EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Gospodine predsjedniče u prijedlogu dnevnog reda ne stoji oko točke 11. Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske postupak nije označen postupak da li je postupak hitan ili redovit postupak, a u Poslovniku Hrvatskoga sabora u članku 175. stavak 1. jasno piše da se državni proračun donosi kao i svi ostali zakoni u Hrvatskom saboru, dakle, prema tome morao bi nositi oznaku da li je postupak hitan ili je postupak redovit. Inače u ime kluba mi se protivimo, naš klub se protivi tome da bi se državni proračun donosio po hitnom postupku iz jednostavnog razloga zato što za to ne postoje nikakvi opravdani razlozi, odnosno ne nalazimo se doista ni u kakvoj stisci sa vremenom da bi se proračun morao donositi po hitnom postupku u dva-tri dana nego tražimo da se donosi onako kao što je to Poslovnikom predviđeno u normalna dva čitanja, a to znači prvo čitanje, a iza njega drugo čitanje nakon što Vlada dade mišljenje o primjedbama iznesenim u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Ja bih sa vama gospođo ministrice dijelio to zadovlljstvo kada bi to doista bilo dovoljno. Na žalost ja ću ponovno krenuti od područja Brodsko posavske županije koaj ima namjeru uključiti se u rješavanje ovoga gorućeg problema. Zbrinjavanja otpada. Na žalost sami nismo u mogućnosti niti pokrenuti proces. Zbog toga smo bili i ovako rekao bih i skromni u našim zahtjevima, povećanja od milion i 200 tisuća kuna smatrali smo da ovo ministarstvo i državnom proračunu neće bitnije poremetiti ukupne odnose a nama bi to puno pomoglo. NO kako neam novaca niti kod vas ja ipak tražim glasovanje.
Ni to nije točan podatak jer ni Karamarko, niti jedan govornik nije to spomenuo, ni Kevinu jamu niti je govorio da treba nekog baciti u Kevinu jamu. To je neistina, to je isto, ali vi sad kopate, kopate po kostima, kopate po problemima. Ja vas mogu tako pitati, pa vaš kolega je tu ispred vas, rekao loš posao smo napravili 45-te. Jel to normalno? Pa zato vam kažem, ni to, ni Kevine jame nisu budućnost Hrvatske. U tom kontekstu sam rekao, mi smo ovdje odgovorni, ne rasvjetljavat prošlost, ni raščišćavat prošlost nego smo odgovorni za stvaranje bolje budućnosti u ovom narodu i ovoj djeci, koja idu iz Hrvatske. To je naša odgovornost, o tim temama mi moramo raspravljat. A mi nećemo riješit prošlost, prošlost je bila i mi je nećemo riješit. Mi moramo riješit budućnost i u tom smislu sam govorio i apeliram i sad na vas i pozvali ste se, drago mi je da ste sazreli, da ste se pozvali na Tuđmana. A Tuđman je želio jedinstvo naroda i nije tražio način kako će se svađat narod nego graditi budućnost Hrvatske i jedinstvenu Hrvatsku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, veliki pozdrav ministru zdravstva profesoru Kujundžiću i kolegicama koje su s njim. Evo danas pred nama imamo uredbu EU koja svi znate da za razliku od direktive se vrši translacija u hrvatsko zakonodavstvo već se u cijelosti prihvaća kao zakonodavno dokument koji se prenosi direktno u službeni list odnosno u Narodne novine RH. Prema tome, kada govorimo vezano za ovaj dio mi ne možemo ulaziti u meritum same direktive, ona je pozitivna što se tiče kvalitete i načina na koji se uređuje pitanje dječje hrane i dodatne hrane, specijalne hrane kako je regulirana i radi se o određenoj liberalizaciji u odnosu na dosadašnju praksu. Imamo odgodu primjene za 2019. odnosno 2021. godinu i na taj način imamo vremena za prilagodbu, ali koliko je meni poznato proizvođače takve hrane u RH ima vrlo malo. Radi se o uvozu i dalje će biti pod ingerencijom što Ministarstva zdravstva, što Ministarstva poljoprivrede, Carine i svi oni koji reguliraju unos prehrambenih proizvoda u RH, načina na koji se regulira što kakvoća, što količine i na koji način se upotrebljavaju. I samo bi tu htio još jedanput naglasiti da je vrlo važno da se ni po čemu sa donošenjem ovakve uredbe ne umanjuje važnost dojenja. Dojenje je svi znamo da smo imali prije otprilike desetljeće i pol je bilo pomodno da žene ne doje iz estetskih i drugih pomodnih razloga, međutim dojenje smo uspjeli kroz javno-zdravstvene akcije vratiti kao normu u RH i bilo kakve nadomjesne hrane koje su nužne u iznimnim slučajevima. Nikako da postane norma ponašanja odnosno da je dojenje djeteta čisto normalna i prirodna stvar i treba ga poticati što više. Hvala vam najljepša.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Vi ste kolega rekli da ima profesionalnih tvrtki koji se žale, naravno da oni stvaraju ogroman problem jedinicama lokalne samouprave i naravno svim ostalim tvrtkama koje su dužne javnim tvrtkama i poduzećima koje su dužne koji su u sustavu javne nabave. Međutim na stranici 20 ovog izvješća komisije kojeg bi ja uistinu pohvalio vidimo i broj upravnih tužbi zaprimljenih u 2015. godini i zapravo vidimo nesrazmjer zaprimljenih tužbi i riješenih predmeta tj. pravomoćnih presuda. Znači mi moramo dozvoliti i tim ljudima koji se žale protiv odluke Državne komisije za kontrolu javne nabave, naravno da se žele Upravnom sudu, to dozvoljava i zakon i onda vidimo kompletnu nefunkcionalnost i nerad Upravnog suda, kao i u brojnim drugim slučajevima tako i u ovom. Znači 2008. godine ako dobro pratim riješena je jedna tj. zaprimljena je jedna pravomoćna presuda, da bi 2013. i 2014. to poraslo na 52-35 i kasnije se u 2015. godini ponovno vraćamo na jednu riješenu presudu. Mislim kakvu pravnu sigurnost dajemo ljudima koji posežu za alatom žalbe na upravni sud?
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Vjerojatno ćemo se svi ovdje složiti kad kažem da bilo koji oblik zlostavljanja na radu ima ozbiljne posljedice, socijalne i gospodarske kako pogađa radnika, tako jednako pogađa i poslodavce. Svako zlostavljanje, pa tako i ono na radnom mjestu nosi rizik trajnog oštećenja zdravlja. Intenzitet i vrsta posljedica ovisi o tri kategorije čimbenika, intenzitetu mobbinga, moralnog zlostavljanja, dužini trajanja i karakteristikama žrtve, odnosno crtama ličnosti. Činjenica je da mobbing ne predstavlja samo problem za radnike koji su izloženi takvom ponašanju izazivajući kod njih psihičke i psiho somatske smetnje, nego predstavlja i iznimno visoke društvene troškove, ali i troškove poslodavaca koji nastaju zbog izostanka radnika s posla, fluktuacije radnika i male učinkovitosti žrtava mobbinga. Kod radnika koji su visoko izloženi mobbingu postoji tendencija ranog umirovljenja. Prema švedskoj statistici brojke pokazuju da je oko 25% radnika iznad 55 godina umirovljeno ranije, a od toga 20 do 40% ranijih je umirovljenja nastalo upravo zbog oboljenja čiji je osnovni uzrok loši psiho socijalni radni uvjeti, između ostalog i mobbing. To znači da je približno svaki treći do peti ranije umirovljeni pojedinac u ovoj dobnoj skupini patio zbog visoko izraženog mobinga. Ankete koje su do sada provođenje u Republici Hrvatskoj ukazuju da je mobbing prisutan i to u zabrinjavajućem opsegu. Sustavno psihičko zlostavljanje na radnom mjestu prepoznaje i prijavljuje sve više osoba koje zbog psihičkih i fizičkih posljedica zlostavljanja nisu u stanju obavljati svoje radne zadaće. Provođenje ankete među osobama koje su se obratile udruzi “Mobbing“ za savjet i pomoć imalo je za cilj doprinijeti istraživanjima o prisutnosti mobbinga u Hrvatskoj u svrhu planiranja i poduzimanja odgovarajućih mjera za njegovo sprečavanje i prevenciju. Znatno češće su se ovoj udruzi javljale žene, njih gotovo 70%. Gotovo polovina 45% ih je najproduktiv
Ovako gospodine Pavliček, budite uvjereni da je sve pod kontrolom. Odnos veleposlanik i ministar to je naša interna stvar. Ja sam šef diplomacije. Ako je nešto ugroženo to sigurno nije ugroženo ja pokrivam sve, kada je u pitanju i Vojvodina i Srbija, imam jako dobre odnose i kontakte i sa Jasnom Vojnić koja je predsjednica Hrvatskog nacionalnog vijeća. To je krovna udruga. I sa gospodinom Tomislavom Žigmanovom kojim sam se za vašu informaciju čuo i jučer, a i danas jer me gospodin Žigmanov obavijestio o nastavku razgovora itd., i njegovoj eventualnoj budućoj akviziciji u vladi. Prema tome sa gospodinom Žigmanovom kao predsjednikom Demokratskog saveza vojvođanskih Hrvata koji je istaknuti dužnosnik i predstavnik Hrvata imamo izuzetno dobru komunikaciju. Prema tome, to ne treba uzimati, gospodin Biščević je s druge strane iskusni diplomat, on ima svoja zaduženja tu ne trebate strahovat. Jeste li vi bili, a hvala lijepa, jeste li vi bili na toj ovaj konferenciji gdje je zapravo gospodin Galbraith je imamo izuzetno dobro izlaganje koje je bilo pozdravljeno, bio je i na svečanom koncertu. Gospodin Galbraith je bio veleposlanik u jednom ključnom trenutku, naravno on je imao svojih stanovitih možda i primjedbi, ali je generalno i apsolutno upamćen kao jedan kvalitetan i dobar veleposlanik koji je kasnije, koji je kasnije naravno sigurno imao nakon jednog vremenskog odmaka imao je drugačiji pogled na ono što se možda nije ostvarilo i dogodilo. Tako da ne znam zašto ste uzeli taj dio. Dakle, to je jedno mišljenje, to je jedno dakle gospodin Tuđman je to pisao, ali generalno je, ja sam razgovarao kasnije o tome jer ja sam to čuo da ste vi to pisali ili govorili i sa doktorom Matom Granićem koji mi je dao zapravo drugo, drugo mišljenje, a i sa Zdravkom Bušić tako da treba vidjeti i druge sudionike onoga vremena.
Gospodine Marasović, jedan od najljepših trgova u Hrvatskoj točno je da nosi ime Josipa Broza Tita, maršala čak Tita što je zaista apsurd s obzirom na kontradiktornu ocjenu i povijesnu ocjenu njegovog lika i djela. Zato i ja podupirem akciju "Krug za trg" za promjenu imena toga trga, a s obzirom na ulogu toga druga da nije bilo njegovog djelovanja ne bi bilo društva političkih zatvorenika danas koje je brojno, a i Hrvatska bi imala priličan broj više stanovnika nego što ih danas ima, i Hrvatska i Bosna i Hercegovina. Nadalje, kad ste govorili o školskim torbama i njihovoj težini onda bi i one koji su odobravali izdavanje školskih udžbenika, gomilanje predmeta, cijepanje nekih predmeta itd. pa izdavače školskih udžbenika trebalo da ne kažem tužiti za mnogobrojne skolioze, a znate i vi i ja što je to, djece koji su to i zadobili upravo iz ovoga razloga. Što se tiče fizičkog nasilja ili dostojanstva, pardon prije svega nastavnika, učitelja naših, edukatora kako reče moj prezimenjak zaista je to jedna tema koja je pomalo skrivena. Jer ti ljudi koji su i fizički zlostavljani, dakle učitelji oni ne smiju ni izići sa istinom u javnost. Bili bi osuđeni ili bi došli u konflikt sa roditeljima, pa bi onda se istraživala istina i tko zna kakva bi reakcija bila Eto hvala vam lijepo. Replika je bila.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, zamjeniče ministra, gospođo Lapić, kolegice i kolege zastupnici. Klub <PARTY>-a će podržati Prijedlog zakona o ugostiteljskoj djelatnosti u prvom čitanju. Zakon ocjenjujemo kvalitetnim i pozdravljamo donošenje novog zakona budući je dosadašnji zakon doživio čak 8 dopuna i izmjena te će na ovaj način biti olakšana primjena i lakše snalaženje. Također podržavamo da Zakon ide u dva čitanja kako bi ga dobro sagledali i još jednom razmotrili primjedbe nastale tijekom javne rasprave koja je održana u razdoblju od 27. veljače do 22. ožujka te razmotrili prijedloge nastale tijekom današnje rasprave. Zakonom o ugostiteljskoj djelatnosti uređuje se način i uvjeti pod kojima pravne i fizičke osobe mogu obavljati ugostiteljsku djelatnost. Ovim se zakonom uvode mnoge novine u odnosu na istoimeni važeći zakon kao što je utvrđivanje minimalnog radnog vremena, ugostiteljskih objekata ali se omogućava predstavničkim tijelima jedinica lokalne samouprave da odrede i duže radno vrijeme na svom području ukoliko to žele. Prije je to bilo moguće najduže za 2 sata što sigurno nije bilo dovoljno u određenim sredinama. Na ovaj način jedinca lokalne samouprave ima samostalnost da vodeći računa prvenstveno o svojim građanima ali isto tako i o potrebama gostiju odredbi drugačije radno vrijeme što je svakako potencijalno za razvoj turizma a nitko ne zna bolje te potrebe u svojoj sredini od samih jedinica lokalne samouprave odnosno njihovih predstavničkih i izvršnih tijela. Međutim, što se tiče radnog vremena obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava čije je uvođenje isto novina u ovom zakonu, smatram da bi to trebalo još jednom razmotriti budući da obiteljska poljoprivredna gospodarstva rade zapravo po narudžbi, često vikendom, blagdanima, i u sezoni ovisno gdje se već nalaze. Dobro je i što ugostitelj može povremeno izvan svog ugostiteljskog objekta pružati ugostiteljske usluge za vrijeme trajanja pojedinih manifestacija, sajmova i slično. Međutim, u
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Kovačević je rekao da stanje u cijeloj zaštiti je nikakvo, katastrofalno i da smo se u to mogli uvjeriti. To nije naprosto točno. Smatram da je civilna zaštita sve ovo vrijeme ispunjavala koliko toliko svoje obveze i pitam se što bi gospodin Kovačević rekao da smo imali situaciju kao što je to bilo nedavno u Americi za vrijeme uragana Katrina kad je de facto američka Vlada na čelu sa predsjednikom prema nekim procjenama nije odgovarajući jer je slabo reagirala. Ministar je ukazao na propuste i na manjkavosti i na mjere koje bi trebalo poduzeti na području civilne zaštite. Hvala lijepa.
Ja nemam što reći nego da se moram sa vama složiti. To nije baš ni lako priznati, ali jeste u pravu ste. Slažem se. S jedne strane i oko uloge HERA-e. Naravno tu možemo uvijek govoriti uopće o regulatoru na malom tržištu. Regulator na velikom tržištu kao i sve je sasvim jedna priča, na malom tržištu je uvijek to veći problem. Ne samo kod nas, to je tako svugdje. Ja bih ovdje dodao još jednu stvar i to se slažem sa infrastrukturom i zato sam rekao da država treba čak razmisliti da li će ići i niže od ovog transportnog sustava jer neće svaka lokalna samouprava moći sama odfinancirati što će značiti da ćemo imati razlike. Jedan građanin će imati pristup, drugi neće. I ja očekujem po načelu solidarnosti da bi tu trebala država intervenirati da li kroz neki fond gdje će se to izjednačavati ili kako ne znam, to je više vaša struka, ali da bi trebala i niže od toga intervenirati. Ali drugo je što se tiče i predlagatelju ono s čim se mi srećemo, a ja ću vam tu dodati treći problem, a to je pravni. Vi ste govorili infrastrukturu tehničku, govorili ste administrativnu, … I ja bih predložio da se razmisli. Nisam inače za posebne zakone, ali mi u energetskoj infrastrukturi imamo silan problem, jer ona ide po općim propisima Zakon o vlasništvu prvenstveno, kad govorimo o vlasničko-pravnim odnosima a vrijeme i kako je ona nastala, nastala je u nekom drugom vremenu. Nije se prilagodilo ovom ovdje. I vi ste sad u situaciji da razvoj vam često upravo to koči. I ja mislim da bismo mi trebali razmisliti da li trebamo i tu presjeći neke stvari i sebi zadati dvije, tri, četiri godine da to riješimo pa makar donijeli posebni zakon, ali da ustrojimo infrastrukturu ne samo ovdje. To vam se tiče i cesta, to vam se tiče o dalekovodima neću ni govoriti. Dakle, to je silan problem gdje mi ćemo donositi na ovoj visokoj razini zakone a nećemo ih moći provesti upravo zbog toga. To je treći segment o kojem treba razgovarati. Hvala lijepo. Hvala lijepo, da ja sam također skeptičan u razvoju mnogih
Poštovani kolega Bodakoš, u svojoj ste raspravi ukazali na bojazan da će se odnos ravnatelj i voditelj i kako se sve nazivaju mogao povećati ustrojem ovakvog jednog centra i da bi u principu moglo se dogoditi dakle da to bude poanta osnivanja ovakvog jednog centra. U prijedlogu zakona u području gdje se pod točkom 4. govori o nužnosti i opravdanosti uključena zavoda u centar se pod točkom a govori o tome da svi ovi zavodi imaju u svom sastavu zaposlene prateće osoblje, pa se govori ravnatelji, tajnice, računovodstveni i kadrovski poslovi i tako dalje ukazujući na to da bi ovaj centar trebao racionalizirati, ako je racionalnije poslovanje vezano uz racionalizaciju radnih mjesta, onda je za očekivati da on neće imati. Na sjednici Odbora za poljoprivredu je postavljeno i pitanje gospodinu državnom tajniku u tom kontekstu imamo njegovo tumačenje da to neće značiti povećanje broja tih upravljačkih funkcija. Ja sam sklon vjerovati ovome što ste vi rekli da će to ipak biti još jedan ravnatelj više pa da bi ravnatelji mogli prijeći u kategoriju voditelja i tako dalje, u principu da bi barem za jedno mjesto se moglo povećati. A što se tiče vaše opaske da se ministarstvo gubi, ja bih rekao možda ne ministarstvo, ali ministar u svojoj jučerašnjoj izjavi tumačeći da nije istina da raste uvoz nego da se treba uzeti u obzir da je cijena hrane na svjetskom tržištu rasla, pa se to tumačiti u količinskim iznosima, pa bi onda mi ustvari utvrdili kako to nije tako. Nažalost po ministra i po sve nas sve se u principu u novcima mjeri, ne toliko u količinama, u tonama, vrećama i tako dalje, pa ćemo mi dalje u novcima imati veliki nesrazmjer, a možda u količinama nećemo. Hvala lijepa. Ja se slažem načelno, to sam i rekao u okviru rasprave u klubu da je ovakav jedan centar potreban, pogotovo kad se spominje ruralni dio, recimo Vukovarsko-srijemska županija, Spačvanski bazen. Jedan od dijelova ovoga centra o kome sam govorio je upravo Zavod za zaštitu bilja i šumarstva Republike Hrvatske. P
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a, kolegice i kolege. Evo, nalazimo se u jeku kampanje za lokalne izbore. Za nekoliko dana ćemo u drugoj krugu izabrati čelne ljude u našim gradovima, općinama i županijama. I dio naših evo, kolega ovdje u Saboru se kandidirao za ove časne funkcije i unatoč različitom svjetonazoru, unatoč pripadnosti različitim strankama, unatoč različitim programima koji su pojedini kandidati nudili, nakon 30. svibnja svi oni izabrani će nažalost imati nešto zajedničko. A to je da će svi oni biti na čelu gradova, općina i županija u kojima danas, 2021. g. ima drastično manje stanovnika nego što je to bilo prije 10, a kamoli prije 20 ili 30 godina. Hrvatska je demografski slomljena i to je poraz svih nas, posebice je to poraz vladajućih struktura. Hrvatska po svim procjenama danas ima oko 3,8 milijuna stanovnika, Hrvatska je jedna od zemalja u EU koja ima najveću stope iseljavanja na godišnjoj razini, godišnje RH napusti oko 50 tisuća naših sugrađana, mahom odlaze u zapadne europske zemlje i mahom se radi o visokoobrazovnim kadrovima i radno sposobnom stanovništvu koje tamo zasniva svoje obitelji. Slavonija je u 30 godina, kraj odakle ja dolazim, izgubila više od 300 tisuća stanovnika. No, unatoč ovim katastrofalnim demografskim pokazateljima, Hrvatska ni dan danas nema istinsku strategiju demografske obnove. Hrvatska i dan danas ima 555 gradova i općina. Hrvatska i dan danas ima 20 županija, nekoliko tisuća vijećnika u općinskim, gradskim vijećima i županijskim skupštinama. Nekoliko tisuća pročelnika po odjelima, u gradovima, općinama i županijama, jednostavno sustav koji više nije održiv. I potrebne su istinske reforme, u demografskom smislu, ali isto tako, istinske reforme u lokalnoj samoupravi. Dat ću vam nekoliko primjera s terena. Primjerice, općina Bogdanovci je općina koja se sastoji od 3 mjesta, Bogdanovci, Svinjarevci, Petrovci, tri mjesta koja nisu cestom međusobno povezana, svi oni moraju preko Grada Vukovara doći do svog općinskog sredi
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Hajdemo se vratiti na meritum. Znači krenuli smo malo u nekim krivim smjerovima, svi imate prijedlog koji je dao kolega Pavliček, nije previše obiman, lako ga je pročitati što bi se reklo sažvakati. Nitko ne govori, nitko ne spori da su odluke koje je stožer donosio bile u skladu sa zakonom, to nitko ne rijeko, to ne stoji ni u prijedlogu kolege Pavličeka, to ne stoji nigdje. Nemojmo mutit vodu i govorit ono što ne stoji. Znači odluke su se donosile u skladu sa zakonom, dvije godine imamo stožer, dvije godine stožer upravlja našim životima, pa jel nije vrijeme da se podvuče i vidi što je bilo dobro, što nije bilo dobro i u čemu je toliko sporno da odluke stožera se potvrde u <PARTY>-u? Maloprije smo kolega Pavić i ja o nekim stvarima malo razgovarali pa mi je on rekao, ha čujte vladajući imaju većinu šta ćemo promijenit. Vratimo se na bit. Netko je spomenuo Ukrajinu izbjeglice, ja sam ponosna što sam dio slobodne Europe, demokratske Europe i što je Hrvatska stala uz slobodnu i demokratsku Europu, ali nemojte se vladajući ponašati poput rimskog boga Janusa, dvije glave, simbol dvoličnosti, jedno lice prema Europi, tu smo za slobodu i demokraciju, a drugo lice kod kuće. Nemojte. Ovdje sjede predstavnici, ne Ministarstva zdravstva nego MUP-a jel ste vi odlučili da će to ići kroz sustav civilne zaštite, zdravstvena kriza, ali kroz sustav civilne zaštite represivni organ. Stože upravlja našim životima, vratimo se u okvire demokracije, vratimo se u ono što parlamentarna demokracija je, to je bit ovog prijedloga i zato ga ja ovako gorljivo branim jer se moramo vratiti u okvire parlamentarne demokracije. Ne možemo dozvoliti da neka nova kriza, a pred vratima je i već je ovdje, donese novi stožer pa još jedan stožer i na kraju ljutite se kad kažemo, mi smo u stožerokraciji, ali to tako izgleda, to tako izgleda, to tako je već dvije godine. I niko ne spori da su odluke bile u skladu sa zakonom, ali hajdemo podvuć, haj
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Evo ja ću brzo i kratko. Rekli ste kolega i cijenjeni zastupniče da tu su veliki novci. Ja tvrdim da su jako mali. Iz kojeg razloga? Iz svih tih najmova stanova, poslovnih prostora jedinice lokalne samouprave samo gube. Iz kojeg razloga? Jer to sam rekao stanovi koji su u najčešćem najmu kao zaštićeni stanari i plaćaju minimalnu stanarinu, tako da jedinice lokalne samouprave plaćaju veću pričuvu nego što je naplatio članarinu. Znači tu je minus. Postavili ste pitanje da nije opravdano, tj. da nema ekonomske opravdanosti ulaganja. Kad ide jedna ovako više stambena zgrada u rekonstrukciju, pogotovo sad putem energetske učinkovitosti, jedinica lokalne samouprave kao vlasnik tog stana ulaže kroz najam tog stana i ona to neće vratiti u sljedećih 50 godina. Sljedeće, govorite da treba upravo obnavljati i ulagati u te prostore i upravo je tu ona neekonomska opravdanost. I još što sam htio reći, poslovni prostori, nemojte računati da oni poslovni prostori koji su u nekim krajevima Like, Slavonije u ruralnom dijelu da su to poslovni prostori kao i u Zagrebu jer ti poslovni prostori se iznajmljuju upravo kao poticaj gospodarstvenicima, malim poduzetnicima, obrtnicima, deficitarnim zanimanjima po najnižim mogućim cijenama. Upravo to je taj poticaj gospodarstva. Hvala.
Poštovana kolegice, stalno spominjemo sigurnost hrane, poticanje malog proizvođača. Nedavno se dogodio jedan slučaj kojeg smo čitali u medijima o bučinom ulju koje se prodavalo na tržnici pod lažnom etiketom. Građani dolaze na gradske tržnice, druže se na gradskim tržnicama, vjeruju da kad dođu na tu gradsku tržnicu da će kupiti ispravan proizvod i onda se dogodi nekakva takva afera. Kako da građani budu sigurni da kupuju pravo bučino ulje, zdravstveno ispravnu hranu i ono što je najbitnije kvalitetnu hranu u omjeru sa cijenom koju oni plaćaju? Hvala lijepa.