju žar i budnost da ne bi slučajno koja beba ostala nepobačena. Kolega Zekanović, govorit ćemo o pobačaju i zakonu o pobačaju kad za to dođe vrijeme, ali mi je nejasno i njegovo junačenje i davanje sebi nekog ekskluziviteta, ima nas tu još uvijek koji smo vrlo eksplicitno se izrazili za zaštitu života od rođenja do smrti. Kolega Matula, od vas sam također očekivao nešto o ovoj kući koja gori a ne neko cjepidlačenje oko rasporeda i satnice u Saboru. Ovo što se događa danas u državi, neodoljivo podsjeća na aferu sa masonskom ložom Propaganda Due u Italiji 1981. zbog koje je pala Vlada pr
Hvala lijepa. Evo ja bih zaista pohvalila Ministarstvo graditeljstva kao jedno stvarno kvalitetno, stručno, efikasno i upravo to i ova, osnivanje ove agencije dokazuje da je to jedno ministarstvo koje stvarno prati, a pogotovo poslovi vezani uz legalizaciju, opsežnost i brojčano koliko je to posla to svi znamo i vidimo i zato sam sigurna da će ova agencija biti velika pomoć, a onaj dio koji je rekao uvaženi zastupnik Hrg da je to moguće od postojećih ljudi djelatnika iz ministarstva to znam sigurno da je nemoguće jer svaki on ima svoje poslove, to je veliko ministarstvo koje ima veliki opseg poslova. Tako da to nije moguće. I sigurna sam to nije zapošljavanje to je zapošljavanje samo na određeno vrijeme sa postupkom legalizacije kad bude to završeno ti djelatnici koji će biti tu zaposleni naravno neće više ovdje raditi. Prema tome, zaista izuzetno podržavam osnivanje te agencije i sigurna sam da ona će biti velika pomoć u postupku legalizacije.