EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>, poštovana državna tajnice sa suradnicom, uvažene kolege i kolegice. Ako za neko područje možemo reći da se odnosi na sve nas onda je to definitivno područje zaštite potrošača. Svi se pod njega podvesti jer svako od nas češće ili rjeđe sudjeluje u kupnji ili prodaji određenih dobara il usluga odnosno zakonski definirano sklapa pravne poslove i djeluje na tržištu izvan svoje trgovačke, poslovne, obrtničke ili profesionalne djelatnosti. Naše društvo kao i većina drugih modernih društava može se smatrati potrošačkim društvom jer je potrošnja došla na visoku razinu pod utjecajem suvremenih tehnologija i visoke produktivnosti rada, marketinške politike, te rasta životnog standarda. Potrošačke navike mijenjaju se iz dana u dan, nameću nam se različiti trendovi koje je ponekad jako teško pratiti ma koliko bili sposobni ili financijski pismeni, naročito kad se radi o sitnim slovima koja svi mi povremeno zanemarujemo. S obzirom da je ovo područje iznimno dinamično, ali isto tako i podložno promjenama jasno je kako Nacionalni program zaštite potrošača koji je danas pred nama predstavlja kratkoročan plan jer je teško dugoročno predvidjeti razvoj područja zaštite potrošača, čak i kada bi se isključila mogućnost nepredviđenih utjecaja kakav je primjerice bio i još uvijek traje koronavirus. Neki od značajnijih prioriteta utvrđenih ovim prijedlogom za razdoblje od 2021. do 2024. jesu daljnji razvoj zakonodavstva na nacionalnoj razini, daljnje jačanje nadzora nad tržištem u području ove nam zaštite prava potrošača, unaprjeđenje zaštite potrošača u digitalnom okruženju, poticanje politike održive potrošnje i energetske učinkovitosti, ali i zaštite potrošača prilikom zamjene hrvatske kune EUR-om. Međutim, ono što me pomalo zbunilo je činjenica da ovako važan strateški dokument koji će neposredno utjecati na sve nas ima formu programa, a ne strategije jer je njegova važnost ipak neupitna. Kako sam rekla, radi se ovdje o čistoj formi i mnogi će reći ne
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Popijač, vi ste govorili o vrlo nepovoljnom omjeru 1 prema 1,13 o broj osiguranika i broj umirovljenika. Naravno da je to katastrofalan podatak međutim, ja sam si dao truda malo pa sam krenuo, bez obzira što se ne smijem vraćati u prošlost ali dobro je vidjeti kada se šta dogodilo. Kriza je počela 2008. Imali smo milijun i 604 tisuće osiguranika. To je otprilike oko 200 tisuća više nego danas. Znači danas imamo oko 200 tisuća. Za vrijeme vaše Vlade nestalo je 136 tisuća. U zadnje godine ove koalicije 70 tisuća. Ali najgore je, najveća katastrofa dogodila se '90.-ta, '99.-ta. Nestalo je 562 tisuća radnih mjesta. Dobili smo 362 tisuće novih umirovljenika, 200 tisuća je otišlo na burzu. '90.-te je omjer bio 3:1., '99. 1,38:1. To su činjenice i to je dobro da naša Hrvatska javnost čuje da se katastrofa nije dogodila samo u prve tr3 godine ove Vlade niti u 3, 4 godine vaše prethodne Vlade nego moramo znati kada se prava, prava katastrofa i za hrvatske umirovljenike i za čitav zaposlenički korpus to dogodilo. Hvala lijepa.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Žagar, ja ću ponoviti ono što sam rekao na Odboru za zdravstvo gdje sam iznio svoje iskustvo kao profesor. Dakle, 20 godina sam radio u školi, bio razrednik. U tih 20 godina išao sam sigurno na 20-ak maturalnih putovanja i kad idete kao razrednik na maturalno putovanje, onda baš morate obavit puno roditeljskih sastanaka jer se na maturalnim putovanjima može svašta dogoditi. Pa naravno, upozorava se i na alkohol i na cigarete, ali što se tiče energetskih pića, zapravo, nama su tu vezane ruke. Znači, oni na tim putovanjima, to još obilatije koriste jer normalno da im je zabavno i ne žele spavati, pa na taj način produžuju svoju zabavu i to su slučajevi kad smo mi imali stvarno ozbiljnih zdravstvenih slučajeva gdje su djeca dehidrirala ili zbog nespavanja su oboljela, tako da je to još jedan problem s kojim se surečemo. Ali, s druge strane, imamo još jedan problem, a to je pretilosti djece. A ta pića imaju jako veliku energetsku vrijednost, puno šećera. Mi smo, ja mislim, u EU pri vrhu pretilosti djece, pogotovo u osnovnoj školskoj dobi i to je još jedan razlog zašto bi ovo trebalo zabraniti. Pa ako možete prokomentirati.
Pa poštovani kolega Vinkovići, pitanje koje ste mi uputili a vezano je uz nepostojanje ili neprovođenje strategije, uz nerad inspekcija, uz nepostojanje baze podataka, od nepostojanja evidencija kojekakvih ste uputili na krivu adresu. Ja vam na to pitanje ne mogu odgovoriti, zašto se u ovih 20 godina to nije napravilo, to, odgovor na to pitanje vam ja ne mogu dati. … Vi govorite o neradu inspekcija koje su dosada to radile. A što se tiče koalicije, pa kolega Vinkoviću pa prepustite to strankama u koaliciji da odluče šta će i kako će raditi, ne treba to biti vaš problem. sigurna sam da će ovaj zakon to bolje riješiti i treba bolje riješiti jer zapravo druge mogućnosti nemamo. A što agencije tiče pa ne znam s kojom to sigurnošću tako govorite o tome kako agencija hoće ili neće moći nešto napraviti, koje vi to podatke a mi drugi nemamo. Stvar je u tome da agenciju treba organizirati i da agencija treba početi više jedanput konačno raditi onako kako joj je prvotna namjena bila. A ako ona neće uspjeti odrađivati svoje poslove, ako ona neće raditi onako kako treba raditi uvijek ćemo imati mogućnosti kritizirati, tražiti eventualno nekakve promjene.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Boriću možda se oni jesu raspali nakon izbora ali vi se ne date već 26 godina, tako da čestitam. Nije krenulo ništa u lošem smjeru, naprotiv krenulo je u najboljem smjeru danas i kako treba samo za vas je krenulo u lošem smjeru. I kada ste shvatili da je baš vaša stranka generator i tvorac većine stvari divnih o kojima samo danas pričali. Krenulo je u lošem smjeru za vas kad ste shvatili da je većina ovih divnih primjera direktno vezana uz vašu stranku ili direktno nakačena na istu tu vašu stranku. Krenulo je krivim smjerom za vas poštovani kolega Boriću kad ste postali svjesni da ista ta vaša stranka je danas u jednom divnom postupku pri pravosuđu a ne znate kako će biti završen taj postupak. Tako da bi vam ja savjetovao da pazite pri usvajanju ovog zakona, ne znam koja je točno razlika između stranke fizičke i pravne osobe i to će neko već tumačiti. I kažem nije krenulo krivo, nažalost krenulo je vrlo pravo i nažalost došli smo do zaključka da se nalazimo u ne baš tako dobroj situaciju kad je u pitanju pravosuđe i sve ostalo, pa čak i politika. Opet kažem nažalost, evo inzistiranjem kolege Pernara. I nažalost kad smo i došli evo predvečer do zaključka da pravosuđe nije u tako dobro situaciji shvatili smo i da nije možda najbolji moment za izglasavanje ovakvog jedno zakona jel nismo sigurni da li ćemo moći provesti ovakav jedan zakon. A vi kolega Boriću kad ste shvatili da je krenulo krivo onda ste odlučili da se nećete baviti u vašoj desetominutnoj raspravi lošim i pozitivnim reperkusijama ovoga zakona u njegovoj budućnosti, nego ćete se baviti <PARTY>-om što <PARTY> je bio, što nije, izbornim jedinicama ili ne znam ni ja čime. Vi ste promašili vašu raspravu. Ali kao što narod kaže svak se češe točno tamo gdje ga svrbi pa tako ste se i vi večeras počešali. Hvala lijepo.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Fiskalna odgovornost i fiskalno pravilo je obveza koju moramo i morat ćemo ispunjavati ne samo zbog obveza preuzetih iz direktiva EU odnosno vijeća nego i zbog vlastite zaštite fiskalne odgovornosti i ispravnosti postupanja i u državi ali i na svim razinama pa tako i na razinama jedinica područne odnosno lokalne samouprave. Javio sam se jer se želim osvrnuti na primjenu fiskalnih pravila mahom u jedinicama lokalne, odnosno područne samouprave i istaknuo bih nekoliko problema koji se ovdje pojavljuju i spomenuo svoja osobna iskustva. No, kako kažu ove izmjene člankom 5. zakona definirano je fiskalno pravilo prema kojem se ukupni rashodi općeg proračuna izraženi udjelom u BDP-u moraju godišnje smanjivati za najmanje 1 postotni bod do trenutka kada primarni saldo općeg proračuna u nominalnom iznosu bude jednak nuli ili pozitivan. Drugim riječima shvatili smo poruku da bi trebalo zapravo smanjivati sve dubioze i opterećenja proračuna. Nova pravila odnosno odredbe koje je potrebno poštivati u okviru europskog semestra a određene su paketom uredbi i direktiva kojima se propisuju preventivne i korektivne mjere i pravila propisana s Six pack-om odnose se na sve države članice i ona propisana Too pack-om samo na članice eurozone. E sada sve smo se već u pogledu toga naslušali no evo ove izmjene zakona sagledavam kroz državnu fiskalnu politiku ali i kroz fiskalnu politiku za razinu jedinicu lokalne odnosno područne samouprave. Temeljni problem je što fiskalna odgovornost započima u trenutku kada je zakon o tome donijet i kada je stupio na snagu. Ako je stanje u financijama bilo negativno treba ga početi rješavati sukladno tom zakonu u tom trenutku, ali kako ga osigurati u zatečenom negativnom poslovanju bez gospodarskog rasta? Primjenom izjava o fiskalnoj odgovornosti se počelo tek sa izjavama 2011.godine, a onda su u 2012.godini započela u primjeni sva fiskalna pravila
Hvala. Poštovana … … kolegice Mrak Taritaš spomenuli ste niz problema i problem je neriješenih imovinsko pravnih odnosa, ali i problem da ponekad država ni sama ne zna što ima na raspolaganju. Međutim, ima još jedan problem koji je možda i najveći, a to je da država zna šta ima na raspolaganju poput recimo Munzila to sam prošli tjedan spomenuo i ministru Mariću koji se sa mnom i složio gdje su jedinice lokalne samouprave donijela sve potrebne prostorne planove kako bi se to zemljište koje je vrlo dragocjeno i kažem čini petinu površine grada Pula dalo u koncesiju gdje bi država prihodovala i od koncesije i od PDV-a i od investicija i od zapošljavanja, a nažalost to zjapi prazno odnosno kao što sam i tad rekao nekolicina vojnika čuva to jedno veliko, veliki prostor i nažalost gleda travu kako raste.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega. Dakle ja ću se s vama suglasiti da moramo imati posebnu osjetljivost mi iz akademske zajednice za to kako izgledaju proračunske stavke za znanost, obrazovanje, visoko obrazovanje. Ali hito bih još jednu stvar reći, mudrost bi nalagala kao što neki ljudi koji pripadaju pojedinim regijama neovisno o stranačkim bojama, sjednu i nađu se izvan sabornice i razmotre stvari i gledaju šta mogu učiniti za svoju regiju. Da i mi koji smo u akademskoj zajednici sjednemo s vremena na vrijeme i vidimo šta možemo uraditi da se sredstva za znanost, visoko obrazovanje i obrazovanje i istraživanje i ovo što vi govorite, da limitiranje kadrovskih razvojnih potencijali istraživanja znanosti, visokog obrazovanja moraju biti promijenjeni. Ali predlažem da se nađemo i da o tome razgovaramo kako bismo sljedeći rebalans proračuna ili sljedeći proračun dočekali spremniji i upućeniji u to. Slušao sam vas pažljivo i da sam mogao danas tokom dana ostale slušati pažljivije sasvim sigurno bih otišao bogatiji za jedno iskustvo saborske rasprave nego što sam otišao. Ali hvala vama na tome što ste učinili svojom raspravom. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega. Morat ćemo uvesti sistemske mehanizme kako ćemo to napraviti. Jedan od načina jeste Zakon o potpomognutim područjima jer dosadašnja rješenja smo imali otprilike tako da imali smo indeksaciju ali bi se onda kroz ineksaciju u grupu sa onima koji su bili sa indeksom 1 provukli i oni sa indeksom 3. e sada treba pronaći mehanizme koji će to onemogućiti i odnosno stvoriti dodatne instrumente kao što je Zakon o potpomognutim područjima i kao što je Fond za potpomognuta područja. To je jedno. A drugo, da subvencije i pomoći ali posebno subvencije ne trošimo na „horuk“, neću sad reći koje nego da ih kontroliramo i da ih osmislimo dugoročno, onda će i pitanje šarana, onda će pitanje ovaca, pitanje goveda i pitanje bilo kojeg oblika poljoprivredne proizvodnje izgledati drugačije.
Kolega Nekić, ja mislim, ja vas moram pohvalit. Vi odlično ste govorili, lijepo ste govorili, kažem odlično za svaku pohvalu optimalistički govorite i to je stvarno lijepo i ja vas stvarno pohvaljujem. Ali doduše samo ste me podsjetili na jednu situaciju prije 2001.kad je ministar Crikvenac znate govorio onda je on rekao, ljudi pa vama je dobro samo vi to još ne vidite. Otprilike tako bi se mogao sažeti vaš govor, vi ste tu sve lijepo naveli i nama je odlično samo mi to još ne vidimo. Čudi me kako niste primijetili npr. jednu stvar koju sam vidio ovdje, da je Upravi za zaštitu i spašavanje skinuto 7 milijuna kuna, da smo tih 7 milijuna kuna mogli upotrijebit u vrlo potrebne stvari na terenu kad govorimo o zašiti i spašavanju, znači o postrojbama zaštite i spašavanja gdje nam je potrebno i opreme i osobne opreme i vozila i tehnike i ulaganja u vatrogasna spremišta, domove i sve ono što čini tu sigurnost višeg nivoa. Znači trebalo je primijetiti takve stvari, pa vam molim kad nastupate i kad pomažete i vladajuća ste većina, možete nam pomoći u tom smislu da primijetite i takve stvari.
Poštovani predsjedniče odnosno predsjedavatelj, poštovani budući ministri ja sam Ivan Hanžek. Barem jedanput u ovoj dobi spadam u najmlađe a to je po stažu u Saboru. Dolazim iz Hrvatskog Zagorja i jedan sam od četvorice nek se ne uvrijedi uvaženi potpredsjednik Jarnjak, ali onaj iz središnjeg dijela Zagorja zastupnika. Dvojica u opoziciji, dvojica u vladajućoj strukturi. I čast mi je i zadovoljstvo da mogu učestvovati danas u ovoj raspravi no s obzirom da sam gradonačelnik jednog malog grada onda sam i pragmatičan. Imamo premalo ruku da možemo nešto bitno ili nešto promijeniti, a po meni uz ukazivanje na ono što očekujemo ili što smo očekivali u programu daleko važniji trenutak ocjenjivanja namjera buduće ali onda već Vlade biti će Prijedlog proračuna Republike Hrvatske. I stoga ja ću biti kratak. Ovo je kurtoazni dio. Kratko ću samo napomenuti da se možda ne izgubi u međuvremenu da pozdravljam u infrastrukturi na zagorskom području povezivanja Varaždina i Šemnice odnosno područja grada Krapine. Ali nadam se da to ne znači i zaboravljanje, odustajanje od izgradnje brze ceste Mokrice, Oroslavje, Marija Bistrica. Nije još početa cijenjeni potpredsjedniče. I pre, spajanje sa Brezničkim Humom. To je izuzetno važno za istočni dio našega Zagorja ali ne samo Zagorja nego i Prigorja. Izuzetno važno i za ono što imam zadatak prenijeti a to je da do svetišta koje smatramo našim najznačajnijim, Marijanskog svetišta Marije Bistrice tisuće hodočasnika mogu doći brže i jednostavnije, ali i da se osigura brži gospodarski razvoj toga kraja. Prometnice su definitivno uvjet, pretpostavka gospodarskog razvoja. I druga tema koju ću spomenuti, ispravak netočnog navoda ću reći za bolnicu Bračak. Nadam se evo da će novi ministar gospodin Milinović uz podršku saborskih zastupnika iz pozicije i potpredsjednika Sabora osigurati nedostajajućih 50 milijuna kuna za potpuno opremanje bolnice Bračak. Za potpuno opremanje. To još samo fali. Želim samo skrenuti isto tako pažnju. Znam da je u progra
Ja mislim da je logično dakle da se stavka koja govori o graničnim prijelazima za Sloveniju upravo da se sredstva iz te stavke namijene tamo gdje bile najkorisnije, a prvenstveno mislim dakle za granični prijelaz u Murskom Središću gdje je trenutno situacija jako teška. Granični prijelaz u Murskom Središću to je već poznato da nalazi se u samom središtu Murskom Središća. Mislim da bi ovim sredstvima trebalo početi barem rješavati ovaj problem, naravno uz potporu i ostalih ministarstava. Mislim da bi Ministarstvo financija moralo odvojiti inicijalna sredstva za rješavanje ovog problema i zato bi ta sredstva trebala biti namijenjena. Molim glasanje. Pa mislim da sa sredstva koja su namijenjena za poticanje izvoza da su nedovoljna za razliku dakle od vas, jer prema privremenim podacima Državnog zavoda za statistiku za prvih pet mjeseci ove godine, hrvatsku robnu razmjenu s inozemstvom u prvih pet mjeseci ove godine karakterizira i dalje niža stopa rasta izvoza od uvoza, visok rast deficita i smanjenje pokrivenosti uvoza izvozom na 46%. Robni je izvoz izražen u američkim dolarima u prvih pet mjeseci ove godine je iznosio 4,64 milijarde dolara što je za 16% više nego u istom prošlogodišnjem razdoblju dok je uvoz istodobno povećan za 20,8% te ukupno iznosio 10,1 milijardu dolara. Dakle ti podaci nam govore upravo suprotno, tj. da bi morali još jače poticati naše izvoznike. Prema tome znači tražim glasanje. Ovaj amandman dat … ravnomjeran tretman. Ovim amandmanom dakle nastojao sam da se dio novaca za industrijalizaciju, dakle usmjeri i prema tekstilnoj i obućarskoj industriji, znamo u kakvoj je ona situaciji. U prošloj godini tekstilno-obućarska industrija je dobila 20 milijuna kuna, čini mi se da će ove godine dobiti isto 20 milijuna kuna pa sredstva su im dobro došla, ali bilo bi puno puno bolje ra je riječ o puno većim sredstvima onda mislim da bi naša tekstila i obućarska industrija imala sigurniju budućnost. Molim glasanje. Ja mislim da, koji je to amandman, dakle pr
Poštovane dame i gospodo! Ja sam prošli puta u ime kluba izrazio nezadovoljstvo u vezi sa strategijom zdravstva a danas konstatiram da je najveća zamka zdravstvene reforme njezina nedorečenost. Zašto? Pa zbog toga što ova četiri zakona koja su pred nama će u 85 podzakonskih akata regulirati zdravstvo. Ne znam da li je to nužno, nisam zdravstveni radnik. Dakle, da li se to sve treba propisivati podzakonskim aktima, da li treba liječnika učiniti tehnologiji rada ili propisujemo neka ograničenja. Ako su to ograničenja koja idu u smislu da se smanje čekanja, da bude manje nekvalitetnih lijekova, da ograničenja recepata bude što manje, da bude uputnica što manje. Prema tome, ako idu u smislu ograničenja onda je to nešto što će se osjetiti na zdravlju ljudi. Prema tome, teoretski u redu, ne snižavamo odnosno ne umanjujemo paket osnovne zdravstvene zaštite ali se postavlja pitanje da li možemo održati njezin kvalitet. Mi smo bili prisutni u radionici. Dakle, bili smo dva dana na obuci i poslije smo dva dana sami proanalizirali zakon po zakon. Imamo primjedbe, ali imamo i pohvale na neke stvari koje smatramo da su dobro riješene. Evo, prvo primjedbe na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Mi smatramo da je ocjena koja je dana da stoji da neracionalna organizacija zdravstvene djelatnosti, loša kontrola troškova u zdravstvu, dugogodišnji nekontrolirani rad, rast zdravstvene potrošnje dovelo do enormnih gubitaka. Međutim, za to nitko ne odgovara. Mi nismo ni u strategiji ni ovdje rekli da je za to netko odgovarao. Kako je odgovarao? Smijenili smo ljude. Kažu odgovarali su a da li su ti ljudi bili u mogućnosti da bilo što učine u datom momentu i da li je to bila objektivna ili subjektivna krivnja, o tome nismo mnogo doznali. Drugo, da li će ubuduće primarna zdravstvena zaštite preuzeti 70% usluga, ili će opet biti 70% usluga ostat će u bolnicama a primarna zdravstvena zaštita će dalje biti na svojih 30% zaštićena po glavarini i opet će joj biti
Evo, gospodine predsjedniče što se tiče ovog amandmana mi smo zatražili da se sufinanciraju sajmene aktivnosti u Istarskoj županiji, sajmovi koji imaju međunarodni karakter. Tu se radi o sajmu Crofish, znači sajmu ribarstva i ribarske opreme, tu se radi o sajmovima koji su vezani na poljoprivredu kao što je Vini Istra, sajam maslinovog ulja, znači sve sajmovne aktivnosti sa međunarodnim karakterom koje organizira Istarska županija ili udruge sa očekivanjem da će Ministarstvo upravo regionalnog razvoja poduprijeti ovakve aktivnosti, posebno one koje imaju međunarodni karakter ili međunarodni značaj a interesantne su i za Istarsku županiju i za Republiku Hrvatsku. Tražimo glasanje o amandmanu. Zatražena sredstva su 600 tisuća kuna. Hvala.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Gospodine Podolnjak, rekli ste u svojoj raspravi da birači ne odlučuju odlučujuće na izbor zastupnika u Sabor, nego stranačka vodstva koja definiraju stranačke liste. No, zaboravili ste da se ljudi prijavljuju kao <PARTY> kandidati i da bivaju izabrani, pa i vaša stranka <PARTY> Nezavisnih lista je došla na svjetlo dana jer su ljudi kao <PARTY> kandidati pobijedili. Dakle, morate uzeti cijeli kontekst. S druge strane, ne možete oduzeti strankama pravo da bilo njihova stranačka tijela izaberu kandidate koje će staviti na liste, bilo da pred izborima u stranci stranački članovi odaberu svoje kandidate. Druga stvar što druge države neke od njih imaju kažnjavanje zastupnika ne znači, nije nikakav argument i ne znači da to moramo uvesti i mi. Puno više ih nema takva rješenja. Postoje pet načina glasovanja. Vi nam hoćete dva oduzeti. Jedno je glasat za, glasat protiv, biti suzdržan ali i biti u dvorani, a ne biti dio glasanja, ali ste dio kvoruma. Ili izaći iz dvorane i ne biti dio niti kvoruma. Sve su legitimni načini izražavanja političkih stavova i ne smije se zastupniku oduzeti, odnosno kažnjavat ga za iznošenje svojih stavova kao što vam je rečeno tako propisuje i naš Ustav. Puno bi bilo bolje ne donositi protuustavne zakone, nego utvrditi dobre prakse i kodeks ponašanja zastupnika, stavit na savjest zastupniku, stavit na njegovu etničku savjest kako se ponaša. A onda su tu i birači prema kojima ima političku odgovornost i koji ga mogu za njegovo ponašanje kazniti. A da ne kažem da je tu i stranka koju on ako ignorira u svom radu, njen politički smjer također može poduzeti određene aktivnosti prema njemu. Da li zastupnik radi ili ne? Lijepo je neki dan govorio bivši zastupnik <PARTY>-a Andrija Hebrang koji nam je kazao da pošto nema zastupnik stola i stolicu u Saboru, nema kompjutera da je on pisao svoje govore u automobilu na parkiralištu Hvala lijepa.
Da vas više ne oslovljavam, već smo se danas dvaput, ovo je treći put. Dakle da odmah nastavim ono o čemu želim govoriti. Ovo sjeme o kojem se govori u zakonu, u prijedlogu ovog nacrta Zakona o sjemenu, pokazuje se kao loše sjeme, da ne kažem sjeme zla koje se tu zasijalo. Sjeme razdora u svakom slučaju. E sad, postavlja se zapravo pitanje zbog čega bi se to uopće na ovaj način predložilo, pogotovo taj famozni čl. 16 i ta neobična formulacija koje, kao što ljudi svjedoče, nema nigdje drugdje, niti u jednoj direktivi niti uredbi EU. I zato sam ja to postavio pitanje je li to možda naš doprinos, inovativnost ovog Ministarstva poljoprivrede da to ponudi Europi, da se to napokon nazove sjeme sa poljoprivrednih gospodarstava. E sad se postavlja pitanje koja linija zapravo ovakve poljoprivredne politike, što je tu zajedničko u svemu jer ja ipak mislim da postoji nešto što je zajednički nazivnik ove politike i, a to je, ili zajednička linija, a to je ipak linija klijentelizma, ipak je to linija usluge, pogodovanje nekolicini, nekolicini tih budućih, odnosno i današnjih dorađivača. Jedino oni se u tome prepoznaju i oni su vam odmah to i pohvalili, a neću više sada ponovo nabrajati, ali onu silnu količinu epiteta koju su oni uspjeli izgovoriti, prije svega o nezakonito, o ljudima koji uzgajaju to vlastito sjeme, mislim da je u tome sve jasno, ali ima još nešto zajedničko. Nedavno smo ovdje razgovarali i ovdje su se na isti način i pčelari pobunili, protiv te vrste pogodovanja i te vrste sužavanja toga da pčelare uređuje samo Hrvatski pčelarski savez i to sada kao udruga, izvan, a ne više kao ministarstvo, evo na taj način, ovdje se tu ipak nešto prepoznaje, pogotovo što ima veze jer to sjeme, čak da smo ga i ne znam kako certificirali, sve još uvijek polen je takav da ga pčela može prebaciti i da mi tu nemamo garanciju zapravo da će stare autohtone sorte nužno biti, makar smo ih i posijali, da ćemo to i dobiti. Ja mislim da umjesto da sa ovako strogim zakonom idemo na ljude,