EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, suradnici ministra. Evo u ime kluba <PARTY>-a nadovezat ću se na donošenje Zakona o neprocijenjenom građevinskom zemljištu. Malo je mnogima na zapadu bi bilo neshvatljivo da mi nakon gotovo tri desetljeća, nakon privatizacije i pretvorbe donosimo ovakav zakon, ali nažalost on je jednostavno nužan jel čak ni onaj zakon iz 2010. kao što ste dobro konstatirali, a i potvrdilo se u praksi, nije imao efekte koje je trebao imati da se urede imovinsko-pravni odnosi na turističkom zemljištu odnosno na kompleksima u koje su tvrtke došle u posjed prilikom privatizacije ili su same kao takve privatizirane. Klub <PARTY>-a ima tendenciju da podrži ovaj zakonski prijedlog, jednostavno da se napokon stvari pokrenu u ovom smislu, da svi ti turistički kompleksi koji nažalost stoje redovito ograničeni u tim svojim nekakvim birokratskim okvirima koje smo im kao država a trebali bi biti sređena država, nažalost, priredili u svojim propisima radeći konstantno nekakve previde prilikom donošenja zakona. Ja shvaćam da vaš posao nije lak, gotovo čak sam i mišljenja da bi malti ne za svaku destinaciju ili lokaciju možda bilo potrebno pisati i posebno zakon što bi bilo i apsurdno ali mislim da biste prilikom donošenja i prilikom pripreme za slijedeće čitanje, možda pokušali, možda trebali uzeti što više praktičnih primjera da vidimo sa čime bi se subjekti koji žele ili unajmiti ili kupiti zemljišta koja su im potrebna za razvoj a sada se ne mogu razvijati, kako da oni taj svoj problem riješe. Kolege su evo svi prije mene upozoravali na te probleme ali evo, upozoriti također i ja jer sam uvjeren da ćemo se opet upetljati u nešto što nećemo moći privesti kraju kvalitetno i da napokon se ta obala i ti kompleksi hotelski i turistički odnosno kampovi, razviju kako bi se trebali razviti. Sama činjenica u praksi jel, prilikom utvrđivanja zemljišta redovitog za uporabu građevine, praksa od ureda u gradovima, županijama a koje donose ta rješenja je r
Hvala. Počasna građanko Grada Vukovara, tako ste lijepo govorili i tako je teško vama replicirat, a posebno da to činim ja koji sam branio da skinu vašu sliku i gospodina Šeksa kao počasne građane Grada Vukovara, kao gradonačelnik što su neki željeli iz vama bliskih političkih opcija, desnih opcija. No vi ste zaslužna mnogo dok ste bili novinarka, vi ste prva osoba koja je mojoj kćeri i mojoj obitelji rekla informaciju da sam ja živ, da sam u logoru i sad ja vama trebam replicirat. Kako to mogu? Mogu vas pohvalit kroz sve napore koje ste ulagali. Sigurno da se ja sjećam i Njavre, svog prijatelja i znam da se zajedno i baš zato i čuđenje da netko traži ili vi da dozvoljavate na neki način, bez obzira što, da danas netko tko je ustrojio Ministarstvo hrvatskih branitelja da sada ti branitelji traže ostavku bezprikosnovenu, ultimatumom da se maknu ljudi koji su to ministarstvo ustrojili. No moja ipak mala replika ili pojašnjenje ako uopće ima interesa javnosti, vam želim reći: nisam nikad bio u funkciji da nekoga branim nego da govorim istinu i kao branitelj. Prema tome, 6 i pol sati na moje čuđenje strpljivo delegacija na čelu Zorana Milanovića kao premijera je bila u Vukovaru i u kabinetu Hrvatske Vlade gdje se raspravljalo o ćirilici koju je u statut ugradio <PARTY> i tadašnja koalicija koja je bila, a koja je odjednom zasmetala, znate sve, da ne pričam o tome. 6 i pol sati. Kada bi bio ministar bilo koje Vlade… Samo da završim rečenicu. Kad bi bio ministar i kad bi premijer Vlade primio bilo koju grupaciju a da se tiče mog ministarstva, istog trenutka bih podnio ostavku.
Pa kolegice Peović, ja znam da ste vi u oporbi i da vi morate kritizirati, da morate ovaj, da nije sve pozitivno. Ali meni je žao da smo uspjeli neke stvari ostvariti koje stvarno zahvaljuju da ih se pohvali i da ih se istakne. Ne bi se složio s vama, ova sredstva koja su tu su razvojna, omogućuju izgradnju željeznica, bolnica, zračnih luka, most Pelješac, Zračna luka Split, Zračna luka Dubrovnik, Projekt Slavonija, a svakako bi istaknuo recimo, nećete imat sigurno ništa da 6000 žena koje nikad ne bi našle posao preko 50.g., srednjoškolsko obrazovanje ili ne upravo radi ovih europskih sredstava su našli posao u ruralnim područjima Hrvatske. Ja sumnjam da tu imate šta nać da je problematično, da je loše i da ova vlada nije tu na strani radnika. Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih dva navoda poštovanog kolege Stazića. Jedan koji se odnosi na mogućnost gradnje dječjih vrtića u Zagrebu. Netočna je tvrdnja i pomalo smiješna da Grad Zagreb nije u stanju napraviti godišnje nekoliko vrtića. Ako jedna općina, općina Žakanj je sa 2000 stanovnika i 3 milijuna kuna proračuna ove godine otvori novi vrtić, onda je sigurno i Grad Zagreb u stanju otvoriti nekoliko dječjih vrtića svake godine pogotovo što i nakon ove izmjene zakona Grad Zagreb ima više sredstava nego sve jedinice lokalne samouprave zajedno. Drugo, ispravio bi i tvrdnju da <PARTY> nije dozvolio oporbeni situaciju u Karlovcu. Nije točno. Birači nisu dozvolili oporbeni situaciju u Karlovcu. Istina, gospodin Stazić ovaj tjedan ima teški zadatak jer je on sam zadužen za grad Karlovac pošto nažalost kolegice Antičević Marinović nažalost nema među nama, pa sam brine o Karlovcu.
Amandman se ne prihvaća. Financijskih plan Hrvatskih cesta za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu izrađen je temeljem smjernica Ministarstva financija unutar zadanih financijskih limita. Ciljevi za četverogodišnje razdoblje temelje se na Strategiji prometnog razvoja te vladinom programa građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2017.-2020. godine. Ne prihvaća se smanjenje rashoda na aktivnosti A107 iz razloga što je smanjeno sufinanciranje ŽUC-a u razdoblju 2013. godine u odnosu na prethodne godine dovelo do pojačanog propadanja županijskih i lokalnih cesta u RH. Amandman se ne prihvaća. Financijski plan Hrvatskih cesta za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu izrađen je temeljem smjernica Ministarstva financija unutar zadanih financijskih limita. Ciljevi za četverogodišnje razdoblje temelje se na Strategiji prometnog razvoja te vladinom programa građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2017.-2020. godine. Hrvatske ceste su u fazi projektiranja dionice brze ceste Šibenik-Drniš-Knin. Ne prihvaća se smanjenje rashoda na aktivnosti A107 iz razloga što je smanjeno sufinanciranje ŽUC-a u razdoblju 2013. godine u odnosu na prethodne godine dovelo do pojačanog propadanja županijskih i lokalnih cesta. Većina županijskih uprava za ceste nema dostatne vlastite prihode koji bi pokrili izdatke sukladno definiranim standardima održavanja. Amandman se ne prihvaća. Financijski plan Hrvatskih cesta za 2018. i projekcija za 2019. i 2020. godinu izrađen je temeljem smjernica Ministarstva financija unutar zadanih financijskih limita. Ciljevi za četverogodišnje razdoblje temelje se na Strategiji prometnog razvoja, te vladinom programu građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje od 2017. do 2020. U sklopu programa prekograničnog povezivanja Republike Hrvatske ističe se projekt Imotski – Zagvozd – granica BiH te će u narednom programskom razdoblju Hrvatske ceste izraditi svu potrebnu projektnu dokumentaciju, te će navedeni projekt biti apliciran
Hvala lijepo. Ja se nadam da će vašim odgovorom gospodine ministre biti zadovoljni građani koji su žedni, koji čekaju da ovaj vodovod konačno dođe u funkciju. Temeljem plana kojeg ste nam ponudili iduće godine za ovaj vodovod je planiran 2 i pol milijuna kuna, a u 2006. i 2007. po 5 milijuna i 100 tisuća kuna. Iz tih razloga su smatrali potrebnim da iduće godine ubrzamo vodoopskrbu kako bismo što prije omogućili građanima da dođu do kvalitetne i nadasve pitke vode. Tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo. Gospodine ministre ne želim vas niti slučajno povrijediti, ali unatoč tomu što dolazite sa županije koja je meni susjedno, dakle istočno iz Vukovarsko-srijemske moram priznati da ste iznimno loše informirani o regionalnom projektu istočni, istočnom regionalnom vodovodu. Naime ovu studiju su na zahtjev Hrvatskih voda sačinile, sačinile tvrtka, nije bitno koja 2003. godine, 2003. godine i prema toj studiji investicija je teška 671 milijun kuna, da ne govorim lipe. Ove godine u taj projekt je planirano 6 milijuna kuna što će reći da bi građani Slavonije, jer je ovdje riječ o 3 županije; Osječko-Baranjska, Vukovarsko-Srijemska i Brodsko-Posavska županija, vodu mogli dobiti tom dinamikom izgradnje za 112 godina. Dakle nema potrebe reći koliko je generacija potrebno da dočeka pitku vodu. Iz tih razloga kako je ovom investicijskom studijom o kojoj govorim rečeno da je projekt, da se projekt planira realizirati u 7 godina, smatrali smo potrebnim da podnesemo ovaj amandman jer je Slavonija nažalost izimno bogata vodom, ali je ima onda kad ne treba i ima one vode koje nam nije potrebno. Ovdje je riječ o pitkoj vodi. Najveće izvorište pitke vode nalazi se na području Brodsko-posavske županije, to je crpilište Gundinci, i ukoliko, a Gundinci se nalaze, ne znam, naselje Gundinci svega kilometar od crpilišta, a nemaju pitke vode. Moraju dovoziti u cisternama. Zbog tih razloga, ili iz tih razloga ja vas molim još jednom, a naročito apeliram na ovu lijevu stranu koja dana
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. A nije se s vama teško složiti kolega Radin kada se pogledaju bilo apsolutne, bilo relativne brojke u pogledu postotka pripadnika nacionalnih manjina na prostoru na kojem je organizirana naša država danas u proteklih 25, 26 godina i u odnosu na ranija povijesna razloga. Dakle, razdoblje od 914. koje sam spomenuo, pa do kraja ovoga stoljeća bile su ogromne razlike i to je ono što sam mislio kada sam rekao volio bih da je povijest izgledala drukčije i volio bih da narativ o povijesti izgleda drukčije. Ali ja znam što je realno, a što nije. Ali neke činjenice u povijesti se moraju poštivati. I između ostaloga zastupnici nacionalnih manjina su ovdje dio ovoga parlamenta zbog toga da bi bili prisutni, da bi se vodilo računa o tome da oni čuju i da oni sudjeluju. Neki kolege na žalost tu svijest nemaju, kao što inače nemaju svijest o tome tko ih sluša i da ih uopće netko sluša. Ali to je tako. Nismo mi izuzetak u tom pogledu. Ali bih htio nešto reći na kraju. Koliko god povijest bila bolna za nas sve i pripadnike većinskog naroda, i manjinskih naroda u Hrvatskoj, i povijest u Drugom svjetskom ratu, i povijest onih koji su se sklanjali od pobjedničke vojske na kraju Drugog svjetskog rata koji nisu bili samo Hrvati ni iz Hrvatske, a pogotovo ne iz prostora bivše Jugoslavije, niti su bili samo Srbi, niti su bili samo pripadnici ustaških vlasti sklanjali su se iz raznih razloga da se razumijemo i stradavali su u nepravdi. Ali bih htio reći da je naša dužnost da u ovom trenutku kada gubimo stanovništvo da zaustavimo ovu vrstu neplodnih rasprava i da se usmjerimo na to da se bojimo opasnosti daljnjih demografskih gubitaka. Dvije stvari, prvo što se tiče potrebe da se arhivska građa učini dostupnom, tu smo suglasni, samo se razlikujemo u pogledu toga kako to postići, kako doći do toga da sva arhivska građa koja je pod kontrolom institucija i ona koja nije pod kontrolom institucija bude u okolnostima i uređenosti da bude dostupna onima koji
Hvala lijepa. Uh što ste me iznenadili time što ovaj odbijate amandman. Zapravo to je danas ono … ono odbija se, odbija se, odbija se, sredstva su dostatna. Ne znam jeste li učinili puno po pitanju unaprjeđivanja rada s darovitim učenicima i studentima jer u ovoj stavci su i studenti. Međutim, ono što znam jest da prethodnica g. Fuchsa gđa. Blaženka Divjak je učinila apsolutno sve da izmasakrira cjelovitu kurikularnu reformu koja uopće nije trebala izgledati tako kako je izgledala. Zašto to govorim? Zato što je se ona ponašala kao da je u šoping centru, pa je uzela iz cjelovite kurikularne reforme samo njene dijelove, ali je pri tome zaboravila ono bogatstvo sustava, a to su darovita djeca i djeca s teškoćama u razvoju. Zato ja ne mogu prihvatiti vaš zapravo argument da se ulagalo, da su se povećavala ulaganja u rad s darovitim učenicima jer ono što je trebalo učiniti nije učinjeno, a to je da se u cjelovitoj kurikularnoj reformi jednakom dinamikom u kom su ušle u nekom trasiranju da se time pokrije ono kako je to bilo zamišljeno i djeca s teškoćama u razvoju i daroviti učenici. I zbog toga sam i napisala ovaj, ovaj amandman zato jer smatram da naš sustav obrazovanja, a to je prepoznala i strategija čiji sastavni dio je cjelovita kurikularna reforma i zapravo da je sustav podređen i prilagođen prosjeku i da svi oni koji od sustava traže više ili ga ne mogu pratiti u tom nekakvom prosjeku oni su zapravo u tom sustavu nevidljivi, a smisao obrazovnog sustava je da u svakom djetetu prepozna njegove mogućnosti i izvuče maksimum iz njih. Stoga vi imate pravo reći da izdvajate dovoljno i da se to povećava, a ja imam pravo reći da to ne da nije dovoljno nego zapravo se na tom području nije učinilo gotovo pa ništa i zbog toga ću tražiti odnosno tražim i inzistiram na glasanju o amandmanu.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege. Klub nacionalnih manjina će odmah da kažem podržati ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odnosima RH sa Hrvatima izvan RH s Konačnim prijedlogom zakona. Ove izmjene su proizašle iz potrebe za usklađenjem nekih članaka zakona sa Zakonom o sustavu državne uprave kao i sa Zakonom o u svojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Dakle, suština Zakona odnosima RH sa Hrvatima izvan RH ostaje ista. I stoga želimo iznijeti svoje mišljenje o integralnom tekstu ovog zakona. Klub nacionalnih manjina prije svega izražava svoje veliko zadovoljstvo što živimo u zemlji koja ima ovakav zakon i moram reći pomalo i zavidimo Hrvatima izvan RH na ovom zakonu, jer većina naših matičnih zemalja iz kojih potječemo nema niti sličnu razinu brige o nama koji predstavljamo dijasporu tih zemalja. O pripadnice Romske nacionalne manjine koji nemaju niti matičnu zemlju jasno da ne možemo uopće niti govoriti u ovom kontekstu. Kao ključne stvari ovog zakona navest ćemo prije svega članak 4. koji kaže da su "Hrvati izvan RH su ravnopravan dio jednog i nedjeljivog hrvatskog naroda". Bili bismo sretni da to tako definiraju naše matične zemlje. Članak 6.kaže da "Skrb za Hrvate izvan RH sastavni dio unutarnje i vanjske politike RH". Članak 8. "RH omogućava uključivanje Hrvata RH u društveni i politički život RH" čemu svjedoče naše kolege koje su izabrane u 11. izbornoj jedinici, dakle s nama rade i u ovom Parlamentu. Nadalje, zakon definira oblike suradnje i nositelje te suradnje, definira načine zaštite i prava interesa Hrvata izvan RH jednom riječju vodi kompletnu brigu o Hrvata izvan RH. Pored toga što podržavamo i kako reko pomalo i zavidimo na ovakvom zakonu, mi se nadamo i želimo da se ovaj zakon u potpunosti provodi. No, Kluba nacionalnih manjina smatra da ovaj zakon nije dovoljan. Pored ovog zakona velik obol kvalitetnijem i sigurnijem životu Hrvata izvan RH a prije svega u z
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Dorić, pa upravo ovo što ste rekli da se znanstveni projekti usmjere prema gospodarstvu. Mislim da je to jedna od bitnih stavki koja bi morala donijeti do nečega drugoga. A to drugo bi bilo svakako razvoj toga gospodarstva. Ja kada govorim o poljoprivredi i kada sam ju danas spominjao, pa upravo sve ove dopusnice koje su u ovih 14 znanstvenih organizacija nijedna se ne dotiče djelatnosti vezane za razvoj poljoprivrede. Da li naši instituti ili znanstvene organizacije koje rade na tom području, da li su toliko dovoljno. Ali ne vidim ni u jednome dijelu da bi se upravo taj povrat znanosti prema gospodarstvu, odnosno gospodarstva prema znanosti ukazao. Mislim da upravo zbog toga bi svakako trebalo i nacionalno vijeće da na neki način i usmjerava u svojim tim raspravama, vidi se da su aktivnosti vaše velike da idete i van Zagreba, da komunicirate normalno sa svima. Da se pokuša ukazati upravo ovo što je kolega Dorić rekao. Treba otići pitati, treba vidjeti koji su prioriteti koje bi zajednički dogovorili i ovi znanstveni, ali isto ti znanstveni prioriteti da budu u funkciji razvoja našeg gospodarstva. A mi znamo koje su naše komparativne prednosti, gdje se možemo razvijati i gdje bi trebala svakako biti pomoć znanosti u rješavanju toga razvojnoga puta. Hvala lijepo.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću nastojati ne iskoristiti svojih 10 minuta. Vrlo je teško reći bilo što, a ne ponoviti. Međutim mi govorimo o svjetskoj krizi, govorili smo u ovom Saboru da je u cijelom svijetu kriza. Međutim, upozoravali su ekonomisti, upozoravali su poslodavci, upozoravala je stručna javnost, guverner nas je upozoravao da će nas ta kriza preliti se u Hrvatsku. Međutim, i u Hrvatskom saboru i kroz medije i kroz javnost uvjeravalo se nas da će ona nas mimoići, da ona će nas pogoditi ali neće to biti tako, da ćemo se mi izvući, da mi imamo gospodarstvo koje je elastično, koje će se znati prilagoditi. Međutim, cijelo vrijeme smo upozoravali i svi smo bili svjesni da postoji kriza i unutar Republike Hrvatske. Ako ništa drugo govorili smo da imamo i govorili smo cijelo vrijeme i u pristupu Europskoj uniji i sve ono što moramo napraviti da imamo preveliku potrošnju, da imamo preveliku i glomaznu javnu upravu, da imamo veliku državnu potrošnju i da je potrebno napraviti strukturne reforme, racionalizaciju odnosno da trošimo i preko mjere, odnosno da trošimo preko naših mogućnosti više od onoga što zarađujemo. Međutim, na sve to smo se oglušavali, rekli smo imamo vremena, vjerojatno smo kupovali vrijeme. Dolazili su jedni izbori, dolazili su drugi izbori, mjere su nepopularne, mjere su teške i bolne. Međutim, neprovođenje tih mjera srelo se sa vanjskom krizom i danas su rezultati evidentni. Da su evidentni i u ovom Hrvatskom saboru bili smo svjedoci gdje smo imali uvjeravanja od predstavnika vlasti da je sve u redu, da neće biti potrebno raditi rebalans, pa eventualno ćemo raditi jedan rebalans početkom ljeta, pa nakon toga do kraja godine će biti sve u redu. Međutim, opet su građani imali prilike slušati, opet se mora pozvati i na guvernera, i na ekonomiste, i na poslodavce i na gospodarstvo i Gospodarsku komoru da će trebati nešto poduzeti u državnoj potrošnji jer da gospodarstvo neće moći izdržati. Evo, danas smo tu gdje
Poštovani zastupniče, ne samo vi nego pretpostavljam iza vas koji će diskutirati, a i prije vas su otišli u svojim raspravama dalje od točke dnevnog reda od izvješća. Ali kada ste već toliko šire diskutirali, a ne o ovom izvješću rekli ste u jednom trenutku spomenuli ste neku obitelj, dvije godine čekaju jedan papir. Ali to stvarno s obzirom da znam da taj papir stvarno se tiče neke druge institucije u Hrvatskoj državi, a ne Ministarstva branitelja da bi trebalo prozvati svakako ili ranije te institucije koje ne poštujući bilo koji zakon tako sporo reagiraju, pa bez obzira da li je to zakon ili pravo iz Zakona o hrvatskim braniteljima, a govorili ste o stambenom zbrinjavanju neke obitelji dvije godine. Plus toga sigurno da u svemu ovome donošenjem bilo kojeg zakona da svi na neki određeni način i na lokalnoj zajednici i na županijskoj razini, državnoj razini trebamo kontrolirati kako određene institucije poštuju te zakone, kojom brzinom rješavaju određenu papirologiju ili donose odluke jer očito je da danas u našem hrvatskom društvu najteže donijeti odluku nekome tko je treba donijeti, iako su ovlašteni i zato su nadležni da donose odluke. A nikad nitko nije odgovarao u Hrvatskoj državi zato što nije donio odluku nego jedino može odgovarati ako donese odluku i to je problem možda i ove institucije. Hvala.
Zahvaljujem. Kada sam rekla u svojoj rečenici da su se kolektivni ugovori potpisivali u bolja vremena pri tome nisam mislila da se danas više ne potpisuje i apsolutno podržavam socijalni dijalog. No, međutim, činjenica da ne možemo zadržati sva prava iz onih godina kada ove uistinu recesije ni kod nas ni u svijetu nije bilo i da se neke stvari ipak moraju promijeniti. A kao što sam veći i rekla prije prilikom i rasprave o Zakonu o radu, pitanje je i koliko su i koji sindikat a nikoga ne prozivam spremni zapravo sjesti i razgovarati. Neki su iskazali volju i ja to javno danas govorim ali kod nekih je to bojim se malo veći problem.
Hvala poštovani predsjedavajući Hrvatskoga sabora, poštovani kolege, državni tajniče sa suradnicima. Evo područje vodnih usluga je jedno od najznačajnijih područja od javnog interesa. Trebamo zaštiti vode, to je neosporno i to je ustvari nacionalni interes, ne samo vode, nego zrak, tlo, vodu, to je ono bogatstvo koje mi imamo. Pustiti vodu na pipu i piti tu vodu iz pipe nije Bogom dano svugdje niti u Europi niti u svijetu a mi ni sami nismo svjesni koliko je to ustvari blago. Danas/sutra, voda će biti važnija vjerojatno od zlata. Ali da li smo, pitanje je da li smo dovoljno zaštitili naše vode? Ja mislim da nikad nećemo dovoljno zaštiti i nikad neće biti zakon dovoljno dobar da stvarno sve regulira, tako ni ovaj zakon. Ja se slažem da je on jako dobar, puno bolji nego je onaj bio prije, jer svaka čast svima onima koji su sudjelovali u izradi ovog zakona. Ali jasno da evo, mi smo, a ja ću sad evo malo i obrazložiti kako je to počelo. Naime, Vlada <PARTY>-a izradila je Nacrt prijedloga zakona o vodnim uslugama koji je tijekom 2015. godine prošao savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, javnu raspravu. Međutim, prijedlog zakona nije poslan na Vladu RH radi raspuštanja Sabora RH. I donijeta je odluka o datumu parlamentarnih izbora 2015. godine. Znači apsolutno smo sudjelovali u tom zakonu, kreiranu. Vlada RH onda donijela je i Uredbu o uslužnim područjima kojima je definirano 20 uslužnih područja na području RH. To je bilo tako trend, ali evo, što se događa danas, vidjeti ćemo. Uredba i prijedlog zakona je donijeta na temelju nekoliko studija i projekcija za RH koje su sufinancirane od strane Svjetske banke. Također proučeni su postojeći modeli iz Njemačke, Francuske, Engleske, Škotske, Mađarske, Rumunjske i Bugarske te je pronađen model koji je trebao najviše odgovarati specifičnostima RH. Ovaj zakon jest reformski ali <PARTY>-ova Vlada, evo žao mi je ali kasni 4 godine u donošenju ovog zakona obzirom da su imali gotov nacrt zakona. A isto tako je i manje reformski od
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Potpredsjednik Europske komisije za energetiku Maroš Šefčovič je rekao da bi Hrvatska od energije sunca i vjetra mogla dobivati oko 30 gigavata energije te zajedno sa hidroenergijom i LNG terminalom, postati energetsko čvorište jugoistočne Europe i od uvoznika bi mogla postati izvoznik. Što mislite i tome, između ostalog u strukturi obnovljivih izvora energije u Hrvatskoj, 65% čini ognjeno drvo, biomasa, bioplin, 29% hidroenergija a tek 6% vjetar, sunce, ostalo je zanemarivo.