EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, kolegica Dalić je već nešto rekla što će se događati sa dobiti inozemnih vlasnika naših kompanija, a oduševljenje koje vlada danas među poduzetnicima, domaćim poduzetnicima te koje ćete dodatno oporezivati da ne govorim o povećanju PDV-a, nego samo porezu na dobit. Dakle, danas vam je na sceni masovno podizanje akumulirane dobiti kroz cijele ove godine. Tko god ima novca na računu diže dobit. Tko ga nema pokušava dignuti kredit. To je posljedica vaših poreza novih i to je ono oduševljenje naših poduzetnika ovim poreznim reformama. Dakle, ono što će se dogoditi daljnji pad gospodarstva i daljnja demotivacija i investitora i poduzetnika za bilo kakvom poduzetničkom aktivnosti u Hrvatskoj. Hvala.
Poštovani kolega Bulj dakle čitajući odredbe ovog prijedloga zakona ovako kako je ovaj prijedlog postavljen može se dogoditi da primjerice u komasacijskoj gromadi završe mali obiteljski vrtovi. Znam da i vi radite u vrtu i znate onda koliko osobe koje rade u svojim vrtovima zapravo i imaju koristi, ali koliko su i truda uložili u njega i koliko su emotivno vezani uz svoje vrtove. Je li to u redu, jesmo li trebali zapravo male obiteljske vrtove gledat, sačuvat i ne dozvolit da oni budu dijelom komasacije ili nekog većeg, šireg i jačeg interesa?
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni članovi Vlade, kolegice i kolege. U dosadašnjim raspravama čuli smo jako puno statističkih podataka, raznih brojeva, malih i velikih, niz naziva nekakvih programa, mjera i aktivnosti koje su donesene i koje se provode ili ne provode, a zapravo u stvarnom problemu i srži problema slabo smo čuli ili gotovo ništa. Koplja se lome oko toga da li je u srednjim školama zaposleno 125 ili 155 psihologa, da li je se proračunski stav koja se odnose na djecu i mlade skinut od 27 ili 24 milijuna, sve je to zapravo toliko nebitno i nevažno jer su i jedna i druga brojka daleko, daleko od one potrebne dostatne i zadovoljavajuće s obzirom na situaciju u kojoj smo se našli. Ova interpelacija zapravo nije ništa drugo nego kraj jedne tužne i duge priče. Mi ovdje raspravljamo o porastu nasilja, delikvencije i kriminaliteta među mladima. Znači ono je već tu, oko nas u punom svom jeku, a mi moramo naći načina kako da to obuzdamo i stanemo mu na kraj. Međutim ajmo se malo vratiti na početak priče. Šta se zapravo desilo. Spominje se uloga obitelji, spominje se uloga društva. Ispravno je i jedno i drugo. Kao što svi znamo djeca su ogledalo obitelji iz koje potječu. Dječje ponašanje, bilo ono dobro ili loše, adekvatno ili neprimjereno nije ništa drugo nego izuzetno kompetentan i izuzetno stručan odgovor na odnose koji vlada i unutar same obitelji. Upravo nam ponašanje djece vrlo jasno i precizno govori koji to obrasci ponašanja i atmosfere vladaju unutar njegove obitelji. Ne postoji savršenija i preciznija povratna informacija od toga. Ako sada ova jednostavna pravila podignemo na višu razinu, pa državu i društvu shvatimo kao obitelj, a mlade kao djecu te obitelji, onda slika postaje puno jasnija. Mladi su ništa drugo nego ogledalo društva u kojem žive. Ponašanje mladih je također vrlo jasan i vrlo kompetentan odgovor na odnose i vrijednosti koje nalazimo u našem društvu i državi. Njihovo ponašanje je nepogrešivi i savršeno precizan odgovor na na
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, zamjeniče ministra sa suradnikom. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke. Od kolegica i kolega koji su govorili u ime klubova očito je da će navedeni zakonski prijedlog proći i da će ga podržati svi klubovi naravno uz obrazloženje da je on po hitnom postupku radi usklađenja sa direktivom i u prilogu sa potpisanom izjavom da je usklađen sa EU propisima. Najvažniji razlog zbog kojeg se javljam i zbog čega sam proučavala ovu problematiku je taj što me zaintrigirala odredba izmjena i dopuna ovog zakona koja kaže jasno da se odredbe ovog zakona ne odnose na buku od zrakoplova. S obzirom da sam na području grada Velike Gorice koji je vrlo blizu Zračne luke Zagreb to me ponukalo da između ostalog pogledam i Zakon o zračnom prometu i da vidim uopće na koji način je riješeno pitanje buke i što sam više zaranjala u različitu problematiku koja rješava to pitanje to se i meni postavljalo sve više pitanje i dilema, pa bih doista voljela da na kraju predlagatelj bar na određeni način te moje dileme makne. Naime, kao što iz svih i iz direktive i iz svih podataka do kojih sam došla i koji jesu i u ovom obrazloženju vidi se da najkasnije do 18. srpnja 2013. godine je potrebno Ministarstvu zdravlja dostaviti akcijske planove i naznačene prioritete koji se mogu identificirati prekoračenjem bilo koje relevantne granične vrijednosti ili pomoću drugih kriterija za naseljena područja i za glavne ceste kao i za željezničke pruge. Sljedeći set podatak prijavljuje se Europskoj komisiji tijekom siječnja 2014. godine. Trenutno je situacija po podacima koje imam takva da postoji šansa da koncesijsko društvo auto-cesta Zagreb-Macelj napravi akcijski plan do 18.7.2013. godine, dok je grad Rijeka započeo sa ažuriranjem strateške karte buke i izradom akcijskog plana sa željom da napravi draft akcijskog plana do 18.7.2013. Grad Osijek planira završetak strateške karte buke za kraj kolovoza, te akcijski plan ne može biti got
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Novak nekoliko puta ste ajmo reći osvrnuli ste se na rad ministra Linića. Evo samo ukratko o tome kako ministar Linić radi o tome najbolje govore ankete, on je uvjerljivo najbolje ocijenjeni ministar u Vladi. Ali to je onako usput. Htio sam se osvrnuti na onaj dio gdje govorite da kupovinom dionica ljudi očekuju dobit. Da, to je njihova namjera ali nije nužno da kupovinom dionica ostvarujete dobit. To je jedan riskantan posao i burze nikad ne možete sa sigurnošću reći da ćete ostvariti dobit. Da li će ovih ajde neka ide i tih 7% od Croatie i od HPB-a da li će to tako biti i poslije godinu, dvije? To nema nikakve garancije. Čak nema ni garancije da li će oni nakon godinu, dvije biti prodani tih 7% kao što je bilo prodano ovih od INA-e. To su sve poslovni rizici. I malo bih još ako mi dozvolite prokomentirao ja ne bih sudbonosno vezao recimo ovaj Fond za stipendiranje djece hrvatskih branitelja i branitelje uz poslovanje fonda. Nisam za to da se fond ukine, ali to ne znači da ako sutra fond i ovih 40% izađe iz fonda da više nitko neće stipendirati te ljude. Hvala.
Poštovana potpredsjednice Sabora, uvaženi kolega Jerolimov ma evo vi ste nešto rekli s čim bi se ja sasvim mogao složiti, zapravo se s tim i slažem. Rekli ste ovdje za govornicom da postoje specifičnosti i težnje pojedinih područja. S tim se apsolutno slažem. Time se vraćamo na ono što bi zapravo, evo kolega Borić je maloprije spomenuo, trebala biti nekakva reforma. Ajmo ća onda decentralizirati priču do kraja, jedino to. Jer gledajte, poluproizvodi zapravo ne bi trebali postojati. Zašto? Da se stane na pola. U konačnici decentralizirati sredstva i upravljanje ali i odgovornost. A da nadležnosti u svakom slučaju ima država u smislu propisivanja uvjeta i načina na koji mogu određena područja biti lučka područja i područja koja mogu upravljati pomorskim dobrom. Što bi to radila županijska skupština, a ne općinsko ili gradsko vijeće koje za to ima potencijala? Ja neću odlučiti koje su to, netko će odlučiti jel'. U svakom slučaju će to u konačnici vjerojatno doći i pred Sabor, ali neki stručnjaci će to izračunati i odlučiti. Gledajte, nasipi, plaže, sidrišta, privezišta, komunalni vezovi, ništa to novo nije niti izmišljeno. Mnogi su dosad veliki dio kolača dobivali, a zapravo je sve radila jedinica lokalne samouprave. Mi ne možemo preko noći imati ni inspektore ni bilo koga drugog, a zapravo bi sve državne institucije i katastri i zemljišnici i državni inspektorati morali spriječiti upravo, maločas je netko spomenuo one divlje marine, lučice koje su nelojalna konkurencija. Ali mi to svi znamo. Ali ne bih ja na to trošio priču, vrijeme. Ja bih zapravo htio inicijativu na tome da se onda uistinu da onome tko treba upravljati, tko osjeća upravo problem na svojim leđima i gdje će se on najbolje valorizirati i pokušati ispraviti jel'.
… apsolutno se slažem sa svim ovim replikama i izlaganjima koji se tiču javnih vodoprivrednih poduzeća nekadašnjih i naše obrane. Naime, evo prije dva dana ili nešto manje u ovom našem tempu u kojem živimo teško je zapamtiti. Američka televizija je snimila prilog o poplavi u New Orleansu, odnosno u južnom dijelu Sjedinjenih Američkih Država. Na sanaciji, na izgradnji novih sustava radi vojska američka. Posebno je naglašeno da je zbog loših izvedenih radova došlo do proboja nasipa i građevina za zaštitu od voda, jer su pojedine tvrtke štedjele i radile to na način da komercijalno im se najviše isplati. Sad ne samo da rade na izgradnji, nego i na projektiranju, analiziranju i predlaganju određenih mjera za zaštitu od budućih valova koje bi mogle donijeti neka nova Katarina, druga, treća, četvrta ili peta. Hvala.
… za tekuće usklađivanje mirovina s nominalnim rastom plaća ili određivanje aktualne vrijednosti mirovina. Do sada smo ovom formulom bili zadovoljni i umirovljenici, a djelovalo mi je da su da je i Vlada. Međutim, u posljednje vrijeme predstavnici Vlade tvrde da je formula neodrživa za proračun Republike Hrvatske, a predstavnici Međunarodnog monetarnog fonda da je udio mirovine previsok u društvenom bruto proizvodu od 14%. Međutim, podaci govore drugačije. Državni proračun sa redovnim usklađenjem za prvo polugodište ove godine bio je 2,3 i realnom procjenom za drugo polugodište od 1,6 na umirovljenicima će ove godine uštedjeti 1,1%. Dakle, novci nisu problem i proračun nije ugrožen. Drugo. Podatak Međunarodnog monetarnog fonda nije točan, nikad nije bilo izdvajanje za mirovine u visini od 14%. Izdvajanje za mirovine u ovoj godini su 12,56% od toga za obične mirovine 10,22, a za mirovine pod posebnim uvjetima 2,34. Ako je nešto poraslo onda su u 2003. u odnosu na 2004. porasle povlaštene mirovine od 1,87 na 2,34. Gospodine premijeru, kome smeta dosadašnja formula? Hvala. Ja bih molio da jednaki status imaju i povlaštene mirovine kod usklađivanja i obične mirovine. Hvala.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospođo potpredsjednice Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Kada govorimo o djeci potrebno je obuhvatiti još vrlo važna dva područja, a to su posvajanja i skrbništvo. Svi se slažemo da postupak posvajanja treba olakšati, često govorimo o velikom broju djece u ustanovama, ali isto tako govorimo o velikom broju osoba koje žele posvojiti djecu. Prema prijedlogu zakona kada je riječ o posvojenjima uvodi se novina, a ta je da će centar za socijalnu skrb prije donošenja rješenja o zasnivanju posvojenja dijete smjestiti u obitelj najprikladnijeg potencijalnog posvojitelja u trajanju do 6 mjeseci radi procjene hoće li zasnivanje posvojenja biti u skladu sa dobrobiti djeteta. Pitam se u čijem je interesu probni smještaj djeteta koji nije ničim ograničen? Ljudi koji se bave posvojenjima u centrima već sada govore o praksi potencijalnih posvojitelja koji su udomitelji, a koji djecu vraćaju kao da su roba s greškom. Pitanje koliko puta se može dogoditi jednom djetetu da bude vraćeno, a još veće pitanje kako će takva odluka utjecati na dijete? Probni smještaj smatramo izrazito lošim rješenjem jer omogućava da dijete ide iz jednog probnog smještaja u drugi, a da pri tom nisu predviđene nikakve sankcije za to. Predlagatelj se poziva na interese djeteta, ali na ovaj način izravno krši te interese. Nadalje, kada govorimo o posvojenjima htjela bih se osvrnuti na članak koji govori o tome tko ne može posvojiti dijete. Tako je dobro da to ne može učiniti osoba koja je lišena roditeljske skrbi, koja je lišena poslovne sposobnosti i čije dosadašnje ponašanje i osobine upućuju na to da nije poželjno povjeriti joj roditeljsku skrb o djetetu. Međutim, mislim da bi u ovom dijelu trebalo uvažiti i prijedloge koje je dala pravobraniteljica za djecu te dodati da to ne može biti osoba protiv koje je u tijeku kazneni postupak ili je pravomoćno osuđena za spolne delikte ili kazneno djelo protiv života i tijela, protiv slobode i prava čovjeka i građa
Da, gospođo potpredsjednice. Ispravljam netočan navod, odnosno tri takva da je navodno stvorene obveze iz prošlih godina, navodne stvorene obveze da su izlika za donošenje ovih proračuna pa je to kasnije opetovano se vraćajući na tu temu, prozvano smiješnim i demagoškim. Nimalo nije to navodno, to su stvarne obveze. Nisu smiješni i nije demagoški reći da su dospjele obaveze bile povećanje financijskog plana bez odobrenja Sabora za HAK 1,12 milijardi kuna. Da je u listopadu prošle godine Ministarstvo financija uplatilo 530 milijuna kuna HAK-u od ugovorenih 760. Da je Ministarstvo za javne radove realiziralo 567 milijuna kuna preko HABOR-a, a da to nije prikazano u proračunu. Da su dospjele neplaćene obaveze veledrogerijama iznosile 530 milijuna kuna, etc., etc. Dakle, to su stvarne ne navodne i vrlo ozbiljne, nimalo demagoške obveze koje ovaj proračun u ovoj godini mora prikazati. Hvala.
Zahvaljujem. Pa uvažena kolegice Roksandić dakle prije svega vezano za 20% prihoda koji se odnosi na županiju. Ja sam rekao da bi bio najsretniji kada bi županijama ostao taj prihod ali ako ne bude ostao smatram da i nevezano na to da svake godine ne samo Sisačko-moslavačka županija nego sve županije u RH gube više nego što trenutno dobivaju samo zbog toga što se trenutno koristi 30% od ukupno raspoloženo državnog poljoprivrednog zemljišta sukladno programima na razini države. Dakle mi više gubimo nego što dobivamo. Vezano na zajedničke pašnjake, evo meni je drago da ste vi to spomenuli. Na području naše županije ima negdje oko 20 tisuća hektara pašnjaka i livada koji su pod određenim vidom zaštite, vi ste spomenuli Lonjsko polje, dakle Park prirode Lonjsko polje, treba reći, a vi to najbolje znate zato što ste vi u prošlom mandatu bili članica, mislim da je Upravno vijeće Parka prirode Lonjsko polje, dakle nadležno ministarstvo je Ministarstvo zaštite okoliša. Dakle ako je netko upoznat s tim ako netko treba dati suglasnost onda je to sigurno to ministarstvo. Međutim, nešto važnije bih ja rekao od toga, a da sam siguran da će se konačno dakle donošenjem ovog zakona riješiti problem tih zajedničkih pašnjaka, da će se oni staviti konačno u funkciju da naši poljoprivrednici će konačno moći povlačiti poticaje na ime korištenja tih pašnjaka, a ne da se desi slučaj kao što se desio u prošlom mandatu, vašem mandatu i dok ste vi bili članica tog upravnog vijeća da je samo 20-ak ili 230 poljoprivrednika dobilo pod nekim čudnim okolnostima poljoprivredno zemljište dobili su i poticaje pa sad su na kraju završili na državnom odvjetništvu, moraju vratit novce pa se sve istražuje. Ja se nadam dakle da nakon usvajanja ovog zakona se više to neće dogoditi. Kolega Grubišić, ja sam već iz vaših ranijih rasprava čuo da se vi dosta dobro razumijete u zemljopis slušajući kako ste putovali kroz Sisačko-moslavačku županiju pa nabrajali sve gradove i općine, vidio sam da dosta dobro pozn
Hvala gospodine potpredsjedniče zamjeniče ministra, poštovani ravnatelju, kolegice i kolege. Bez obzira što se ravnatelj trudio da to bude kratko tako i treba biti. Znači njegovo izvješće je vrlo iscrpno, samo financijsko izvješće je otprilike negdje oko 100 stranica kojim zapravo pokazuje ozbiljnost kojom se vodi dakle ovaj centar i to je pravi put kako treba pisati izvješće. Pa evo već kada sam spomenuo financijsko izvješće, da krenemo od financijskog izvješća, kolega Đakić vas je upoznao sa prihodima i rashodima. Ovdje treba pohvaliti odnosno reći da je to dobro da ustanova ne očekuje dakle samo dotacije, donacije, priloge od države nego da i ostvaruje vlastite prihode. Da je ove godine smanjilo svoje rashode i zahvaljujući tome, vlastitim prihodima i prenesenoj dobiti posluje pozitivno. Dakle i u ovom otežanim vremenima sa istim kapacitetima može se uštedjeti a sa razumnom poslovnom politikom pogotovo u dijelu ostvarenja vlastitih prihoda može se uspješno i pozitivno poslovati. No, ideja ovog centra normalno nije usmjerena samo na financijsko poslovanje, ali ponavljam, lijepo je da i u ovakim ustanovama i o tome se vodi računa. Nažalost i kod čitanja ovog izvješća za 2013. godinu ne mogu se oteti dojmu kada se pogleda vremenski slijed osnivanja ove ustanove, Zakon o osnivanju donesen je tek 2004. godine, imenovanje vd ravnatelja je bilo 2005. godine, počeci rada su bili 2006. godine a neki ozbiljniji rad tek od 2009. godine. Evidentno je kasni početak rada ove ustanove s obzirom na njen značaj u promicanju. Ovdje posebno naglašavam znanstvene istine o Domovinskom ratu. Zato je trebalo prije neposredno poslije rata krenuti u osnivanje ove institucije jer je 10 ili 11 godina ipak predugo vrijeme. Što se vidi i iz ovih replika koje su bile upućene gospodinu ravnatelju, možda bi se ta pitanja da smo krenuli negdje '97., '98. možda ih se ne bi sada postavljalo već bi bila objašnjenja, znanstveno obrađena i to bi bili dakle goli fakti, odnosno činjenice. A kažem da je
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo, zadnja rečenica sam se javila od gospođe Pusić, rekli ste gospođo Pusić da ovu Vladu nitko neće, a i u kontekstu u daljnjoj raspravi ste rekli neće nitko ni <PARTY>. To nije točno, da je to tako, da je to tako onda <PARTY> na ovim lokalnim izborima koji su se desili u više gradova, ne bi pobijedio, a pobijedio je, evo to je vama muka i još dugo niz godina nećete vi biti premijerka pogotovo vi da bi vi vodili Vladu, to otpišite, to nećete doživjeti. Koliko god se vi brinuli i koliko god ćete vi vikati u ovoj Sabornici, vas neće Hrvatski narod i ad acta.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, državni tajniče, sada ćemo naravno u svojim raspravama krenuti od sadržaja samoga pa je možda evo i ministru ono što bude čuo, a ono što ne sigurno će mu biti preneseno, biti pitanje opsežnosti izmjena koje su poduzete. Ovdje smo gledali naravno mogućnost odgode, pozdravit ćemo, ja vjerujem da ćemo svi ovdje reći da je to razumno, ali u onome opsegu u kojem smo tražili bilo je mogućnosti solidariziranja sa cijelom, cjelokupnom situacijom u kojoj se nalazimo, gdje je bilo rečeno rezat će se sve što se može. Pa ću postaviti pitanje, da li je prijedlozima ovih zakona rezano sve što se moglo? Imamo i cijene izdavanja dokumenata koje su na snazi negdje od 2014., '15. godine, dakle evo ispravite me ako griješim, tada su određene. Sada da li postoji prostor da bi se nešto učinilo po ovome pitanju? Da li je i tadašnja rasprava koja je za osobne iskaznice kad su se uvodile sa elektronskim čipom pa je 79 i pol kuna bilo predmet rasprave, ja nisam vidio koja je to kalkulacija, koja je cijena izrade samoga dokumenta i na kraju da li sada postoji prostor u kome bi se moglo nešto učiniti pa da makar kroz jedno vrijeme i na ovome području kažemo evo oslobađamo građane jednoga dijela obaveza u trenutku kada je njima najteže. Postavit ću ijedno drugo pitanje za osobne iskaznice, a to je mogućnost da bi se nešto i dostavilo, isto tako i za putovnice. Pa onda stoji ovako navedeno da naknada u iznosu od 30 kuna je za dostavu putovnice na adresu prebivališta ili boravišta u slučaju kad je zatražio građanin. Da li stvarno košta to 30 kuna, s obzirom na količine sigurno je da MUP može organizirati puno povoljniju dostavu. Ako trgovački lanci putem Internet prodaja organiziraju za značajno manje iznose i ja smatram da bi se ovdje mogao tražiti prostor jer evo imali smo prije nekog vremena izmjenu zakona gdje su sredstva za, prikupljena sredstva za izradu iskaznica za poljoprivredne proizvođače kojima oni dokazuju da su osposobljeni za rukovanje pesticidima
… Znamo da je dobar dio više stambenih zgrada započeo proces obnove, a velik dio njih je zapravo i završio konstrukcijsku obnovu računajući pri tome na raspodjelu sredstava u omjeru 60 – 20 – 20 i išli su zapravo na korištenje sredstava iz pričuve. Voljela bih da mi odgovorite u kojem iznosu će im se sufinancirati obnova s obzirom da imamo situaciju da su velik broj radova je i završen prije ove izmjene i dopune i hoće li im se sada izvršiti povrat od 20% s obzirom na novi prijedlog dodjele sredstava u punom iznosu. Znači po kojem modelu će oni sada biti tretirani u raspodjeli sredstava?
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovana državna tajnice sa suradnicom. Evo i u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice nekoliko riječi o spomenutom Prijedlogu zakona o zaštiti potrošača sa nekakvim uvodnim osvrtom da sada ne idem u ove nomotehničke podatke o samome zakonu, da mi je drago vidjeti ovakvu jednu sadržajnu raspravu većine kolega koji su ovdje prisutni makar ih kao što je bilo rečeno nema velik broj. Jednaka takva rasprava bila je i na sjednici Odbora za gospodarstvo gdje je eto u izvješću sadržano niz konstruktivnih primjedbi i prijedloga vezano za ovaj prijedlog zakona za koji naglašavam da je u prvom čitanju. Pa eto između prvog i drugog čitanja zasigurno da se oko ovog zakona mogu postići i dodatna usklađenja i dodatno dići njegovu kvalitetu i njegovu vrijednost, a za koju ste generalno ipak svi ocijenili da je iskorak od onoga što smo imali do sada. Ali dozvolite mi da eto u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice nećete mi zamjeriti ipak ponovim neke ključne akcente ovog zakona za kojeg mi smatramo da su vrijedni da se spomenu, a koji čine jedan kvalitetan iskorak u kontekstu onog što smo imali do sada sa naglaskom da se ipak radi o kompletnom tekstu, novom tekstu Prijedloga zakona o zaštiti potrošača što je zasigurno jedno praktičnije rješenje nego da smo išli na nekakve izmjene i dopune. Kao što je državna tajnica rekla ovim zakonom se propisuju odgovarajuće proporcionalne i učinkovite sankcije trgovcima koji su odgovorni za raširene poglede ili raširene poglede sa dimenzijom Unije. Upravo se i na sjednici Odbora za gospodarstvo po ovoj temi istaknulo da su se prekršajne kazne kao što je već rečeno povećale za pet puta, te da je maksimum definiran za sve vrste prekršaja bez distinkcije s obzirom na vrstu i težinu prekršaja. No, visina kazni propisana je direktivom i one doista moraju biti učinkovite sa odgovarajućim učinkom. Sama direktiva nalaže da će se sankcije određivati s obziro
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bagarić evo nagnali ste me na jednu repliku. Naime, meni nije zaista jasno, a vidim sad u nizu nekoliko prethodnika kolege Bagarića čime vi i zbog čega doživljavate negativne rasprave od strane zastupnika <PARTY>-a? Niti jedan zastupnik nije rekao da se protivi ovome prijedlogu zakona, svi su podržali. Dakle, druga je stvar kako tko gleda pojedine segmente ove teme koju pokriva ovaj zakon. No, jedno pitanje bih evo postavio. Kolega kaže ne smatra se, ne osjeća se, pardon, stanovnikom Balkana. To je osobni osjećaj. Ja se isto posebno na tu razinu ne referiram. Meni je dovoljno biti stanovnik RH, ali evo mi imamo 7. točku dnevnoga reda koja kaže Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma itd., područjima sukoba na Zapadnom Balkanu za 2009. godinu. Dakle, htjeli mi ne htjeli o tome moramo raspravljati. Ali nije niti bitno da li jesmo ili nismo. Mi znamo točno da smo u Hrvatskoj i o tome ćemo raditi. Što se tiče pitanja naziva, jer ja sam upotrijebio naziv ceste Slavonika. Kad se vozite autocestom Zagreb-Lipovac onda tamo na dijelu Sredanjci imate oznake gdje piše Slavonika, to je naziv ceste, zato je upotrijebljen. Da li i na Dalmatini ima ja ne znam, nisam putovao tamo, ali koliko mi je poznato bili su i neki javni natječaji za to, odnosno poziv građanima da se izjasne oko toga. I na kraju, više zbog ovoga prvoga što sam rekao, zbog te negativne konotacije. Pa i meni je drago, a vjerujem i svim našim kolegama, da će se ovim Koridorom VC razviti Luka Ploče jer to je jedna preznačajna luka za RH. Izuzetno mi je drago da će se razviti BiH, pogotovo dio Hercegovine dolje. Idem relativno često dolje, imam prijatelje, imam i sve ostalo i jako mi je drago da će se taj dio razviti. Ali mi je drago da će se razviti i RH, pogotovo Istočna Hrvatska i naše rasprave su išle u tom smjeru da je taj spoj ka gore Mađarskoj najbliži nama u Slavoniji spoj ka EU. I zato smo tražili mogućnosti da se u tom pogle