EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče. Ja bih rekao na početku da je situacija kompleksna. Zakon je uglavnom podržan ali je bilo dosta pitanja i otvorenih razmišljanja. Ja ću probati možda odgovoriti ukratko na ono što mogu dati odgovore a ono što zahtijeva možda malo ozbiljniju analizu ili konzultiranje drugih zakona ćemo se pozabaviti nakon završetka ove rasprave. Krenut ću od ovoga što je gospođa Sobol postavila pitanja u vezi članka 123. i 199. Mi smo išli namjerno na tu promjenu članka 123. u smislu ublažavanja te sankcije zbog toga što smo imali jedan slučaj, ja ću vam reći konkretno. Radilo se o brodogradilištima. Brodogradilišta imaju puno kooperanata, uglavnom su to strani radnici budući da kod nas nema dovoljno zavarivača, montera i tih nekih deficitarnih struka. Imali smo jedan slučaj gdje je jedan kooperant brodogradilišta zapošljavao negdje oko 600 stranaca. U inspekcijskoj kontroli su zatečena dva radnika koja su taj dan bila zaposlena, nisu imali regulirani status stranca i radnu dozvolu i zbog toga je trebala doći u pitanje cijela firma sa svih tih 600 zaposlenih i mi smo imali intervenciju sindikata iz brodogradilišta da se ta firma ne sankcionira zbog toga što bi došlo u pitanje posao i radna mjesta hrvatskih radnika budući da je došlo i pitanje rokovi za isporuku brodova. To je jedan konkretan slučaj koji nas je naveo da idemo sa ovakvom formulacijom zbog toga što ima zaista u praksi različitih i čudnih situacija. I imamo čak evo, ja sam rekao neću reći koji sindikat ali intervencije domaćih sindikata da se ne kažnjavaju rigorozno stranci zbog toga što će biti dovedeni u pitanje onda rokovi izvršena obveza isporuka i doći samim tim u pitanje radna mjesta hrvatskih državljana. Evo, to je bio jedan od motiva. Ovaj članak 199. u ovim prijelaznim odredbama gdje govori o sankcijama takvu sankciju ima i Državni inspektorat. Znači, Državni inspektorat ima takvu mogućnost da ukoliko za svakog stranca poslodavac plati 30 tisuća kuna kazne da se neće zatvara
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, gospodine ministre. Sa pažnjom sam pročitao ovu Strategiju nacionalne sigurnosti i smatramo da je sveobuhvatna, smatramo da odgovara na aktualne izazove i aktualna pitanja i situira problem nacionalne sigurnosti u mnogo širi kontekst nego što se to uobičavalo. Ono što bi htio kazati jeste slijedeće. Cijenimo činjenicu da je u četvrtom poglavlju pažnja posvećena pravima nacionalnih manjina. Mislim da bi bilo dobro da se to napravi u prethodnim pravima, tema gdje se govori o ljudskim pravima, slobodama i ostalome, s obzirom na važnost politika ostvarivanja prava nacionalnih manjina u RH. Kao jedne od temeljnih vrednota hrvatskog Ustava, a to je nacionalna ravnopravnost. U tom smislu će naš klub predložiti jednu vrstu amandmana i pokušati se usuglasiti sa ministrom. Druga stvar koja mi se čini koju posebno također cijenimo, te se također u četvrtom poglavlju govori o suzbijaju različitih, trećem pa i onda u četvrtom, različitih oblika ekstremizama, huliganizama, govora mržnje, zločina iz mržnje i slično. Mi bismo tome, gospodine predsjedniče Vlade, smatramo da bi bilo dobro, promocija kulture tolerancije i kulture mira. To je važan elemenat u nacionalnoj sigurnosti, važan elemenat u razvoju svijesti i razvoju vjerojatno i obrazovnih politika koje nam je proteklih godina nedostajalo. I konačno, vi ćete to gospodine predsjedniče Vlade, razumjeti, sasvim sam siguran, bolje nego mnogi drugi, kad se govori o politici u našem susjedstvu, u regiji jugoistočne Europe. Manjak i nedostatak politike promocije povjerenja, obnove povjerenja i dijaloga je nešto što može pomoći rješavanju otvorenih pitanja i kriznih točaka. Hvala vam.
Vrijeme mi je išlo dok još nisam krenuo. Može? Hvala. Ja ću danas govorit o zdravstvu. I naravno da je i za očekivati i normalno da ja govorim o zdravstvu. Danas 2021. g. hrvatsko zdravstvo je dužno 158milijardi kn a ono što je najtragičnije, da je u zadnjih 10 mj. taj dug porastao sa 10 milijardi na 15 milijardi kuna. Ako to malo uzmete u kontekst društva u kome živimo, to je 5 peljeških mostova. U zadnjih 20 g. ko je vodio zdravstvenu politiku u RH? To je bio <PARTY> i <PARTY>. <PARTY> je doveo nas do toga do duga od 15 milijardi kuna i stalno se u javnosti pokreću i podržavaju lažne rasprave o prihodima u zdravstvu, tako da je u to uvučen i sami ministar Marić nesvjestan da u stvari sudjeluje u jalovoj raspravi, a on je prije par dana uložio jednu milijardu kuna u dugove zdravstvenog sustava, što je manje od 10% toga duga, što govori o tome koliko je problem velik. U isto vrijeme rasprave o rashodima u zdravstvenom sustavu se izbjegavaju zato što to direktno dovodi do rasprave o kadroviranjima u zdravstvenom sustavu, a to je ključni problem zdravstvenog sustava. Iz svega se vidi da nema strategije reforme zdravstvenog sustava jer 80% duga u zdravstvenom sustavu nastaje kao posljedica neorganiziranog rada u 5-6 velikih KBC-a. U isto vrijeme ništa se ne poduzima da se dio i novca i procesa zdravstvenog sustava premjesti u primarnu zdravstvenu zaštitu gdje se u stvari najjeftinije može iskoristit svaki dolar uložen. Mi smo jedna od rijetkih zemalja koja nema praćenja ishoda liječenja i praćenje ishoda pojedinog lijeka na tržištu. Kao posljedica toga mi smo zemlja u EU sa najviše amputacija potkoljenica kao posljedica dijabetesa. U isto vrijeme i <PARTY> je dio te strategije koja se provodi u zdravstvu. Tako je <PARTY>, ako se sjećate, 2001. do 2004. imao onaj famozni projekt bolnice Koprivnica gdje je 40 milijuna kuna, što svjetska banka, što proračun RH, uložili u jedan propali projekt, a voditelj tog projekta je bio Stipe Orešković koji je tada bio direktor HZJZ i
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Nastaviti ću ovu raspravu sa Prijedlogom Zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 2003/2003 o gnojivima. Dakle, riječ je o još jednom Zakonu iz područja poljoprivrede kojim se zakonodavstvo Republike Hrvatske usklađuje sa zakonodavstvom Europske unije. Danom pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji odredbe Uredbe br. 2003/2003 o gnojivima biti će u potpunosti primjenjivane u Hrvatskoj za sva gnojiva koja nose naziv, oznaku EZ gnojiva. Ovom Uredbom se detaljno propisuje kakvoća gnojiva koja se stavlja na tržište, obveze proizvođača, način pakiranja i vođenja evidencije kao i odstupanja koja se toleriraju. Svjedoci smo da su mnoge europske države razvijene poljoprivrede ali i kemijske industrije nekontroliranom upotrebom mineralnih gnojiva i ostalih agrokemikalija zagadila svoja tla podzemne i pitke vode. Doduše, tla nešto manje, s obzirom da na svu sreću tlo ima dobru … sposobnost i uglavnom uspije neutralizirati sva negativna djelovanja ljudi, ali podzemne i pitke vode i zrak da. Te države danas imaju veliki problem ali i potrebu za snažnom kontrolom kakvoće gnojiva koja su u uporabi. Uredbom je omogućeno svakoj zemlji članici da privremeno zabrani stavljanje na tržište gnojiva za koja sumnja da predstavljaju opasnost za zdravlje ljudi, biljaka i životinja ili da predstavlja opasnost za okoliš, što je iznimno dobro. Mineralna gnojiva. Uglavnom zbog sirovina od kojih se proizvode mogu biti izvor toksičnih kovina prije svega kadmija i radionuklida. Dok prekomjerna količina korištenja gnojiva u krivo vrijeme ili krivih formulacija može biti veliki zagađivač pitkih voda nitratima i fosfatima. Organska gnojiva uz sva dobra svojstva i sve koristi koje donose mogu biti izvor zaraze biljnim, animalnim i humanim patogenim mikroorganizmima i teškim kovinama. Na sreću ili nesreću neki će reći, uglavnom zbog visoke cijene gnojiva u Hrvatskoj količine … količina gnojiva po hektaru nisu
Zahvaljujem. Ne prihvaćamo obrazloženje iz razloga što u izvornom čl. 83 Zakona o poljoprivrednom zemljištu sve stavke do nove predložene st. 4 odnosi se na državno zemljište u vlasništvu RH. Smatramo da bi dodjeljivanjem ovog teksta se izbjegla mogućnost dubioznog tumačenja samoga članka, znači ako je intencija zakonodavstva stvarno da se zabrani parcelacija i privatnim i državnom, i privatno i državno zemljište, smatramo da je neophodno da se taj članak stavi kako bi se izbjeglo eventualno buduće vjerodostojno tumačenje članka o ovom Zakonu. Hvala.
Hvala gospođo potpredsjednice, uvaženi ministre. Na Odboru za branitelje koji je bio u prvom mjesecu, poslali ste svog državnog tajnika, prvo moje pitanje što ste nabrojali sad tu je članak 5. gdje ste nabrojali tko ne može ostvariti ova prava, moje je prvo pitanje njemu bilo, jel država Hrvatska ima popis agresora, pomagača i svih ostalih koji su se borili protiv Republike Hrvatske. On je decidirano rekao da nema. Kako ćete vi spriječiti da ljudi koji su prokazivali u Vukovaru, civili, žene, koje su izašle iz podruma, imate snimke na You Tube-u od Televizije Beograd gdje su imenom i prezimenom prozivale šestoricu branitelja i dan danas se vode nestali. Jesu li oni za vas civilne žrtve rata, nisu nosile pušku, a napravile su zla više nego neki vojnik.
Veliki stručni doprinos, posebice u ovim uvjetima nestašice, improvizacije, te osobni doprinos zdravstvenih i nezdravstvenih djelatnika koji je svojom požrtvovnošću i moram kazati da u ovoj korona krizi za vrijeme covida se bore za pacijente u svim bolnicama u RH. Tako da mi nije jasno kako vi možete doći iz ministarstva kao liječnik i reći nema mjesta da se rade povećanje plaća za naše djelatnike. Amandman je u 200, zdravstvene djelatnike, 200 milijona kuna. To pokaziva da je ova odgovornost vaše odluke i vašega stožera koja je inače dovela do ove korona krize na način i model kako vidimo da je i nepovjerenje građana. Još jednom pozivam vas da dodatak na plaće svim zdravstvenim djelatnicima da glasate za to, da prihvatite jel ovo šta se događa u RH je palo sve na zdravstvene djelatnike. I još jednom izražavam svoje ogromno nezadovoljstvo tj. vaš klasični citat „ne prihvaćam amandman“ pred praznom arenom demokracije u RH na koju se teško izborilo za demokraciju, da ste poslovnički omogućili da nema saborskih zastupnika tako da se ne zna tko će za koji amandman glasati, ali pozivam sve skupa, ova, ovo, ovaj dodatak zdravstvenim djelatnicima, covid dodatak od 200 milijona kuna zdravstvenim djelatnicima i nezdravstvenim djelatnicima u zdravstvenom sustavu je minimum onoga što ste im morali vi u Ministarstvu zdravstva omogućit, inače vidim da niste Ministarstvo zdravstva nego Ministarstvo ne zdravstva. Stoga tražim glasovanje. Evo, osim nedostatka kadra KBC Split, veliki problem predstavlja nedostatak adekvatne opreme. Naime, svjedoci smo da u splitskom bazenu živi 500.000 ljudi i da tom dijelu pripada i veliki dio ljudi iz Hercegovine. Ja ne znam zašto se odnosite tako prema KBC u Splitu, a znamo da u Zagrebu isti broj na raspolaganju ima čak 7 bolnica. Isti broj ljudi, milijun ljudi u splitskom, znači 500.000 u bazenu splitskom bez turizma i hercegovačkom jedan KBC, u Zagrebu 7. Zašto mrzite tolko Dalmaciju pa ne date 10 milijona kuna za splitski KBC u, u, u, u središ
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, uvaženi ministre, državni tajniče, kolegice i kolege, evo, jedan sam od onih koji je pozorno slušao ovu raspravu od jutros pa sve, evo do ovih sati i mislim da mogu apostrofirati nekoliko stvari za koje mislim da su vrlo bitno, spriječiti sukob interesa, spriječiti korupciju nadasve je sigurno nešto što bitno mijenja i percepciji, ali na kraju krajeva, mijenja i ono što se zovu osnovni postulati države. No, ja bih rekao da je cijela ova rasprava krenula totalno u krivom smjeru. Ovdje se iznose kojekakve stvari koje veze nemaju niti sa ovim Zakonom niti će unaprijediti političku scenu. Pa, iako se ne bi smjelo samo razgovarati o politici, nije politika jedini segment hrvatskog društva gdje se sporadično i pojedinačno događaju neke stvari. Peđa Grbin kaže jutros u ime kluba ovo je put u još veću korupciju. Da li je moguće da netko tko ima pravnog iskustva, netko tko je pravnik po struci, tko ima dugi staž u Hrvatskom saboru može tako olako ispaliti tezu koja će lako sjesti u uši nekim ljudima koji ideološki imaju protiv <PARTY>-a ili bilo koje druge stranke nešto i odmah će krivo početi tumačiti cijelu ovu priču. Gospođa Orešković također kaže nije ovo jedina pogrešna odluka Ustavnog suda, pa tko će vjerovati Ustavnom sudu ako svatko od nas tumači da je neka odluka Ustavnog suda pogrešna. Ustavni sud je najviše zakonodavno tijelo u RH i mi kažemo ne pa to evo oni su to pogrešno zato što sam ja u pitanju pa su pogriješili, nisu dobro donijeli odluku jer da su donijeli dobro odluku onda ne bi mene dotaknuli. Mislim da ne šaljemo dobru poruku apsolutno hrvatskoj javnosti, ovo je zakon koji zasigurno pomaže u tome da sukob interesa, korupcija u Hrvatskoj budu na puno nižoj razni nego što su možda ovog trenutka sada. Slučaj Žalac, ja bi se pitao o čemu bi vi govorili ovdje danas cijeli dan da nije, da nije nekakvog slučaja Žalac, pa ne ide li to u kontekst upravo ovoj koju ministarstvo želi ispričati. Nema nedodirljivih, ne
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre. Ovom izmjenom Zakona o kaznenom postupku potpuno nepripremljeno, bez javne rasprave radi se strukturna promjena u pravosuđu koja će dovesti do masu postupaka pred ustavnim sudom i slučaja Sanader koji padaju pred ustavnim sudom na zadovoljstvo kriminalaca. Da nije sve tako crno u crnom ovome pretežitom crnilu odmah ćemo konstruktivno istaknuti da je dobro da se uvodi tonsko snimanje rasprava kako bi se modernizirao postupak, samo ne znam zašto vladi treba godinu i po dana za to uvođenje. Osiguranje tehničkih uvjeta i obuka ne traži toliko vrijeme jer velika većina sudova već ima sličnu opremu u sklopu programa speech to text kao što ste sami rekli. Sve ostalo u zakonu je stravičan način postupanja vlade u bitnim stvarima ove države, sve na vrat na nos bez sudjelovanja struke i skriveno od javnosti, da se presude ne mogu ukidati dva puta kao što je to sada predloženo u zakonu, iako se u nekoj teoriji može provesti to ne smije proći na ovako nestručan način, bez da se predvide svi mehanizmi za učinkovit postupak i zaštitu ljudskih prava svih sudionika u postupku. Evidentno je da će ova izmjena Zakona o kaznenom postupku pasti na ustavnom sudu jer previše šteti osnovnim ljudskim pravima, to su svi redom stručnjaci javno rekli, pa se opravdano postavlja pitanje, da li je u pozadini upravo namjera kao u slučaju sa Sanaderovom presudom da se u konačnici ruše sve presude na ustavnom sudu. Pa onda postavljam s pravom ponovo pitanje, kome ovo ovakav prijedlog zakona odgovara? Kriminalcima, pa oni danas trljaju ruke od zadovoljstva. Vrhovni sud je napomenuo da se radi o jednom od najvažnijih zakona kojima se zadire u temeljna ljudska prava iz čega već sada vidimo sudbinu istoga na ustavnom sudu kao i presuda koje će se donositi na temelju ovakvoga zakona. Vrhovni sud predložio je <PARTY>-u da vladi vrati konačni prijedlog izmjena i dopuna Zakona o kaznenom postupku jer se zbog značajne strukturalne promjene treba pro
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Ja svoje pitanje upućujem ministru zdravlja prof.dr. Rajku Ostojiću. Poštovani gospodine ministre, prošli tjedan pustili ste u rat PET-CT uređaj u KBC Zagreb. Time je konačno dokinut monopol jedne privatne tvrtke na obavljanje skupih pregleda na PET-CT uređaj naravno zadržani novac. Možete li mi reći što se zapravo postiglo ovim puštanjem u rad PET-CT uređaja u javnoj bolnici, što to zapravo znači za hrvatske pacijente, a isto tako zanima me da li se zna danas nešto više o tome čime je i na koji način jedna privatna zdravstvena ustanova zaslužila jedan takav ekskluzivni i povlašteni položaj u hrvatskom zdravstvu … /Govornica isključena./ … Hvala lijepa.
Hvala kolega Grbin što ste me ispravili, evo ja to nisam znao, stvarno nisam znao ali ono što sam znao je da je kolega Zmajlović bio proglašavan upravo od ovog trojca Borić, Bačić, Šuker kao kriminalac koji će u zatvoru završiti kada oni dođu na vlast jer je napravio ono, ne znam čudo. A sad, evo vi mi kažete da su oni to, da je Ćorić to produžio po još većoj cijeni. Pa kako sad, kako to, rekao bi predsjednik Jandroković, kako to, netko me sabotira. Dakle to mi nije jasno, ali to su činjenice, onda oni krenu činjenice. Pa dajte ono, ajmo razgovarati argumentima ali objektivno. I ovo je jedna tema o kojoj stvarno treba razgovarati ono hladne glave, mora biti politike u raspravi o proračunu, ali gledajte nemojmo ići u krajnost.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa zamjenicima, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama su dva vrlo važna zakona. Sukladno postojećem Zakonu o zaštiti prirode priroda je definirana kao sveukupna biološka i krajobrazna raznolikost, zaštita prirode provodi se očuvanjem nje same. Cilj je očuvati što veću raznolikost životinjskog i biljnog svijeta, te postići što prirodniju biološku ravnotežu. Između velikog bogatstva biološke i krajobrazne raznolikosti kojim Republika Hrvatska raspolaže donekle su prepoznate prirodne vrijednosti od državnog i regionalnog značaja, te su one zaštićene postojećim zakonom. Struktura nacionalnih parkova i parkova prirode dobro ilustrira bogatstvo i raznolikost prirodnih vrijednosti, odnosno četiri cjeline po kojima se Republika Hrvatska može podijeliti prema prirodnim obilježjima. Prepoznaje se tako gorska Hrvatska, sredozemna, obalna i otočna Hrvatska, Jadransko more, te nizinska Hrvatska. U Republici Hrvatskoj imamo 8 nacionalnih parkova, te 11 parkova prirode. Nacionalni park Plitvička jezera uvršten je na listu Svjetske baštine, a nakon parka prirode Velebit koji je na popisu rezervata biosfere od 1977. godine u srpnju 2012. godine UNESCO je kao drugi rezervat biosfere u Hrvatskoj proglasio prekogranični rezervat biosfere Mura – Drava – Dunav. Prosječan postotak površina pod zaštitom unutar zemalja EU iznosi 15%, a u Republici Hrvatskoj zaštićene površine zauzimaju 8,36%. Važno je naglasiti veliki postotak pokrivenosti Republike Hrvatske ekološkom mrežom. Ona se rasprostire na 47% kopnenog i 38,5% morskog teritorija Republike Hrvatske. Ulaskom Republike Hrvatske u EU ekološka mreža postaje NATURA 2000 te će pokrivati znatno manju površinu teritorija što nije nikako dobro. Velika raznolikost kopnenih, morskih i podzemnih staništa rezultirala je bogatstvom vrsta i podvrsta sa znatnim brojem endema. Broj poznatih vrsta u Hrvatskoj iznosi oko 38 tisuća dok je pretpostavljen broj vrsta znatno veći, kreće se između 5
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice ja zapravo razumijem vaše stavove, vi ste protiv NATO-a i to je legitimno, vaše puno pravo naravno. Međutim, ako dvije zemlje Švedska i Finska žele ući u NATO, dakle to oni žele zbog njihove sigurnosti, njihovih vanjskopolitičkih ciljeva itd., itd., to je njihovo pravo isto tako. Zbog čega mi im to pravo iz nekog razloga bi željeli oduzeti? Zašto ako to oni žele? Dakle, ljudi koji žive u tim zemljama oni to žele. Ponavljam, razumijem vaš stav po pitanju NATO-a, po pitanju međunarodnih odnosa itd., itd., a li od kuda nama pravo nekoga spriječiti u nečemu što misli da je za njih dobro, da je dobro za narod tih država. Evo, samo to. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa podržavam donošenje ovoga Zakona koji je prošao prvo čitanje. Između ostaloga imali smo prije nekoliko mjeseci izvješće o radu Vijeća za regulaciju energetskih djelatnosti, imali smo prijedlog Nacionalnog programa zaštite potrošača gdje je bilo rečeno da treba zaštiti potrošače korisnike toplinske energije. Znači isto kao što imamo za električnu energiju, plin, vodu da se omogući i korisnicima toplinske energije, znači da plaćaju ono što stvarno potroše a ne samo paušalno. Kroz podatke koje sam uspio naći u literaturi znači zgrade koje su starije kao štio je rekao državni tajnik prije 90. te godine gdje se ne može pojedinačno mjeriti znači gdje imamo kalorimetre na ulazu u zgradu a gdje imamo razdjelnike topline na svakom grijačem tijelu. Pokazalo se znači i u Zagrebu na pilot projektu koji je rađen da su uštede građana velike. Pogotovo na objektima gdje je malo bolja toplinska izolacija. Pa imamo primjera da ako je paušalna cijena za grad bila 5 kn i 40 po kvadratnom metru nakon ugradnje kalorimetara i razdjelnika topline to je palo na 2 kn i 33 lipe. Znači na svim ovim zgradama gdje je rađeno ušteda je između 18 i 28% znači od prilike kao što se u materijalima kaže negdje 20tak posto je u svakom slučaju ušteda. Mi smo također u mjestu iz kojega dolazimo u Virovitici krenuli sa jednim takvim pilot projektom, gdje su ugrađeni kalorimetri na tri zagrade i sada krećemo ove godine u razvodnike toplinske energije gdje će u svakom slučaju po ovim podatcima koje imamo ispred sebe donijeti uštede građanima pogotovo kada je zima duga kao što je bila ova i gdje su troškovi grijanja veći. A u svakom slučaju radi se i o velikoj uštedi energije. Meni je drago da je državni tajnik pristao na to da dođe dolje, znači da razgovaramo sa ljudima da se vide koje su prednosti ne samo uštede na toplinskoj energiji. Znači to će s odraziti na đepove građana koji se priključe. To su stvari koje iziskuj
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa ja bih se evo kolega Boriću složio u ovome vašem zadnjem dijelu s vama da ni jedna investicija u školstvu zapravo nije promašena investicija, samo bih vas podsjetio isto tako da to ulaganje u školstvo ovisi isto tako i o politici osnivača županija i gradova. Varaždinska županija, ja ne znam da li je itko čuo da je u Varaždinskoj županiji pao strop na učenike, da li ne radi grijanje, da li postoje bilo kakvi problemi u funkcioniranju? Ne, jer Varaždinska županija već kontinuirano desetak godina ulaže ogromne novce u školsku infrastrukturu. U Varaždinskoj županiji samo dvije škole ne rade u jednoj smjeni ili tri, a i one će vrlo skoro preći u jednosmjensku nastavu zato jer je to bila politika razumnoga i namjernoga ulaganja u školstvo. Doduše u Varaždinskoj županiji nemamo ni jednog nogometnog prvoligaša, nemamo ga ni u Međimurskoj županiji pa je možda i to jedan od razloga zašto osnivači ulažu u školstvo, a možda ne na neke druge sadržaje. Isto tako apostrofirali ste prijevoz učenika. Meni je drago da je na otocima prijevoz učenika besplatan, u Varaždinskoj županiji, u kontinentu on nije besplatan, pojedini bi roditelji morali da nema ove pomoći ministarstva i Vlade u sufinanciranju prijevoza izdvajati za mjesečne karte do 1800 kuna, to automatski znači da dijete bi bio upitan njegov nastavak obrazovanja. Međutim, i Varaždinska županija, ali i uz pomoć ministarstva osigurava sufinanciranje toga prijevoza i zbog tog sufinanciranja povećao se broj učenika koji nastavljaju školovanje nakon osnovne škole i to su sve dobri i primjereni rezultati.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Borić, izazvan sam sa vašom diskusijom da je bazen u Korčuli otvoren, a da ne pišu podaci o 10 milijuna. Gospodine Borić, bazen je otvoren u 9 mjesecu, a ovo je proračun za prvih 6 mjeseci i mogu vam reći, a još se ni naplaćali nisu računi, i poslani još svi. Znači vi iz iskustva radite to, jer znali ste kako ste prije radili, tržili ste jedno, a prodavali ste maglu drugo. I mislim da spinove koristite i da stvarno nije vrijeme da nam držite lekciju ovdje o ponašanju. Polako se spustite na zemlju i pokrijte se po glavi jer državu ste ipak ostavili u tako dobrom stanju da stvarno smo mogli se razbacivati ovdje sa investicijama, sa svima programima. Mislim situacija je takva da je to užasno.