EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala, gospodine potpredsjedniče Sabora. Zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. Institucija pučkog pravobranitelja ili tzv. ombudsmana kako ga zovu u Europi nastala je u Švedskoj 1809. godine. U većini demokratskih, europskih država institucija parlamentarnog povjerenika, medijatora, pučkog pravobranitelja osnovana s ciljem zaštite pojedinca od lošeg rada uprave, odnosno lošeg upravnog postupanja. Nacionalni ombudsmani i parlamentarni povjerenici za ljudska prava, medijatori i osobe koji obnašaju sličnu dužnost postoje u većini europskih država gdje nadgledaju rad državne uprave i ukazuju na pojave tzv. loše uprave kao što su npr. nemar, sporost, pogreške, propusti, pristranost, diskriminacija što može prouzročiti nepravdu ili čak veliku štetu pojedincu. Osnivanje pučkog pravobranitelja Hrvatskog nacionalnog ombudsmana bilo je predviđeno još 1990. godine pa je Ustav RH tadašnjim člankom 93. odredio da je pučki pravobranitelj opunomoćenik Sabora RH koji štite ustavna i zakonska prava građana u postupku pred državnom upravom i tijelima koja imaju javne ovlasti. Na temelju te ustavne odredbe donesen je Zakon o pučkom pravobranitelju 1992. godine prema danskom modelu. Zakonom je određeno da pučki pravobranitelj razmatra pojedinačne slučajeve ugroženosti prava građana koja su im prilikom izvršavanja poslova iz svoje nadležnosti pričinila tijela državne uprave, tijela sa javnim ovlastima ili djelatnici u tim tijelima. Osim razmatranja pojedinačnih slučajeva pučki pravobranitelj razmatra i druga pitanja koja su od interesa za zaštitu ustavnih i zakonskih prava, a odnose se na nepravilan rad upravnih tijela ili tijela sa javnim ovlastima. Zakon predviđa obvezu pučkog pravobranitelja da Hrvatskom saboru podnosi jednog godišnje izvješće o svome radu. U Godišnjem izvješću o radu prema dosadašnjoj praksi pučki pravobranitelj ne izvješćuje samo o svome radu nego objavljuje i podatke relevantne za ocjenu dosegnutog stanja poštivanja ustavnih i zakonskih prava građana.
Kolegice Holy, fino ste na početku primijetili kako Vlada zapravo ima obrambeni stav prema većini izvješća svih pravobraniteljstava posebno prema pučkom pravobranitelju. I zapravo nije mi jasno zašto i zaista nema potrebe jer institucija svih pravobraniteljstava zapravo služi gdje građani i građanke imaju problema, u kojim segmentima društva, s čim se bore svakodnevno i zapravo služe kao odličan putokaz gdje bi se još dalo intervenirati i popraviti. Ovo što sad Vlada radi sa ovim Zakonom o pučkom pravobranitelju zapravo ubija glasnika, zapravo donosi odluku da se o problemima naših građana i građanki što manje priča, da se ostavlja dojam, da se stvara iluzija kako je sve u redu, a to je zapravo politika trpanja problema pod tepih i ona će prije ili poslije eskalirati sa još puno većim i dalekosežnijim posljedicama. Jer ne znači ako se o problemu ne priča da on nestaje. Ne naprotiv, on samo raste i buja dalje. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, gospođe i gospodo zastupnici. Ono što je klub <PARTY>-a imao za reći povodom ovoga sporazuma rekao je tokom protekle rasprave i mi ne bismo htjeli ponavljati ono što smo već rekli jer tome teško da bismo mogli dodati bilo šta. Ono što bismo htjeli danas reći jesu zapravo 2 stvari. Prvo, pitanje važnosti vanjskih granica svake države pa onda i važnosti granica RH. I drugo pitanje unutrašnjih granica koje su važne za svaku državu pa trebaju biti važne i za Hrvatsku. Što se tiče vanjskih granica mi iz <PARTY>-a smatramo da se sa ovim arbitražnim sporazumom konačno ide u pravcu iznalaženja rješenja za jedan segment važan, ali jedan segment hrvatskog državnog teritorija i njegovih granica prema jednom susjedu. I mi smo se opredijelili za jedan od mehanizama pomoću kojega se može doći do rješenja tog graničnog spora, a to je arbitraža. Taj mehanizam trenutno koristi na desetke zemalja u svijetu povodom morskih, kopnenih i drugih pitanja. I doista je to jedan od raširenih i važnih instrumenata koji stoji na raspolaganju zemljama da učvrste dobrosusjedske odnose i funkciju koje granice imaju, a to je ne da stvaraju neprijateljstvo nego da stvaraju prijateljstvo. Ne da ometaju suradnju nego da potiču na suradnju. Ne da se širi zlovolja oko toga hoće li se pojaviti još jedna država nego da širi neku vrstu zadovoljstva zato što će se dobiti još jednog susjeda. I ovaj arbitražni sporazum ovako kako je sačinjen, sa rizicima koji u njemu postoje kao što postoje u većini arbitražnih sporazuma jeste dobar i iz tog razloga će ga klub <PARTY>-a podržati. Podržat će ga zato što je to i prilika da se Hrvatska afirmira u međunarodnom prometu, posredstvom ovakvih mehanizama. Jer sasvim sigurno vikom i bukom se neće afirmirati, ali se hoće afirmirati ukoliko će jačati međunarodni poredak, međunarodne instrumente za učvrščivanje međudržavnog poretka i odnosa među državama. I to je prilika. I mi tu priliku sasvim sigurno trebamo iskoris
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o cestama, ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Javna cesta je dobro od interesa za Republiku Hrvatsku u općoj uporabi a na javnim cestama se ne može stjecati pravo vlasništva niti druga stvarna prava po bilo kojoj osnovi osim prava služnosti i prava građenja, radi izgradnje komunalnih vodnih i energetskih građevina kao i građevine elektroničke komunikacijske infrastrukture, i povezane opreme, a cestovno zemljište može se davati na korištenje radi obavljanja pratećih djelatnosti, pružanja usluga korisnicima javnih cesta sukladno tome nekretnina koja se izvlašćuje radi građenja konstrukcije održavanja javnih cesta postaje opće dobro od interesa za Republiku Hrvatsku. Najvažniji pravni učinak proglašenja javnih cesta općim dobrom je isključenje javne ceste iz općeg vlasničkog pravnog režima a time i iz mogućnosti da se na njima po bilo kojoj osnovi kao što su na primjer pravni posao, zakon odluke suda ili druge nadležne vlasti stječu vlasništvo i ograničena stvarna prava. Zbog toga se na javnim cestama ne može provoditi niti ovrha, na njima se ne mogu osnovati prisilna založna prava u postupcima osiguranja, a javne ceste ne ulazu u imovinu osoba koje su po zakonu njima ovlaštene upravljati. Navedeno osigurava i posebnu zaštitu javnih cesta kao dobra od interesa za Republiku Hrvatsku a javna cesta upisuje u zemljišne knjige na temelju pravomoćne uporabne dozvole kao javno dobro u općoj uporabi i kao neotuđivo vlasništvo Republike Hrvatske. Pozitivnim smatramo što se ovim Zakonom predlaže nerazvrstane ceste odrediti kao javno dobro u općoj uporabi u vlasništvu jedinice lokalne samouprave na čijem se području nalaze. Također se predlaže odrediti koje su to ceste, što čine sastavne dijelove nerazvrstanih cesta, propisan je upis istih u zemljišne knjige kao i pos
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Na samom početku ću reći da će klub <PARTY>-a, <PARTY>-a podržati ovaj prijedlog zakona. Iz podosta opširnog uvodnog dijela gospodina državnog tajnika čuli smo o čemu je ovdje riječ, pa ću ja u svojoj raspravi podvući samo neke osnovne stvari. Uvoz i izvoz opasnih kemikalija u Republici Hrvatskoj uređen je Zakonom o potvrđivanju Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini Zakonom o kemikalijama i pravilnikom o uvozu i izvozu opasnih kemikalija. Usklađenje domaćeg zakonodavstva s propisima Europske unije pokriva područje zaštite zdravlja ljudi i zaštite okoliša od štetnih opasnih kemikalija. Ovim se zakonom kao što smo već i čuli utvrđuje nadležno tijelo i zadaće nadležnoga tijela, za provedbu uredbe 689/2008. Europskog Parlamenta i Vijeća o izvozu i uvozu opasnih kemikalija. Ovim se zakonom dalje određuje inspekcijski, carinski i upravni nadzor, kao i kaznene odredbe. Htjela bih samo podvući još zaključak Odbora za zaštitu okoliša, po kome se zadužuje Ministarstvo zdravlja i socijalne skrbi, da tekst uredbe spomenute 689. Europskog Parlamenta i Vijeća o izvozu i uvozu opasnih kemikalija prevede na hrvatski jezik i da ga objavi u Narodnim novinama, te taj tekst bude prilog predmetnoga zakona. Eto još jedanputa klub <PARTY>-a, HUS-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Dame i gospodo očekivali smo daleko šire izmjene i dopune Zakona. Međutim ovaj selektivni pristup je pogodak u sridu. Da li ovo ostalo što nismo riješili ovim riješit ćemo za godinu i pol prema dinamici koju imamo pred sobom. Mislimo da je ovo usaglašavanje dobro. Da se uklapa u Nacionalnu strategiju razvoja sudbene vlasti koju smo ovdje prihvatili i u Nacionalni program borbe protiv korupcije. Žao mi je što ovdje nema kao što je kolega prije mene naveo suvremenih kaznenih djela iz oblasti privrednog ili gospodarskog kriminala koji je opet korak ispred nas. Međutim još nas uvijek toliko ne žulja pa ćemo ga valjda za godinu i po ili za tri godine razriješiti. Ovo usaglašavanje je raskorak između teorije zakona i sudske prakse. Ovim se želi prisiliti sudsku praksu da više ili šire tumači zakon i da se sudovi što više bave i teoretskim pitanjima kazne, posljedica i tako dalje. Želim puno uspjeha na ovome planu. Želim da se ovo troje objedini što je moguće više u kaznenoj politici Republike Hrvatske. Pozdravljamo strože kazne i smatramo da će one djelovati ne samo na kazneno-pravnu represiju nego prvenstveno odvraćati od činjenja kaznenog djela. Dakle, imati preventivni karakter. Problem je u raskoraku zakonske kaznene politike i njezine sudske primjene, a to se očituje u želji zakonodavca da se primijeni duh i slovo zakona. I sad slovo zakona je uvijek lakše primijeniti nego duh. Duh je prilično nestabilan i shvaća se od Vlade do Vlade, a trebao bi da zastupa pravno teoriju i praksu. Prema tome, za određeno kazneno djelo treba poznavati ili primijeniti ne samo ono slovo zakona već i duh zakona. Da li ćemo u tome uspjeti i koliko ćemo uspjeti mislim da ćemo uskoro i to osjetiti. Proširuju se rokovi zastare. Posebno pozdravljamo da se sankcionira protupravno stečena imovinska korist u gospodarskom poslovanju. Žao mi je što se to primjenjuje unaprijed, a ne unatrag. Ono što je Pero Kovačević ovdje rekao maca popapala. Međutim, ako i ubuduće bude znači da se imovina oduzim
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena pravobraniteljice, imam jedno pitanje osobe sa invaliditetom. Znači radi se o osobi sa invaliditetom koja spada u skupinu ovih što ste naveli 6,5% osoba sa visokom stručnom spremom vezano za javljanje na natječaj kada se osobe s invaliditetom javljaju na natječaj. Tu dolazi do nekoliko nelogičnosti kada se idu pozivati na, znači natječaj glasi ovako, kandidati koji se pozivaju na pravo prednosti pri zapošljavanju u skladu sa čl. 9. Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji zapošljavanja osoba s invaliditetom, uz prijavu na javni natječaj dužni su uz dokaz za ispunjavanje traženih uvjeta priložiti i rješenje o utvrđenom invaliditetu odnosno drugu javnu ispravu o invaliditetu na temelju koje se osoba može upisati u očevidnik zaposlenih osoba s invaliditetom, te dokaz iz kojeg se vidi na koji način je prestao radni odnos kod posljednjeg poslodavca. Znači, pitanje je s obzirom da ste vi naveli da je jako nizak udio zaposlenih osoba s invaliditetom i da se na kraju zapošljavanje svodi na dobru volju poslodavca, da li smatrate to diskriminirajućim?
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja sam se osjetila pozvanom na ove riječi don Grubišića o tome da svatko od nas pogleda što smo učinili kao ljudi, što je svatko od nas učinio kao čovjek i da na taj način stvaramo sliku o sebi. Ja se s tim slažem. Pa ću reći upravo vezano za temu o kojoj razgovaramo da sam imala čast kao potpredsjednica Vlade i kao ministrica potpisati u New Yorku Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom o kojoj govorimo, najvećem dokumentu o ljudskim pravima u ovom stoljeću. Da sam isto tako predložila osnivanje ureda za osobe s invaliditetom, da sam sudjelovala u odabiru upravo gospođe Slonjšak kao pravobraniteljice za osobe s invaliditetom unatoč predrasudama mnogih s obzirom na njezin invaliditet i vidimo da je zaista postala sjajna pravobraniteljica. Kao ministrica pokrenula sam institut osobnoga asistenta za najteže invalide. To je jedan sjajan projekt, projekt prilagođavanja koji smo nazvali pristupačna Hrvatska dakle prilagodbi iz grada i svega ostaloga za osobe s invaliditetom, ali isto tako projekt za invalide osobito sto postotne Domovinskoga rata. Tako da mislim da se uklapam na neki način u ovu sliku, ali kao što vidite to zapravo katkada u političkom životu ne pomaže. Ali treba tako raditi, treba uznastojati, slažem se s vama. I još samo jedna mala impresija oko nečega što se proteže, što sam osjetila i u vašemu govoru, o tome da su osobe s invaliditetom slabi. Ja mislim da invalidi odnosno osobe s invaliditetom nikako nisu slabi ljudi, treba ih potpuno drugačije gledati. Oni su snažni ljudi i naša je uloga samo jedna, omogućiti im da sudjeluju ravnopravno u svim segmentima života, od političkog do sportskog. Hvala vam lijepa.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ostvarivanje prava na pristup informacijama je zapravo veoma bitna pretpostavka za nekoliko važnih segmenata društvenog, demokratskog življenja, pa ako hoćete i osobnog položaja građana. Prvo ona je veoma radi toga da se dođe do informacije i na osnovu nje spoznaje radi ostvarivanja vlastitih prava i sloboda utvrđenih Ustavom i zakonom ili radi zaštite moguće povrijeđenih prava i sloboda od strane nositelja javnih informacija i javne vlasti. Drugo, ona omogućuje građaninu ili svakome onome tko traži informaciju praćenje i informiranje o radu, pa i neposrednoj kontroli rada javne vlasti, državnih institucija, tijela lokalne i regionalne samouprave, državne uprave, upravnih organizacija i naravno organizacija sa javnim ovlastima. Treće, pristup informacijama ili mogućnost da se dođe na osnovu pristupa informacija do informacije omogućuje zapravo informiranje građana i svih sudionika društvenih odnosa u borbi protiv moguće zloupotrebe prava, mita i korupcije. Dakako da ta, zbog toga je pravo da pristup informacijama se može ostvariti, mora biti prisutno u svakodnevnom radu i to ne samo u obavljanju funkcija i poslova državnih dužnosti, nego i tijelima javnih vlasti i organizacija koje imaju javne ovlasti. Dakako pravo na pristup informacijama mora osigurati takve informacije koje upravo propisuje sam zakon, a on kaže da te informacije moraju biti kao što je opće poznato utemeljene na načelima koje su vezane za točnost, potpunost, jednakost, javnost, prava raspolaganja informacijama i onda naravno takva načela kao što piše i u ovomu izvješću moraju osigurati informacije koje posjeduju, nadziru i njima raspolažu tijela javne vlasti da bi bile one dostupne zainteresiranim ovlaštenicima tog prava. E sad, kad se sa tog aspekta posmatra onda valja uočiti činjenicu da je smanjenje broja zahtjeva da se traži pojedina informacija od pojedinih tijela državne vlasti zapravo na neki način pozitivan podatak iz ovog izvješća. Z
Hvala lijepa poštovani g. predsjedavajući, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Petak i kao i svakoga petka da malo pogledamo što nam se sve to događalo ovoga tjedna. Naravno grozni ratni sukob u Ukrajini u potpunosti je iskočio u prvi plan pažnje sviju nas, ali ima još nekih stvari o kojima svakako vrijedi govoriti, pa je tako Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa odlučilo pokrenuti postupak u predmetu ministra obrane g. Banožića zbog moguće povrede čl. 7.c. Zakona o sprječavanju sukoba interesa koji se odnosi na zlouporabu posebnih prava državnih dužnosnika. Tako se doznaje da je problematično to što je ministar Banožić sam sebi potpisao odluku o dodjeli stana na korištenje. Inače spomenuti gospodin ministar Banožić koristi stan nešto malo veći od 92 m2 zbog velike obitelji, ali istovremeno obitelj mu živi u Slavoniji zbog čega poštovani gospodin ministar uzima i naknadu za odvojeni život. Dakle, apsolutno njegova obitelj dokazuje da je moguće biti na dva mjesta istovremeno. I u Saboru kreću inicijative za opoziv potpredsjednika Vlade Borisa Miloševića, ministra Ćorića i Aladrovića. Vidjeli smo i sami što se dogodilo sa sada već bivšim ministrom Horvatom. Moguće je, nesumnjivo je da je moguće da je Boris Milošević čovjek u redu, sasvim o.k. Čovjek koji živi da bi se borio za vladavinu prava, moral i red. Kako ga je sa ove govornice u srijedu hvalio njegov stranački predsjednik, no ipak mora nas škakljati činjenica da je netko dijelio novce poreznih obveznika, ne poštujući zakone i kriterije. Eto neka onda cijeli <PARTY> koji se očigledno želi instalirati kao moralna vertikala društva duboko zaore u taj slučaj i otkrije nam krivca. Ja ću im osobno prvi čestitati. Poljubit ću i gospodina Milorada Pupovca ovdje nasred Sabora ako treba i tri puta. Bez brige, neće se to nikada dogoditi! Najvjerojatnije će čovjek ostati tamo gdje jest zahvaljujući koalicijskom dogovoru sa <PARTY>-om koji će se tako još jednom otkriti kao istinski i pravi čuvar mitski Kerber na
Dobro. Hvala. Evo hvala, g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi g. ministre, kolega Deur, kolegice i kolege. Evo drago mi je da sudjelujem u ovoj raspravi, na jedan način da pokušam odgovoriti kroz ovih malo više od pola minute a to je da ovaj čovjek ima hrabrost, g. Medved da se uhvati u koštac sa ovom problematikom jer oni koji su to prije pokušavali radit, sjetimo se samo Registra hrvatskih branitelja šta je donio. On je donio toliko svađa i podjela koje je i dandanas teško se mogu ispraviti. I samo mogu još reć na kraju da samo hrabri pobjeđuju. I ministre, čestitam vam i želim vam zahvaliti za stanove u Imotskom i teško je nabrojiti sve ono što ste postigli u vašem mandatu. Hrabro. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice ja mislim da se svi dobro sjećamo da je upravo i <PARTY> kao jednu od prvih primjedbi dala vezano uz djecu s teškoćama u razvoju. Tada smo rekli da nije isto dijete s teškoćom u razvoju i druga djeca. I predložili smo da oštećenje bude kriterij, a ne broj djece. Međutim, na odborima i kasnije utvrđeno je da je to vidjela i pravobraniteljica za osobe s invaliditetom i da ona nije imala primjedbu na ovaj dio. Izuzetno poštujemo pravobraniteljicu i znamo da ona svoj posao jako dobro obavlja, prema tome u ovom dijelu zaista evo i mi smo odustali upravo od ovoga što je poštovana zastupnica sada rekla. Isto tako što se tiče povećanja cijena i što se tiče lokalne uprave i samouprave ja ovdje zaista neću tvrditi ali uvjerena sam ja, a vi procijenite, da je ovaj zakon veliki iskorak sigurno u jednoj izvaninstitucijskoj skrbi a u konačnici mi sutra odlazimo, svi ćemo biti, razvoj ove institucije ona naša zapravo budućnost i institucije će nam biti samo tamo gdje će baš biti izuzetno nužne. Stoga ovo smatram jednim velikim iskorakom. On pruža mogućnosti skrbi, osnažuje naše roditelje u ovom trenutku i što se tiče sredstava ona uprava i samouprava koja će imati te mogućnosti će učiniti, to sufinancirati. Sigurno da će se potruditi da to učini u odnosu na sredstva, a oni koji to neće moći neće to učiniti, to je jasno. Ali, roditelj će plaćati tu uslugu, a to je pomoć i roditeljima jer onaj iznos koji će biti on se sufinancira zapravo u plaćanju kompletne usluge. Dakle, i kroz to smatram pomoć roditeljima. A što se tiče obrta ono što ste naveli da svi moraju sada otvoriti obrt, da, ali oni se mogu oni koji su u roditeljskom domu tu je ipak velika razlika. Evo, hvala lijepa.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Ove izmjene i dopune Zakona o sudovima kao što smo već konstatirali u prvom čitanju predlažu se kako bi predlagatelj uskladio odredbe Zakona o sudovima sa Zakonom o područjima i sjedištima sudova odnosno uskladio zakon sa organizacijom mreže sudova u RH i ciljevima i svrhom same reorganizacije sudova. Sa novom reorganizacijom pravosudne mreže pojavljuje se jedan novi institut u pravosuđu voditelj stalne službe koji upravlja sudom, pomaže predsjedniku suda u obavljanju poslova sudske uprave a jednako tako omogućava pravovremeno obavljanje poslova i povećava učinkovitost rada suda. Ono što smo ispred kluba <PARTY>-a stavili kao primjedbu u prvom čitanju zakona ili bolje rečeno ono na što želimo ukazati i za što držimo da može predstavljati veliki problem jeste izmjena članka 16. Zakona o sudovima i to stavak 5. istoga članka u kojem se navodi da odluku o osnivanju i prestanku rada stalnih službi i odjela izvan sjedišta suda donosi ministar pravosuđa. I nadalje stojimo pri mišljenju da predmetna odredba zakona po nama je jako dvojbena jer se nigdje ne navodi koji su to kriteriji temeljem kojih ministar pravosuđa donosi takvu odluku iako se radi o jako bitnoj činjenici. Iz predmetne zakonske odredbe proizlazi da ministar pravosuđa prema svom nahođenju bez da se savjetuje sa bilo kime može ukinuti bilo koju stalnu službu tj. sada Općinski sud u RH. A to je upravo ono što smo naglašavali da je problem kod donošenja Zakona o područjima i sjedištima sudova. Mišljenja smo i nadalje da se ovim načinom na mala vrata ukidaju općinski sudovi pretvarajući se u stalne službe i time se otvara mogućnost da ministar pravosuđa diskrecionom odlukom ukine tu istu stalnu službu. Stoga smo predlagatelju sugerirali da se do konačnog prijedloga zakona pažljivije uredi ovaj stavak, pokuša pronaći adekvatni način tako
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministri, moje pitanje upućeno ministru Banožiću. Već u više navrata pojavila se informacija o izradi uputa o izradi informacija o poslovanju, planu poslovanja državnih firmi. Znači to su informacije odnosno upute koje bi trebale sadržavati kvartalno, polugodišnje, godišnje izvještaj državnih firmi i isto tako o, izvještaj o poslovanju, o planu poslovanja koje bi vjerojatno bilo srednjoročno za državne firme. Međutim, tu ima dosta vitalnih podataka koji se odnose na sami radi i poslovanje državnih firmi, pa me zanima koliko su te informacije zaštićene odnosno što će doći do javnosti, što javnost može dobiti i što će biti dostupno a drugi dio koji će biti službeno zaštićen da se ne bi zloupotrijebilo u samom krajnjem, u poslovanju državnih firmi. Zadovoljan sam odgovorom, pogotovo kroz ovaj dio znači da će se pratiti kroz cjelokupnu godinu rad državnih firmi da ne može doći do iznenađujućih zbivanja koje su dovodile u danom trenutku da onda eskalira neki problem u državnoj tvrtki i državnoj firmi pa svejedno to završi kasnije u Ministarstvu ili Vladi a isto tako ove podatke koji se trebaju zaštiti da budu zaštićeni da ne bi došlo do zloupotrebe. Hvala.
Hvala lijepa, uvažena gospođo ministrice kad ste govorili o Zakonu o brdsko-planinskim područjima rekli ste da se temeljem kriterija mijenja obuhvat tog područja, odnosno da će on biti veći. U komunikaciji vas odnosno predlagatelja na odborima sa javnošću govori se o broju od 85 jedinica lokalne samouprave, međutim mi kao saborski zastupnici ne znamo koja su to, ovaj koje su to jedinice lokalne samouprave i to u najblažu ruku može ovaj dovesti do određene ne transparentnosti u tome obuhvatu. Nadalje, ovaj zakon dakle ovaj prijedlog zakona u drugom čitanju ne mijenja onaj kriterij da se obuhvat temelji na granicama jedinica lokalne samouprave, pa stoga recimo npr. jedan grad Ozalj koji je u većini područje nizinsko ipak ima 30% brdsko-planinskog dijela i to izuzetno značajnog iznad 1000 metara nadmorske visine, dakle to je za hrvatske prilike velika planina Žumberak gdje ima naselja iznad 500 ovaj 500 metara nadmorske visine, međutim temeljem ovog obuhvata bojim se da grad Ozalj neće biti dio tog brdsko-planinskog područja.