EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo pravobraniteljice. Nakon vašeg opsežnog izlaganja kojim smo evo i došli u popodnevno zasjedanje Sabora na kojem ćemo raspravljati o vašem izvješću. Prije nego što krenu rasprave u ime kluba. Pitala bih vas jer smatram da ste u vašem izvješću izostavili jedna izuzeto važan osvrt a vezano ustvari i na percepciju rada vas kao pravobraniteljice i vezivanje uz donošenje Obiteljskog zakona 2014.godine. Naime vi ste kao pravobraniteljica i na televizijskim radijskim emisijama, na tribinama a bili ste i članica radne skupine za izradu tog Obiteljskog zakona koji je opće poznat kao Obiteljski zakon bivše ministrice Milanke Opačić koji je trebao biti kruna njezinog djelovanja. Pretvorio se ustvari u jedan sramotan čin. Prozivali su ga svi, suci, odvjetnici, udruge lijeve, desne, uspjelo se spojiti nespojivo u kritiziranju upravo tog Obiteljskog zakona ali vi ste i dalje zdušno branili taj zakon. Međutim, u siječnju 2015.godine Ustavni sud kao što je i poznato taj Obiteljski zakon suspendirao radi nepodnošljivo velikog broja primjedbi koji su se odnosili na sve dijelove toga zakona. Ono što je moje pitanje. Ako ste već sudjelovali u ocjeni Obiteljskog zakona 2014. pa zatim u ocjeni Obiteljskog zakona iz 2015.godine braneći ga i hvaleći ga, iz kojeg ste razloga odbili sudjelovati u radnoj skupini sadašnjeg Ministarstva socijalne politike i mladih koji vas je korektno i pristojno u ožujku 2016.godine pozvao u radnu skupinu i da li ste onda vi objektivni i politički neutralni kao što ste iznijeli u vašem izvješću. Dakle, želite, sudjelovali ste u radnoj skupini Milanke Opačić, ne želite sudjelovati u radnoj skupini novog ministarstva iako po članku 8. Zakona pravobraniteljice za djecu, pravobranitelj može sudjelovati u postupku izrade nacrta prijedloga propisa koji se odnose na prava djece i kojima se uređuju pitanja od značaja za djecu a Obiteljski zakon to definitivno jest.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana pučka pravobraniteljice, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće pučke pravobraniteljice za 2013.godinu koja je bila obilježena njezinim imenovanjem, a za njezin ured je bio značajan veliki porast pritužbi građana što dovoljno govori kako stojimo s pravima naših građana i odnosom institucije prema njima. Najgore kada građani zbog svojih problema ne znaju kako mogu zaštititi svoja prava, kome se treba obratiti za pomoć, od koga mogu dobiti pravni savjet. Iz izvješća je vidljivo kako su najveći problemi u sferi socijalne sigurnosti, prava zaposlenika, a mnogo građana je bilo izloženo raznim ovrhama kao posljedica gospodarske krize i teškog socijalnog stanja. Činjenica je da imamo relativno dobre zakone ali njihova provedba nije dobra pa građani ne mogu ostvariti svoja prava. To se posebno odnosi na zahtjev građana pojedinim državnim tijelima gdje se na njihove upite ne odgovara ili se prekoračuju svi rokovi izvršenja tih zahtjeva ali obratno postupku građani ne smiju prekoračiti zadane rokove jer odmah slijede kazne. U svojoj raspravi u ime kluba <PARTY>-a najviše ću se zadržati na područjima koja se odnose na umirovljenike i starije osobe, socijalnu skrb i zaštitu obitelji te na problem ovrha. Od početka stvaranja naše države kao posljedica pogrešne privatizacije, ratnih razaranja i gubitka radnih mjesta mirovinski sustav pretrpio je velike štete, ali je bio jedan od značajnih faktora socijalne sigurnosti. Mirovinski sustav postaje socijalni amortizer, bilo kakav problem sve se rješavalo odlaskom u mirovinu. Nepovoljna gospodarska kretanja i demografski problemi, promjene većeg broja propisa u području mirovinskog osiguranja godinama pa i u 2013.godini imali su za posljedicu pritužbe građana odnosno umirovljenika. I tu je jedan od problema rješavanja zahtjeva stranaka u zakonskom roku, a jedan od najvećih problema imaju naši građani koji su dio radnog vijeka ostvarili u nekoj od republike bivše SFRJ. Iako Hrvatska putem
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče Sabora, kolegice i kolege, saborske zastupnice i zastupnici. Pretpostavljam da se od mene očekuje da ću govoriti o teškim temama koje je u zadnje vrijeme u medijima bilo napretek a ukazuju na specifičnosti hrvatsko-srpskih odnosa u našoj zemlji ali upravo zbog tih specifičnih hrvatsko-srpskih odnosa u našoj zemlji, želim istaknuti jedan svijetli primjer koji se dogodio a nije dobio zasluženu medijsku pažnju. Naime, negdje početkom ljeta Gradska knjižnica Zagreba organizirala je kviz kojim se provjeravalo znanje iz hrvatskog jezika i književnosti te opće kulture a sve u cilju testiranja znanja za državnu maturu. Iscrpan kviz u formi pravog školskog testa odvijao se jednom mjesečno kroz punih 7 etapa. Među ekipama izdvojila se jedna koja je bila uvjerljivo najbolja. Prvo mjesto osvojio je trojac iz Učeničkog doma Bruno Bušić iz Gajeve. I sve bi bilo tako obično da nisu u pitanju učenici Srpske pravoslavne Gimnazije Katarina Kantakuzina Branković. Dvojca učenika, pobjednika, dolaze iz Dalmacije a 1 iz Slavonije. Oni su pripadnici srpske zajednice no to ih nije omelo da budu najbolji i pobjede u natjecanju iz hrvatskog jezika. Za one koji ne znaju škola u koju idu ovi sjajni mladi ljudi prati hrvatski gimnazijski program a nastava se odvija na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu u 130 sati rezervirano je za učenje tzv. nacionalne grupe predmeta a posebno odnosno odvojeno uče predmet hrvatski i srpski jezik. O svojoj školi ovi sjajni mladi ljudi govore u superlativu i ističu prednosti i sveobuhvatnost obrazovanja u njoj. Mišljenja su da u javnosti treba razbiti predrasude da je pravoslavna gimnazija otvorena samo za Srbe i samo za Pravoslavce. Ovo nije vjerska škola poput neke bogoslovije nego škola koja priprema intelektualnu elitu za sve izazove modernog društva. Ovi skromni i vrijedni mladi ljudi za nagradu za 1. mjesto nisu dobili nagrade velike materijalne vrijednosti nego besplatno članstvo u gradskoj knjižnici za sljedeću godinu, nek
Predsjedavajući, još jedanput gospođo državna tajnice. Ono što je dobro u ovom prijedlogu, a često nemamo u dokumentima ovdje imamo i na kraju samog prijedloga izmjena i analizu učinaka i dakako dijelove iz javne rasprave i prijedloga onih koji volontiraju i oni koji znaju što je volontiranje. I svi ćemo se složiti da je život propulzivniji, zanimljiviji od samih zakona i zakone treba mijenjati u skladu sa svim onim promjenama koje se događaju, a jedna od tih dobrih promjena je svijest o volontiranju. Naravno ova nulta točka od 2009.od koje počinjemo brojati volontere i volonterke ne znači da ih nije bilo i dapače i svi znamo koliko se volontiralo jednako tako i za vrijeme Domovinskog rata i poslije toga i koliko su posebice ženske udruge još od devedesetih počele volontirati u brizi za borbu protiv nasilja protiv žena. Ono što je ovdje istakla i kolegica i što mnogi znamo da volonterstvo ne smije biti zamjena za ono što je potkapacitirano u različitim sustavima, dakle volonterstvo gdje naši roditelji koji imaju djecu sa posebnim potrebama moraju oni se brinuti odraditi nešto što bi trebao sustav. Dakle ženske udruge koje bi također volontiraju jer bi one to volontirale zato što je to njima intrinzično važno moraju to još i dodatno volonterski raditi zato što je promašio sustav. Ovdje smo govorili i govorili smo i na Odboru za obitelj, mlade i sport i o tome što znači volontirati u kriznim vremenima, dakle i ovdje statistiku koju nismo ili jesmo dobili za 2020.upravo treba vidjeti što to znači volonitranje u kriznom sustavu gdje ne govorimo kao što zakon govori o volonterskim centrima, što su njegovi zadaci, zakon dobro donosi i ono što je bilo propušteno što znači koordinator u takvom centru, što znači čak i dakle rekla bih i neka vrsta, ne neka vrsta i sankcioniranje svih onih koji učine propuste, uključujući vezano uz malodobne volontere itd., itd. sve to imate u zakonu. Ono što mislim da ovdje treba predvidjeti, što je s tzv. neformalnim volontiranjem, gdje se o
Pa sasvim se slažem sa uvaženim zastupnikom i držim da Kineziološki fakultet mora slijediti ova sva naučena … koja trenutno vladaju u svijetu i mislim da nije danas sramota reći da dovoljno ne znam i treba stalno ići naprijed, stalno se usavršavati jer jedino danas u vremenu kad je brzina toliko bitna bez brzine se danas i kreativnosti ne može postići sportski rezultat i inovativnosti dakako. Mislim da može Kineziološki fakultet puno, puno doprinijeti u uspjesima, budućim uspjesima svih naših sportaša.
Gospodine predsjedniče,kolegice i kolege. Evo još jedan puta kratko rekapitulirati ovu raspravu oko izvješća. Mogao bih je slobodno složiti odmah u tri točke i završiti time. Ali vrlo kratko ću probati podsjetiti. Prvo da imamo strukturu i tendencije koje ovo izvješće sadržava. I naravno da te tendencije treba regulitati ono se svi slažemo, strutkura je takva pa oko nje možemo sporitil Tendencije je potpuno staviti po kontrolu. Dali i koliko to je sada onda ono pitanje rasprava koje ćemo sigurno dalje vući vsi zajedno. I treće je izvješće se prihvaća. NO dopustite još jedan puta kratko, vrlo kratko rekapitulirati upravo ova izvješća koja sadržava i potrebu zaključka zapravo iz toga da se te tendencije moraju kontrolirati. I ništa drugo. Prvo da činjenicu da imamo deficit nakon konačno snimljenog stanja od 6,3% i to je činjenica i od toga polazimo u daljnjim raspravama i daljoj strukturi tog izvješća. Imamo gospodarski rast, i porast bruto nacionalnog dohotka od 4,3%, ponavljam ima tendenciju pada od 5,2% na prethodnu godinu. Dakle ima negativnu tendenciju. MOramo je pokušati onda regulirati na koji način pogotovo kada tu strukturu porasta bruto nacionalnog dohotka imamo uglavnom iz uvoza kapitala i uglavnom iz potrošnje. Prema tome ta dva elementa negativna moramo onda kontrolirati unutar toga. A sad je uvijek pitanje instrumentarija i dali ćemo se možći oko toga dogovoriti. Imamo nisku inflaciju svi smo suglasni kada nam odgovara. A eventualno kad nam ne odgovara onda bismo malo inflaciju pustili. To nije jednostavno duh iz boce pa onda kako, bio je azpravo ranije i prijelazom iz Jugoslavije. A sada to valja koliko je moguće kontrolirati. Veliki deficit na platnom računu bilance čuli smo sve priče oko toga. Slažemo se da je on takav d aje vrlo visok, da ne nepodnošljiv za naše društvo, i sve je pitanje kako ga regulilrati. Ali oo tome moramo raspravljati kada budemo raspravljali o mjerama za ovu godinu odnosno proračunu, mislim već na iduću i ostali politiku koju ć
Gospodine predsjedniče, gospodo iz Ministarstva, kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice će dati potporu Konačnom prijedlogu Zakona o športu. Ja moram reći samo jednu opservaciju da nakon prvog čitanja vidio sam da oni koji su danas dali amandmane da su bili suglasni već kod prvog čitanja. I ne bih želio i ne vjerujem apsolutno ne mogu da vjerujem da je to iz političkih razloga su se sada nabujali sa amandmanima. Ali što opet ne znači da predlagatelj neće, ja sam uvjeren da hoće, da će razmotriti sve amandmane i one koje smatra da se može ugraditi u novi zakon. Da će to i napraviti u interesu cjelokupnog našeg hrvatskog športa. I ja moram i to reći i pohvaliti predlagatelja da prvi puta sam vidio u jednom zakonu da je došao na drugo čitanje zakon koji je uvažio mnogo, mnogo amandmana ili primjedbi koje su bile rečene u raspravama kod prvog čitanja. Također moram reći to kako sam mogao priliku imati čitati neke amandmane da neki su pisali amandmane i za sigurno iza čega ne stoje. Međutim mislim da bavljenje sportom se ne odnosi samo na tjelesnost, bavljenje sportom kolegice i kolege pridonosi razvoju intelektualne, etičke, emotivne, psihičke i humano-socijalne dimenzije osobe. I mislim da stvarno nema, nema iskrenije, toplije i emotivnije povezanosti raseljene i domovinske Hrvatske od praćenja pristupa, ponašanja i uspjeha naših sportaša na svim dijelovima svijeta. Klub Hrvatske demokratske zajednice daje potporu Konačnom prijedlogu Zakona o športu prije svega zato jer on uvažava i priznaje milijunsku populaciju Republike Hrvatske. Od predškolske djece, školske djece, mladeži, studenata, odraslih i one poodmakle dobi i osobe sa invaliditetom. Baš sve. I oni koji se direktno ili posredno bave, vode, prate, gledaju, žive i umiru kroz svoju športsku aktivnost. Klub Hrvatske demokratske zajednice daje potporu zakonu jer po prvi puta, po prvi puta dakle imati ćemo nacionalni program športa, nacionalno vijeće za šport, usklađeni sustav športa u Hrvatskoj sa
Poštovani državni tajniče, pozdravljaju se poboljšanja u zakonu kakva god ona mizerna bila jer ide u korist radniku koji primaju minimalnu plaću. Međutim, svakako treba i nastaviti povećanje iznosa kako bi barem dosegli EU prosjek. Svi znamo da rast plaća mora pratiti i rast produktivnosti. Stoga cilj svakog je da se plaće koliko god mogu povećaju jer želimo zadržati ljude. Međutim, za povećanje plaća potreban je isti rast produktivnosti, ako se to ne može postići, a tako velik rast produktivnosti je jako teško ostvariti onda tvrtkama neće preostati drugo nego da ili režu investicije ili smanjuju proizvodnju ili smanjuju broj zaposlenih. Stoga trebate dati poslodavcima kako bi oni mogli isplatiti povećanu plaću ukinite najveći broj parafiskalnih nameta. Hvala lijepa.
Uvaženi gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Kada sam ulazio danas ujutro u sabornicu onda sam vidio ministra Mornara, sjedio je tamo na svom praktički uobičajenom mjestu, ali valjda se neka stega desila iz kluba <PARTY>-a pa su ga prebacili na ovu stranu valjda da im bude na oku, valjda da mogu na njega pogledom ili nekakvim drugim utjecajem dati podršku, mislim da ovaj put nije bilo potrebno s obzirom da je ministar evo krenuo sa svojeg mjesta, valjda je, vladajuća koalicija misli o svemu pa i o tome tko će gdje sjediti. Početi ćemo sa procedurom, ima oznaku br. 763. ali P.Z.E. dakle usklađivanje sa europskom zakonodavnom stečevinom sa acquis communautaire. Pravo je pitanje koliko je toga u ovom zakonu koji ide po hitnom postupku usklađivanje sa europskom direktivom a koliko toga su određene izmjene za koje su mnoge kolegice i kolege rekle da mogu biti bolje ili lošije. Velik dio današnjih govornika je ocijenio da je većina ovih izmjena bolja nego što smo imali prije u zakonu ali to nije usklađivanje sa Europskom unijom, odnosno sa pravnom stečevinom Europske unije. Ne bi trebalo izmjene i dopune zakona koje je doživio 7 ili 8 izmjena i dopuna i postaje sve nečitljiviji i nečitljiviji, gurati na ovakav način da ne kažemo švercati određene izmjene i dopune zakona pod usklađivanje sa Europskom unijom. Nemojte da vam se desi kao Ministarstvu kulture koje u 3 godine mandata nije predložilo niti jedan cjeloviti zakon nego sve izmjene i dopune. Samo zbog ovih niza izmjena i dopuna mogli bi se možda složiti da je i vrijeme da se ide u izradu novog Zakona o odgoju i obrazovanju o osnovnoj i srednjoj školi, bio bi puno razvidniji, puno čitljiviji i puno toga bi se moglo na drugačiji način riješiti. Naravno da se ovaj zakon donosi u jednom širem okviru koji ne smijemo zaboraviti. Jedan od njih su naravno i predviđena proračunska sredstva u 2015. godini. Sam ministar je rekao prilikom donošenja proračuna da nije zadovoljan. Neki bivši ministri znano
Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU odnosno direktivom iz 2014. i njenom izmjenom iz 2019. godine i kako je rekla kolegica Mrak Taritaš uvijek kada se zakonska regulativa Hrvatske usklađuje sa europskom, zakonska regulativa Hrvatske usklađuje sa europskom zakonskom regulativom tu nema spora dakle mi smo spremni u, takve prijedloge i podržati. Međutim, Europska komisija je sredinom 2021. godine objavila prijedlog za stvaranje nove regulacije za infrastrukturu alternativnih goriva koja bi trebala stupiti na snagu već tijekom ove godine. Dakle, upravo tom novom regulativom će se potaknuti znatno brži prijelaz na mobilnost s niskom ili nultom emisijom uz odgovarajuću infrastrukturu za punjenje takvih vozila o kakvim mi danas pričamo, dakle onih na alternativna goriva. Što bi značilo da mi sada uvodimo direktivu koju ćemo staviti uskoro van snage jer ćemo morati uskladiti naše zakonodavstvo s novom regulativnom čije usvajanje odnosno stupanje na snagu očekujemo i ono je i obvezno kao takvo za uvesti u naše zakonodavstvo. Dakle, još jednom se i u ovom primjeru prijedloga izmjene zakona ogleda zapravo naše kašnjenje, naša komocija, možda smo i dobili packu Europske komisije jer mi konstantno kasnimo čak i kršimo one rokove u kojima moramo usklađivati naše zakone sa europskim direktivama. U RH alternativna goriva koja se koriste u prometu obuhvaćaju električnu energiju, vodik, biogoriva i prirodni plin. Cilj nam je razviti infrastrukturu za alternativna goriva kako bi se postigao razvoj održivog tržišta i prometnog sustava i postigli manji odnosno minimalni negativni učinci po okoliš. Zašto sam ovdje posebno napomenula što se u RH smatra pod alternativnim gorivima? Zbog toga što se između ostalog njima smatra i ukapljeni prirodni plin, onaj sa LNG terminala u Omišlju kojeg smo eto odlučili krcati odnosno prekrcavati i u cisterne i voziti po jednoj od prometno najopterećenijih d
Potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razmotrio je na 27. sjednici održanoj još 11. lipnja 2013. prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi ugrožene spomeničke cjeline Dubrovnika. U raspravi iskazane su određene primjedbe i prijedlozi. Mišljenje je pojedinih članova odbora da predložena rješenja zakonskoga prijedloga nisu dobra te da ih je potrebno dodatno urediti, prvenstveno odredbe zakonskog prijedloga kojima se uređuje novi način upravljanja zavodom. S ciljem rješavanja navedene problematike i otklanjanja pojedinih dvojbi koje su se pojavile tijekom rasprave odbor je jednoglasno zauzeo stav da će u periodu između dva čitanja zakona održati tematsku sjednicu o navedenom prijedlogu. Nakon provedene rasprave Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu većinom glasova odlučio je predložiti Hrvatskom saboru da se prihvati prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi ugrožene spomeničke cjeline Dubrovnika. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pa evo dva dana slušamo ovu raspravu i ja jednostavno osjećam potrebu dati neki svoj komentar, neko svoje viđenje dosadašnjeg tijeka rasprave. Prvo što mi je zapalo u oči sljedeća činjenica ako itko trenutno u Hrvatskoj ima bilo kakvih funkcionalnih sličnosti sa legendarnim Djedom Mrazom alias Djedom Božićnjakom onda je to zasigurno naš ministar financija gospodin Ivan Šuker. Od njega, odnosno on ministarstva od Vlade smo dobili nedavno darove podebeli svežanj papira u kojima je zapisano tko će kakve darove u 2006. godini dobiti ukoliko bude dobar, bude znao upotrebljavati to itd., itd. Inače, … … Pa dobro, ima i takvih. Poslovično se kad je u pitanju takva jedna legendarna figura onda se uvijek računa poslovično na dobroćudnost Djeda Mraza, odnosno Djeda Božićnjaka, kada smo raspakovali te sadržaji onda su stvari malo krenule drugim tijekom. Nestalo je nekog velikog povjerenja u Djeda Božićnjaka alias Djeda Mraza i tako da je zapravo ova rasprava poprimila ovakve tokove kakve imamo ova dva dana. Međutim, što je još zapalo u oči i prije nego su zapravo ti darovi raspakovani oni koji su već, neki su znali unaprijed šta će dobiti pa su se preko tiska pohvalili kako su oni dobili najbolji dio. Međutim, i sama rasprava je pokazala da ima i onih kojima ne odgovara takva raspodjela, nisu zadovoljni i s pravom zanovijetaju, jel'. Ali ima isto tako i onih koji još uvijek vjeruju da u nekim skrivenim pretincima vreće Djeda Božićnjaka ima nekih darova koji će u nekoj kasnijim proceduri biti darivani. I to je isto legitimno, pa kome opanci, kome obojci. Inače, kada se proračun donosi, zapravo njega je nemoguće donijeti bez dva pola. S jedne strane imate poziciju, s druge strane opoziciju. To je jedan demokratski standard u kom se proračun kao takav brusi. Čak i u najsavršenijim sustavom na svijetu u kojem smo mi hvala Bogu živjeli, u tom sustavu se isto tako vodilo računa o ovoj dvohotimiji, znači o opoziciji i poz
… … u razvoju mora biti na teretu državnog proračuna. On nije, dakle, unutra. Sada se sređuju papiri i ja se nadam da će biti sljedeće godine. Ali ipak tražim, dakle, da se o ovom proračunu glasuje, s obzirom ipak da mislim da skrb o djeci s teškoćama u razvoju i njihovo školovanje mora biti u okviru proračuna. Pa bih molio glasanje. Hvala. Ja se nadam, dakle, da će to biti i ostvareno s obzirom da se to radi o programima, dakle, koji su usmjereni jednim dijelom na obrazovanje Roma. Pa se nadam, dakle, da će se to i ostvariti. Zbog toga povlačim ovaj amandman. Evo, nadam se da će to biti ostvareno. Evo mi ćemo u "Svetoj Mariji" se požuriti dakle da dovršimo potrebne papire, pogotovo građevinsku dozvolu, pa se nadamo dakle da ćemo imati otvorena vrata u samo ministarstvo, pa povlačim amandman ovaj. Da evo sličan je dakle problem kao i kod prethodnih škola, ja samo podsjećam gospodina državnog tajnika da smo zajedno položili kamen temeljac za ovu školu prije mjesec i pol dana pa se nadam da ćemo uskoro biti prisutni njezinom početku gradnje i završetku. Hvala lijepa, pa povlačim amandman ovaj.
Zahvaljujem. Poštovani, nakon što je Hrvatska podnijela svoj strateški plan zajedničke poljoprivredne politike krajem prošle godine, Europska komisija je u skladu sa Člankom 118. Uredbe 2021/2115 iznijela svoja opažanja u roku od 3 mjeseca od dana podnošenja. Pismo opažanja je dostavljeno 31. ožujka. S obzirom na novonastale okolnosti ruske invazije na Ukrajinu i trajni generalizirani skok cijena roba komisija je preporučila svima da u prvi plan na najjači mogući način osiguraju integralnu vezu između klimatskih mjera i sigurnosti hrane. U kontekstu klimatske krize i krize biološke raznolikosti države članice trebale bi preispitati svoje strateške planove zajedničke poljoprivredne politike kako bi iskoristile sve mogućosti. A to podrazumijeva jačanje otpornosti poljoprivrednog sektora EU jer želimo smanjiti njihovu ovisnost o sintetičkim gnojivima i povećati proizvodnju obnovljive energije bez potkopavanja proizvodnje hrane i transformirati svoje proizvodne kapacitete u skladu s održivijim proizvodnim metodama. No, nažalost Hrvatska je dobila drugi najveći broj primjedbi na svoj plan. Hrvatska je svoj odgovor dobila u predviđenom roku, pismo opažanja na 55 stranica sastavljeno je od 2 dijela, ključnih pitanja i detaljnih opažanja. Ukupno je 413 primjedbi na predložen hrvatski strateški plan. To je drugi najveći broj primjedbi od strane komisije koje je jedna zemlja dobila od ukupno 21 zemlje koje su dosada primile svoja pisma opažanja. Jedan od razloga može biti prekasno započinjanje izrade i da se Hrvatska nije dobro pripremila za proces izrade strateškog plana. Osnovne smjernice zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje od 2023. do 2027. postavljene su još 2018. godine. Strategija od polja do stola ugledala je svjetlo dana 2019. godine. Hrvatska je preporuke Europske komisije zaprimila 18.12.2020. Gotovo sve zemlje započele su odmah proces izrade i planiranja. Hrvatska je tek 2021. ozbiljnije krenula u njegovu izradu. Drugi razlog može biti i pitanje jesmo l
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažena kolegica Antičević-Marinović je kazala da nema ni spomena o uvozu automobila za invalide iz Domovinskog rata, što nije točno. U članku 60. stavku 3. ovog zakona stoji da hrvatski vojni, ratni invalidi iz Domovinskog rada od druge do četvrte skupine čije je utvrđeno oštećenje organizma ima za posljedicu oštećenje funkcije ekstremiteta i oštećenje vida, ima pravo na uvoz osobnog automobila bez plaćanja carine, posebno poreza i poreza na dodanu vrijednost u iznosu utvrđenog postotka oštećenja organizma svakih pet godina. Zar to za vas, uvažena kolegice, nisu invalidi Domovinskog rata?