EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kada vidim koliko se ovi svi skupa bore za Luku Ploče, onda moram i ja reći nekoliko riječi. I uvažena saborska zastupnica gospođa Šuica je rekla da sigurno neki gledaju ovo zasjedanje Sabora, jer gledaju i čude se i dobio sam nekoliko poruka koje mi šalju. Reci gore u Saboru da malo više rade, a da malo manje mlate praznu slamu. Kad je u pitanju Luka Ploče, investicija ja pozdravljam odluku Vlade Republike Hrvatske od 50 milijuna eura kredita za lučku upravu, a još više pozdravljam 60 milijuna eura koje će Luka Ploče u drugoj frazi opreme da bi to moglo raditi. Ove dvi ure i 15 minuta tučemo replike, stalno replika na repliku jer ovo prenosi Hrvatska televizija, nisam nikoga čuo za te dvi ure i 15 minuta da je itko rekao glavni razlog zašto se grade ti rasuti tereti. Jedan je gospodarski razlog, ovdje se baratalo da će se zaposlit tisuće ljudi još. Luka Ploče zajedno sa svojim poduzećima ima 850 ljudi i neće nažalost zaposlit više nijednoga zato što je to visoka tehnologija, zato što su to dizalice, suvremena tehnologija i tako. Ali ono što je najznačajnije, ovdje nema ministrice bivše Dropulić, a to je ekološka. Danas, u ljetnim mjesecima, u velikom dijelu godine kad zapuše maestral veliki dio grada Ploča i šire i dalje okolice pa dođe vjerojatno ona prašina od onog uglja i do Hercegovine, ne može se živjet, ne može se razgrnuti roba. I ovo je velika investicija za Luku Ploče, za Republiku Hrvatsku, ona je značajna zato što Luka Ploče do sada ima negdje cca 5 milijuna tona. Ova investicija od 50 milijuna eura, ovaj kredit će omogućiti da će luka se povećati, njeni kapaciteti negdje skoro 5, pa čak i 6 milijuna tona, odnosno imat će kapacitete ukupno preko 10 milijuna tona i ona će bit, a što je već sada prva hrvatska luka, a ja se nadam izgradnjom koridora 5C da će Luka Ploče preuzeti vrlo brzo primat, iako je Kopar daleko odmakao, da će ona preuzeti dio roba iz Kopra i možda će jednog dana ona postat i prva luka na Jadranu
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Mislim da u svom izlaganju koje je nažalost trajalo samo 10 minuta i nije imao dovoljno vremena, mene zanima taj vaš stav oko Visokog kaznenog suda, o njemu se dosta govori, imamo odgodu zapravo njegovog stupanja u rad i zapravo imamo nešto oko čega je svojevremeno postojao konsenzus, sada očito više ne. Definitivno nismo sigurno zašto i kakav je stav predlagatelja zapravo oko tog Visokog kaznenog suda s obzirom da se nigdje ne spominje u ovoj mini reformi a trebao bi zauzeti stav i zbog toga evo, pitam kolegu Grbina ono što nije stigao reći, zapravo kakav je vaš stav, vi ste zapravo, mislim i Vlada koju je imao <PARTY>, ako se ne varam bila sklona uvođenju Visokog kaznenog suda. Hvala. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicom. Jučer smo započeli ovu raspravu o prvom setu pravosudnih zakona i jučer sam u kasniji sat imao prilike govoriti u ime kluba općenito o sva tri zakona i izmjenama Zakona o sudovima i području i sjedištima sudova, stoga bi se danas koncentrirao u pojedinačnoj raspravi na ovaj zakon odnosno izmjene i dopune Zakona o Državnom sudbenom vijeću koji je i privukao dosta pozornosti. Riječ je ipak o jednoj važnoj ustavnoj instituciji koja brine o tome da samostalnosti i neovisnost sudbenog ogranka očuva u onome djelu koji se odnosi na imenovanje, izbor, na premještanje i stegovnu odgovornost sudaca. I zbog toga je to jedno izvanredno važno tijelo. E sada, ono što je prva i važna stvar koju mi naglašavamo u <PARTY>-u i mislim da nije zgorega da je ponovim ponovno da u ovom dijelu kada govorimo o Državnom sudbenom vijeću i dalje inzistiramo na onom što nije sadržaj zakona ali bismo rado voljeli vidjeti u promjeni Ustava a to je da se do kraja iz sastava Državnog sudbenog vijeća eliminira bilo kakav utjecaj političkog čimbenika a to znači da u sastavu DSV-a bismo voljeli vidjeti suce, profesore pravnih znanosti ali ne i zastupnike koji su sada članovi DSV-a i to dva zastupnika, j
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. U narodu ima jedna izreka koja kaže: "Tko čeka taj i dočeka." Naime, ovaj prijedlog Zakona o odnosima RH s Hrvatima izvan RH nakon 21 godine hrvatske samostalnosti i neovisnosti konačno došao je u saborske klupe i o njemu se raspravlja na veliko zadovoljstvo svih Hrvata kako van RH, a uvjeren sam i na zadovoljstvo svih ostalih hrvatskih građana. Obveza RH utvrđena je Ustavom i njegovim člankom 10. je dobrim dijelom svojim pretočena u ovaj prijedlog zakona. Naime, ovim zakonom se i štite prava i interesi Hrvata van RH kao što se i jamči skrb i zaštita hrvatskog naroda u drugim državama. Dakle, ovaj zakon i članak 10. Ustava RH u punom su suglasju. Vlada Republike Hrvatske je na svojoj sjednici održanoj 5. svibnja 2011. donijela zaključak kojim je prihvatila Strategiju o odnosima RH s Hrvatima izvan RH u okviru koje je predviđena obveza donošenja posebnog zakona o odnosima RH s Hrvatima izvan RH kao i obveza prilagodbe ustroja tijela Državne uprave i Hrvatske matice iseljenika. Dosada nije postojalo jedinstveno rješenje koje je reguliralo ove odnose nego je parcijalno se rješavalo po pojedinim institucijama i ministarstvima što se pokazalo nekvalitetnim i neučinkovitim. Postojeća institucionalna rješenja nisu uspijevala odgovoriti datoj im zadaći, nisu uspjeli na kvalitetan način pratiti potrebe i rješavati probleme koji su se nametali kao prioriteti Hrvata van Republike Hrvatske, nije postojalo ni posebno tijelo koje bi koordiniralo rad svih državnih institucija koje skrbe o odnosima Republike Hrvatske s Hrvatima izvan Republike Hrvatske. Ovim zakonom trajno se utvrđuju i uređuju odnosi Republike Hrvatske s Hrvatima van Republike Hrvatske. Vladinim prijedlogom za kojeg osobno cijenim da je važan dokument iskazuje se namjera jačanja i očuvanja i zaštite hrvata van Republike Hrvatske. Člankom 2. ovog Zakona Hrvati izvan Republike Hrvatske su podijeljeni u dvije skupine. Prvu skupinu čine p
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Prvi Zakon o probaciji je donesen u prosincu 2009. godine i bio je osnova za izgradnju profesionalne probacijske službe. Budući da je Hrvatski sabor u svibnju 2015. godine izglasao izmjene i dopune Kaznenog zakona kojima se između ostalog određuju i nove nadležnosti za probacijski sustav potrebno je s time bilo i uskladiti i Zakon o probaciji. To je izvršavanje pojedinih sigurnosnih mjera, to je novi posao u nadležnosti probacije te redefiniranje rada za opće dobro i posebnih obveza. Ovim zakonom se uklanjaju neke nejasnoće u primjeni ovog zakona i u ovom zakonu. Mislimo da je ovaj zakon već potpun i kompletan u prvom čitanju. Npr. mogućnost odgode, prekida rada za opće dobro zbog sezonskog posla ili odlaska na brod ili slično. Dakle ako znamo da je nestašica, posebno sezonske radne snage, mislim da bi drugo čitanje trebalo biti što prije A da pitam, … A onda ništa nisam pitao, onda nisam pitao. Šta mislite da li bi trebalo drugo čitanje biti što prije zbog ovih problema sa sezonskim radom, samo da ne bi bilo dvojbi. Hvala.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena zamjenice ministra, poštovane kolegice i kolege. <PARTY> pozdravlja odluku o donošenju Prostornog plana Parka prirode Vransko jezero. Budući da je riječ o parku prirode i da su u njemu dopuštene gospodarske i druge djelatnosti kojima se ne ugrožavaju njegove bitne značajke, nužno je uskladiti interese zaštite prirode i lokalnog stanovništva. Plan sadrži uvjete određivanja prostora od važnosti za državu i županije, uvjete razgraničenja prostora prema obilježju, namjeni i korištenju, opće uvjete za gradnju i uređenje prostora, uvjete utvrđivanja prometnih i drugih infrastrukturnih sustava u prostoru, prometni sustav, energetski sustav, sustav vodnog gospodarstva, mjere zaštite prirodnih vrijednosti i posebnosti i kulturno povijesnih cjelina, postupanje sa otpadom, mjere sprječavanja nepovoljnih utjecaja na okoliš, zaštita tla, zraka, voda, zaštita od poplava, zaštita od buke, zaštita od požara zaštita od potresa i rušenja i sklanjanje stanovništva, mjere provedbe, te grafički dio plana. Planom se također definira razgraničenje prostora prema namjeni i načinju korištenja te stupnju zaštite. Planiranjem se također vrlo detaljno određuju uvjeti gradnje i uređenja za pojedina područja unutar parka prirode. Prema zonaciji zaštite prirode park je podijeljen na tri osnovne zone. Zona stroge zaštite, zona aktivne zaštite i zona korištenja. Sustav posjećivanja temelji se na vrijednosti i posebnosti i značenju parka te njegovim osnovnim funkcijama, zaštitnoj, znanstvenoj, kulturnoj, estetskoj, obrazovnoj, odgojnoj, rekreacijskoj i turističkoj. Nositelj koncepta sustava posjećivanja je javna ustanova Park prirode Vransko jezero radi nadzora nad teritorijem. Donošenjem ovog prostornog plana njima će biti olakšano gospodarenje. Motivi dolaska u park prirode su znanstveno-obrazovni ili u većem dijelu rekreacijsko-izletnički. Stoga se u planu posebna pažnja koliko smo primijetili posvetilo prometu osim dva glavna ulaza
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege. Donošenje zakona o dopuni Zakona o podjeli Trgovačkog društva HŽ-Hrvatske željeznice d.o.o. stvorit će se zakonske pretpostavke za fleksibilniju organizacijsku strukturu unutar sustava HŽ-a i omogućiti provođenje statusnih promjena društva uz suglasnost Vlade RH te njihovo dijeljenje, spajanje i pripajanje sukladno Zakonu o trgovačkim društvima a čime bi se osigurali preduvjeti za strukturalno prilagođavanje prijevozničkih poduzeća kao bitnog segmenta daljnjeg programa procesa restrukturiranja. To piše u prijedlogu Vlade. Nakon svega onoga svih onih problema koji se događaju u Hrvatskim željeznicama koje je gospodin Novak u svojem izlaganju rekao koji dolazi iz sustav i jako dobro poznaje stanje ne vidim apsolutno ništa sporno iz ovog prijedloga zakona što bi se trebalo dogoditi. Svi oni koji su raspravljali o stanju u Hrvatskim željeznicama složili su se da je stanje u Hrvatskim željeznicama loše. Ako ćemo sada govoriti o tome tko je trebao šta napraviti, šta se je napravilo od 2001. do 2003., pa šta se je napravilo od 2003. do kraja 2011. godine sa tim apsolutno nećemo stanje promijeniti. Apsolutno se ništa neće dogoditi. Činjenica je da se smanjuje prijevoz putnika, činjenica je da se smanjuje prijevoz roba, to su činjenice. Činjenica da je gubitak HŽ Holdinga u 2010. godini bio 68,4 milijuna kuna. Činjenica je da će i u poslovnu 2011. godinu sva društva povezana za HŽ Holdingom poslovati negativno. Činjenica je da je svake godine preko milijardu kuna uloženo u željeznice. Da li ima pomaka? Nema. Stalno su nekakva ograničenja na prugama koje još uvijek rade, stalno se smanjiva broj brzina kojom se može prometovati kroz pruge. I zapravo bi bilo interesantno vjerojatno je stvarno turistička atrakcija za Japance kada dođu u Hrvatsku onda se voze našom željeznicom i misle da gledaju američke filmove. To je činjenica. Svaki potez Vlade koji ide za sređivanje stanja u
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, uvažene kolege i kolegice. O tematici državljanstva Klub zastupnika <PARTY>-a govorio je više puta i isticao određene probleme koji su se javili u praksi prilikom primjene ovog zakona bilo kroz raspravu o samom zakonu, bilo kroz slobodne govore ili kao što je kolegica Raspudić rekla, pitanja, pitanjima članovima vlade. Posljednji Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu stupio je snagu prvim danom 2020.. Pojedine veoma važne odredbe sadržavaju rok za podnošenje zahtjeva od 2.g. od dana stupanja spomenutog zakona na snagu, dakle do kraja ove godine. To znači da bi pojedinci sa spomenutim datumom izgubili pravo podnošenja određenih zahtjeva odnosno došlo bi pravnim rječnikom do prekluzije prava. Spomenutim izmjenama i dopunama zakona izmijenjen je dakle uz ostalo čl. 5. zakona koji u st. 2. sadrži odredbu prema kojoj podrijetlom stječe hrvatsko državljanstvo i osoba starija od 21.g. života, rođena u inozemstvu, čiji je jedan roditelj u trenutku njezina rođenja hrvatski državljanin ako u roku od 2.g. od dana stupanja na snagu tog zakona podnese zahtjev za upis u evidenciju hrvatskih državljana, a MUP prethodno utvrdi da ne postoje zapreke iz čl. 8. ovog zakona. Ujedno je posljednjim izmjenama i dopunama zakona uvedena nova odredba čl. 30. st. 2. prema kojoj se hrvatskim državljanima smatra i osoba rođena u razdoblju od 8. januara '77. do 8.10.'91. koji su u trenutku rođenja oba roditelja imala hrvatsko državljanstvo, ali joj je u evidenciji o državljanstvu upisano drugo državljanstvo ako u roku od 2.g. od dana stupanja na snagu tog zakona podnese zahtjev za utvrđivanje hrvatskog državljanstva. Naravno, prilikom izglasavanja zakona nismo mogli ni zamisliti sve nesretne okolnosti koje su bile objektivne prirode i snašle su nas u 2020., a koje su se u ovoj nažalost samo nastavile. Ako mogu tako reći, u normalnim uslovima života 2.g. bi bilo i više nego dovoljno da stranke konzumiraju svoje pravo, m
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Zakon o policiji nekako se brzo donosi i gura se u proceduru na jedan vrlo brz i jednostavan način. Mislim da to dan nam jedan razlog da mislimo da se na taj način misli nešto progurati ili nešto ubrzati. U ovom slučaju zastupnici su previše pozornosti dali nekim možda čak i nebitnim pitanjima koja se reguliraju ovim zakonom to znači članstvo u političkoj stranci, način imenovanja, a mislim da smo mi kao država koja već ajde ide nekih 20 godina trebali bi konačno shvatiti da nisu svi građani opsjednuti politikom i da nije nijednom državnom ili bilo kojem službeniku toliko važno da bude član te političke stranke bilo koje opcije. Naime, ljudi žele svoju egzistenciju žele svoje radno mjesto a četo puta i upravo je to i razlog da ulaze u neke političke stranke jer se osjećaju nesigurno i misle ako nisu u određenoj partiji da ih neće biti nigdje. Tako da mislim da je to potpuno beznačajna stvar i ona bi se trebala riješiti nekakvom demokratskom procedurom i jednim uljuđenim načinom i razvojem naše demokracije. Ono što mene zapravo brine, mi u ovoj situaciji rijetko smo spominjali uopće prava naših policijskih službenika koja prava oni imaju, koje mogućnosti oni imaju i što im garantiramo da bi svoj posao mogli obavljati onako kako treba. Naime, budući da je zakon uveden po nekakvom brzom ili kratkom postupku negdje početkom veljače sastala se tzv. radna skupina u kojoj su bili i predstavnici zaposlenika policiji i isto tako radna skupina je sudjelovala u izradi prijedloga nacrta Zakona o policiji na koji je dala i pozitivno mišljenje. Nakon toga taj prijedlog zakona je otišao natrag u Vladu i Vlada je jednostranom odlukom odlučila da jedan dio odredbi se izbriše iz prijedloga zakona, a to se prije svega odnosi na odredbe koje se odnose i kojima se regulira pitanje otpremnina za odlazak u mirovinu ili na bilo koji drugi posao. S obzirom da do sada i mi smo dobili isto tako prijedlog zakona u kojem otpremnine nisu regulirane, mene zani
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Mišiću rekli ste ovaj u kontekstu suočavanja sa komunističkim zločinima kako je to Slovenija učinila. Da u pravu ste da Slovenija kao organizirana i kao poduzetna država raščistila je i s tim, i s tim nema problema, međutim jednako tako u toj Sloveniji, a to vi dobro znate niti jedan partizanski spomenik, niti jedan spomenik narodnooslobodilačkoj borbi niti je dignut u zrak, niti je sravnjen sa zemljom, niti Slovenci imaju sa tim problema. Dakle, Slovenska povijest duboko cijeni ono što je partizanski pokret učinio za Sloveniju, naime 20% današnjeg teritorija državnog Republike Slovenije upravo za zahvaljujući tom ratu i tom pokretu. Mislim da mi u Hrvatskoj bi od toga mogli naučiti nešto i priznavati dakle i taj dio naše povijesti, a ne ga revidirati na potpuno banalan način kao što mi pokušavamo i u ovom saboru. Hvala lijepo.
Hvala vama poštovani potpredsjedniče. Pa evo ga, ja bih ovom prilikom htjela podržati izvješće i smatram da doista povjerenica za informiranje i njen ured rade jako dobar i kvalitetan posao i to u vrlo teškim uvjetima s obzirom na ono što ste i sami spomenuli da nemate adekvatne uvjete za rad, a dobili ste dosta velika nova zaduženja i obaveze. I mislim da to nije dobro, jer bi Vlada trebala pokazati svoju spremnost prema otvorenom upravljanju upravo kroz jačanje uloge povjerenika i vašeg ureda. ja bih samo spomenula da nisu samo hajde uvjetno rečeno tijela javne vlasti koji imaju određene javne ovlasti, a u stvari su privatni subjekti ti koji ne poznaju zakon ili ga ne žele provoditi. Ja mislim da se i ministarstva na žalost jako teško ponašaju kao da nisu dovoljno upućeni u zakon. Ne bih rekla da se tu radi o neinformiranosti. Ja mislim da se tu radi o namjernoj opstrukciji i tu bih htjela spomenuti slučaj, znači kada smo mi kao stranka tražili objavu ugovora između Ministarstva zaštite okoliša i tvrtke Europolis Zagreb tower vezano uz najam za Ministarstvo zaštite okoliša koji su oni odbili u stvari objaviti gdje ste im vi rješenjem naredili da nam moraju dati presliku tog ugovora na što su se oni oglušili i dignuli su ustvari tužbu protiv vas što ja smatram da je upravo skandalozno. Smatram da bi mi u Hrvatskoj trebali kopirati dobre primjere iz razvijenih država poput recimo skandinavskih zemalja, gdje je Povjerenstvo za pravo na pristup informacijama jedan središnji kontrolni mehanizam za borbu protiv korupcije i u tom smislu se nadam da će sljedeće izmjene Zakona o pravu na pristup informacijama ići u tom pravcu da će se apsolutno sve transakcije u proračunu koje bilo koje tijelo javne vlasti ima, da se radi o najmanjem računu morati biti objavljeni jer na taj način ćemo doista i kao građani moći kontrolirati šta se po tom pitanju događa, a ne da nam se ne dozvoljavaju uvidi u ugovore.
Gospodin Klem, a i gospodin Rebić su govorili o nečemu što ja ne znam o čemu su govorili. Oni govore o lokalnim jedinicama, o gradovima, o općinama koji će dobiti taj novac, doduše nisu spominjali nijedno ime. Pa ja ne znam jel mi govorimo o istom Zakonu? Meni se čini da mi govorimo nekim čudnim jezikom. Ja ne znam nijedno ime iz ovog Zakona, iz svih ovih materijala osim što sam dobio iz Ministarstva financija, a sigurno ono što nije, a rečeno mi je da je. I sad, ja više nisam siguran, može biti da ovaj kredit diže Vlada da potroši sve u Slavoniji i vrati Glavaša u stranku. To vjerojatno je to razlog. Ako već ne znamo o čemu se radi. Dakle, ja hoću nešto reći. Ovakav Zakon i ovakvo nesaznanje o nečemu gdje to ide omogućuje veliku manipulaciju s tim novcem Jeste i ja, to mi se čini vrlo čudnim, a da ne kažem da se može dogoditi, jer nije ništa pripremljeno, da mi plaćamo angažman sredstava, a zapravo ga ne iskoristimo. I to se isto može dogoditi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Mi kada smo na matičnom odboru raspravljali ovu inicijativu kluba Nacionalnih manjina ja sam bila uvjerena da ćemo mi imati konsenzus i jednoglasnost i da nećemo doći u priliku da bilo tko u ime klubova uspoređuje žrtve jer dubokog smo uvjerenja mi u klubu <PARTY>-a da svaka žrtva zaslužuje pijetet a posebno mislimo da ovaj 2. kolovoza treba proglasiti danom sjećanja na romske žrtve upravo zbog toga što su Romi baš kao i Židovi u vrijeme tzv. nezavisne države Hrvatske bili progonjeni temeljem rasnih zakona. I da je to temeljna distinkcija i zbog toga zapravo mi podržavamo da ćemo od sada i institucionalno obilježavati ovaj spomendan dakle 2. kolovoza. I mi ovo doživljavamo kao inicijativu protiv zaborava, protiv prešućivanja i upravo zato dakle da se sjećamo zločina koji je dugi niz godina bio sustavno prešućivan. Kako sama Deklaracija kaže o kojoj je govorio kolega Kajtazi pa i kolega Mesić, potrebno je državno i opće društveno priznavanje romskog stradavanja u Drugom svjetskom ratu u europskim i drugim zemljama kako radi rastuće diskriminacije prema Romima ali i radi poticanja istraživanja zloćina vezano uz stradanje Roma u Drugom svjetskom ratu. Ali u svakom slučaju radi primjerenog priznavanja, institucionalnog obilježavanja, educiranja, te informiranja a upravo kako izvršeni zločini s ciljem genocida i sustavnog istrebljenja više se nikada ne bi ponovili. Kolegice i kolege osobno, pojedinačno, državno, međunarodno i institucionalno, sustavno i trajno moramo uložiti i ulagati napore kako se genocid i sustavni progon na temelju etniciteta, nacionalnosti, rase ili bilo kojeg drugo razloga temeljenog na fizičkim obilježjima ali i uvjerenja, stava ne bi događali kao što su i obilježili 20. stoljeće. I to izdvojiti ću samo neke primjere u 20. stoljeću od Auschwitza, Jasenovca, Vukovara, Srebrenice. Mi smo prije ove odluke i ove inicijative raspravljali zapravo i o radu Hrvatskog dokumentacijsko
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana pravobraniteljice sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo pred nama se nalazi i ja sada govorim, reći ću o trećem izvješću pravobraniteljice dakle i to je izvješće za dakle 2013. godinu. I na samom početku moram naglasiti da će klub <PARTY>-a podržati ovo izvješće. Smatramo da je pravobraniteljca sa svojim suradnicima napravila vrlo kvalitetnu analizu i ukazala na brojne probleme i poteškoće s kojima se susreću osobe sa invaliditetom u svom svakodnevnom životu. Dakle, ponovno imamo naglašeno ograničenje, nemogućnost, nerazumijevanje okoline, problem prilikom zapošljavanja, problem u odgojno obrazovnim ustanovama. Dakle, svake godine ispočetka zapravo izvješće ponavlja iste probleme. I bez obzira što će klub prihvatiti ovo izvješće mi moramo dakle reći da nije došlo do većih pomaka u 2013. godini ali isto tako želimo dakle naglasiti da će vjerojatno veći pomaci biti vidljivi tek 2015. godine kada dakle se počnu primjenjivati zakoni koje smo donijeli u 2014. godini a to je Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju kao i Zakon o dakle duševnim smetnjama. Odnosno mislimo da će se neke stvari vidjeti tek u izvješću 2014. godine. Ali s obzirom da govorimo o 2013. naprosto velikih pomaka u 2013. godini nije bilo. Moje izlaganje će obuhvatiti nekoliko segmenata iako je svaki segment koji ste vi naveli naravno vrlo, iziskuje veliku pažnju ali se naprosto ne može dakle o svemu reći u ovo kratko vrijeme. Ja ću dakle početi sa onim što ste i vi naveli kao jedan od najvećih problema a to je pristupačnost. I svake godine govorimo o tome, činjenica je da je dakle pristupačnost jedan od najvećih problema osoba sa invaliditetom. Jer ako osoba sa invaliditetom ne može pristupiti jednoj instituciji onda takva ne može niti iskoristiti nikakvo svoje pravo niti mogućnost. Dakle, 2007. godine je trebalo biti prilagođene sve institucije koje se nalaze u vlasništvu država i jedinica lokalnih samouprava. Mi danas imamo situaci