EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega je tu o nekim stvarima malo pobrkao stvari između vlasništva i posjedništva jel katastri u RH zapravo u bivšoj Jugoslaviji su formirani tek pedesetih godina, a prije toga su postojale samo zemljišne knjige i onda ljudi nisu mogli biti upisani kao posjednici 150 ili 200 godina nego su eventualno mogli biti upisani u zemljišnim knjigama kao vlasnici. Znači to je jedna stvar. Druga stvar prema zakonu što se tiče legalizacije objekata objekti su legalizirani od '68.a ne od 1962.međutim mogli su biti upisani objekti i u katastar i u gruntovnici ali je pisana zabilježba da nije priložen akt o legalnosti što je potvrda na glavni projekat ili građevinska dozvola ili poslije kada smo mijenjali zakone uporabna dozvola. Ovo što ste vi govorili o svim ovim problemima koji se momentalno događaju ljudima zapravo je vezan za Zakon o zemljišnim knjigama i Zakonom o državnoj izmjeri i katastru zemljišta i sigurno da bi tu nešto trebalo napraviti, a digitalizacija zemljišnih knjiga zapravo prepisivanje iz analognog u digitalni oblik nije sređivanje zemljišnih knjiga. Znači to jednostavno nije a posjednici mogu stjecati pravo vlasništva dosjelošću i onda RZ postupku se rješavati svoje vlasničko pravo. A što se tiče samih upisa objekata i rješavanja ovog prolongiranja roka na tri godine, ja mislim da je on dobar s obzirom na sve probleme sa kojima se upravitelji susreću iz razloga toga jel mi imamo u RH niz novih izmjera s kojim su evidentirane zgrade i provedene u katastru ali nove izmjere nisu prevedene u gruntovnicama i da smo to napravili da je država okrenula RZ postupke za te katastarske općine danas bi ljudi imali puno manje troškova što se tiče geodetskih usluga nego bi samo onda trebali rješavati projektnu dokumentaciju znači što se tiče arhitekture. Hvala lijepa.
… ja se moram javit za riječ ovdje s obzirom da su mene kao gradonačelnika privodili nekoliko puta u marici u Dubrovnik na osnovu lažne, ispostavilo se kasnije lažne prijave načelnika Policijske postaje u Metkoviću da sam mu ja prijetio s mog mobitela što se utvrdilo kasnije da nisam. Ovaj Visoki dom, Hrvatski sabor je negdje lani pred lokalne izbore po peti put meni skinuo imunitet, glasali smo svi i ja sam glasao, a prijava je bila da sam prijetio visokoj policijskoj djelatnici u Dubrovniku, Boženi Cvjetković-Redžo pa sam umjesto da sjedim ovome Saboru sedam puta išao u ročište i u ponedjeljak odbacila se kaznena prijava na Županijskom sudu u Dubrovniku, odbačena kao neosnovana jer nisam prijetio. Nitko od prisutnih, tada sam molio da svi glasuju da se meni skine imunitet. Kad me policija ukrcala u maricu, vodila, tada sam bio i županijski vijećnik Županije dubrovačko-neretvanske i bio sam vodeći koalicijski partner tada. Nitko nije ni mrdnuo prstom što se to događa da gradonačelnik jednoga grada, da zastupnik jedne županije ne najveće, ali najljepše, šta se to s njim događa, zašto su ga priveli i zašto su ga progonili. Ako u ovoj državi postoje zakoni zakone treba poštivati i ja isto sam kad sam išao na glasovanje ovdje nisam mogao proći kroz Gundulićevu, okrenuli ste desno s druge strane došli smo u Sabor. I čitao sam i uključeni smo svi u tu Gundulićevu i u tu Varšavsku. I sramotno je, ali ama baš je sramotno da poduzetnik, da li je to naš ili stranac koji je dobio sve potrebne dokumente, sve potrebne papire… … Sve, je, je rasprava je jako, rasprava … od ovoga Sabora gospodo htjeli napraviti kokošinjac. Nedopustivo je da mi ovdje, danas je 15., završavamo glasovanje. Neka gradski vijećnici Gradske skupštine Grada Zagreba neka to rješavaju jer su ne tako davno donijeli odluku o <PARTY>U, Varšavske i Cvjetnoga, a nije donesena u ovom Saboru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče. Svoje pitanje uputila bih ministru uprave gospodinu Arsenu Bauku. Republika Hrvatska prihvatila je model kombinirane socijalne politike u organizaciji socijalnih života svojih građana u kojoj je jedan od značajnih nositelja mjera i civilno društvo kao nevladin neprofitni sektor. Udruge svojim aktivnostima i programima brinu o društveno najosjetljivijim skupinama, posebice o djeci, osobama s invaliditetom, osobama starije životne dobi te im na taj način znatno podižu i razinu kvalitete njihovoga života. Za djelovanje i rad udruga, nevladinih udruga nužan je prostor. Osiguravanje prostora kao što nam je već i poznato, u nadležnosti je i većinom se provodi na razini lokalne zajednice, ali negdje i na razini državnih tijela. Međutim, ono što je ostalo zakonski neuređeno je reguliranje plaćanja režijskih troškova poslovnih prostora udruga. Naime, udruge civilnog društva su neprofitne organizacije koje se uglavnom financiraju putem financijskih sredstava dobivenih temeljem natječaja za projekte i programe, donacije i slično. Dakle, radi se o nekontinuiranom financiranju te strogo namjenski planiranim sredstvima, isključivo programi i projekti. No bez obzira na navedeno nevladine neprofitne udruge prilikom plaćanja režijskih troškova tretiraju se kao gospodarstveni subjekti, odnosno profitna poduzeća što u njihovom slučaju nikako nije točno i mislim da nije pravedno. Moje pitanje glasi: postoji li način da se jasnim i novim zakonskim odredbama, kao što je npr. zakon o udrugama budući, izmjene i dopune Zakona o udrugama te drugim podzakonskim aktima ukine takva praksa, odnosno osigura nevladinim neprofitnim udrugama plaćanje režijskih troškova po nižim cijenama nego što je to do sada. Hvala lijepa. hvala lijepa. Ja se ovdje slažem sa pisanim odgovorom jer moram priznati da je i meni bilo malo, dugo sam razmišljala kome uputiti, kojem ministru jer po djelatnosti su sva skoro ministarstva ovdje sudjeluju. Naravno da nisam očekivala da
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani predstavnici Vlade, Gospodnje državni tajniče, štovane kolegice i kolege. Dakle, iz ovoga pomalo misterioznog naslova ovoga zakona se krije još jedan segment zakona iz područja intelektualnog vlasništva, a odnosi se dakle na raspored elemenata na tiskanim pločicama koje nipošto nije isto kako se oni komponiraju. To je cijela jedna znanost koja se time bavi i posljedično logično je da bude zaštićeno i kao intelektualno vlasništvo pod ovim segmentom industrijskog prava. Mnogo je danas rečeno o ovom setu zakona koji se odnose na intelektualno vlasništvo i približavanje Republike Hrvatske pravnoj stečevini Europske unije u tom segmentu i gospodin državni tajnik je gotovo imao identične govore za svaki od ovih zakona. Međutim, jedno ključno pitanje se postavlja. Naime, govori se da ćemo prihvaćanjem ovoga zakona se značajno približiti europskim i međunarodnim pravnim sustavima, što će za posljedicu imati integraciju Republike, ubrzavanje integracije Republike Hrvatske u složene procese unutar jedinstvenog sustava intelektualnog vlasništva u Europi. I to je sve vrlo dobro, odlično <PARTY> će podržati ovaj zakon. A postavlja se pitanje, što znači riječ značajno? Zašto se mi nismo potpuno približili? U čemu mi to sada još kaskamo i postavlja se pitanje hoće li opet kroz godinu, dvije u Sabor doći opet Zakon o topografiji poluvodičkih proizvoda, Zakon o žigu, Zakon o patentima itd. da bi mi to potpuno usuglasili sa pravnom stečevinom Europske unije. Kao što smo vidjeli djelomično je razlog donošenja ovih zakona bio čak i pomalo bizaran, dakle pogreške u prepisivanju. I na žalost ovaj zakon treba usuglasiti, poboljšati, donijeti, ažurirati. Međutim, postavljaju se ta, nužno se postavljaju ta pitanja zašto kada se već zakoni donose pod EU egidom, kada se donose žurnom procedurom, zašto se onda ne provodi potpuno usklađivanje ili da se barem u ocjeni zakona otkrije ta tajna u čemu još mi to kaskamo. Nadalje, ovim zakonom se na žalost z
Poštovana ministrice, uh, iznijeli ste vrlo teške optužbe na račun čelnih ljudi Hrvatskih šuma iz 2014. g., a temeljem analize, kao što ste rekli koji su učinili analitičari plaćeni 2,5 milijuna kuna, kako smo danas čuli pa vas ja pozivam da prijavite nadležnim institucijama sve to što imate po pitanju pogodovanja u dodjeli čestica od strane čelnih ljudi Hrvatskih šuma 2014. g., to je uostalom i vaša dužnost. Ako ne želite, dajte meni, ja ću ih prijaviti, a prilično hrabro od vas reći tako nešto s obzirom da ću vas ja potpuno besplatno podsjetiti da je <PARTY>-ov predsjednik Uprave Hrvatskih šuma Krunoslav Jakobčić zapravo osumnjičen u aferi vjetroelektrane upravo za pogodovanje i da mu se stavlja na teret trgovanje utjecajem, davanje mita za trgovanje utjecajem i zlouporaba položaja i ovlasti pa evo, potpuno besplatna informacija, za razliku od ove vaše, 2,5 milijuna kuna teške, ja vas molim da prijavite svim nadležnim institucijama i ponavljam, ukoliko nemate hrabrosti i vremena za to, dajte meni tu dokumentaciju, bilo bi lijepo pročitati što su ti analitičari napisali. Hvala lijepa. Poštovana ministrica povrijedila je čl. 238 Poslovnika, naime, morate znati da saborski zastupničci jako dobro slušaju što govorite, nemojte omalovažavati kao što činite cijeli dan saborske zastupnike. Jako dobro i pozorono sam slušala što govorite, pozvali ste se na analitičare koji su utvrdili, prevrtite snimku, analitičare koji su utvrdili pogodovanje i to od strane, odnosno u dijelu dodjele šumskog zemljišta. Dakle ja vas pozivam svejedno da upravo one koji su utvrđeni kao oni koji su pogodovali prijavite nadležnim institucijama, a podsjetite se malo na naše koji pogoduju svaki dan
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, zašto Vlada RH uporno godinama dopušta da se odredbe kojima se određuje stvarna i mjesna nadležnost sudova nalaze u drugim zakonima i to vrlo često u materijalno-pravnim koji uređuju određene pravne institute, tako što je u pravno uređenim zemljama nedopustivo. Dakle, Zakon o sudovima je lex specialis za stvarnu i mjesnu nadležnost sudova. Eklatantan primjer takvog ustavno-pravnog neprihvatljivog pristupa je recimo primjer Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Zahvaljujem na odgovoru.
Pa i ovo zadnje samo još jednom dokaz da me uopće evo ili niste htjeli slušati ili ja sam baš o tome segmentu govorio o zaštiti radnika, baš u tom. Ali s obzirom da ste se vi svi izredali gotovo svi iz vašeg kluba, vi ste imali jednu mantru jedan okvir o kojem ste govorili i vi ste već unaprijed otprilike vjerojatno znali što ćete reći prije nego sam ja uopće govorio i tako da jedno te isto ponavljate i molim lijepo tako da to uopće nije intencija moje rasprave što mi vi i sada u zadnjoj replici hoćete staviti u usta.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospođo državna revizorice i gospodo suradnici odvjetnici i u ime <PARTY>-a reći ću nekoliko riječi o ovogodišnjem izvješću Državne revizije, a složit ću se sa onima koji su rekli da već po 11 put otprilike prve rečenice Državne revizije počinju na isti način, a ja za razliku od onih koji to kritiziraju kažem da je to dobro, jer nepravilnosti će biti i dok bude svijeta i vijeka, a da ih je manje to je dobro uvijek čuti bez obzira tko je za to zaslužan ili za to kriv. Mislim da nije svrha ovih izvješća da jedni drugima … i zamjeramo što izvješće nije na onoj razini na kojoj je moglo biti kako bi zapravo omalovažili i podcijenili rad ove ili one Vlade. Cilj je ovih revizija da se posluje u skladu sa zakonom i to je ono što mislim da nas svih prije svega mora interesirati. Naravno da se ovakva izvješća ne mogu lišiti i političkih ocjena, ali sjećam kad su ova izvješća prenosena ujutro u najaktivnijim i najatraktivnijim vremenima kad su bili gotovo najinteresantnija emisija, kada su s pažnjom svi gledali u državnu revizoricu jer je građanin htio nakon dugo vremena javno znati kako se raspolaže i kako se troše državna sredstva, da li se posluje po najpozitivnijim zakonskim propisima, da li se poštuju najbolje … , da li se u trošenju postupa racionalno i da li se prilikom poslovanja sa novcem državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne samouprave postupa na najpravilniji način prigodom objavljivanja i poštivanja Zakona o javnoj nabavi. Ali ja ću za razliku od drugih koji su govorili više o izvješćima i pikanterijama iz ovog izvješća govoriti o izvješću o poduzetim aktivnostima koje su korisnici proračunskih sredstava trebali učiniti po obavljenoj reviziji za 2003. godinu jer ako se dobro sjećam, a čini mi se da sam pažljivo slušao sve govornike nikoga kao da ne interesira što se to učinilo po nalazima izvješća Državne revizije i zašto zapravo Hrvatski sabor podcjenjuje sam sebe jer to je odluka ovog Doma i zapravo smo zatražili n
Hvala gospodine potpredsjedniče. I dalje sam Boris. Gospodine zastupniče, evo nažalost tek sam sad na redu, a ovaj početak replike gotovo je identičan kao od moje drage kolegice. Kada ste govorili o agenciji i kada ste iskazivali svoje nepovjerenje, odnosno tvrdnju ste rekli da je to nepovjerenje Vlade prvenstveno jedinicama lokalne samouprave ja sam iz toga pročitao prvenstveno jedinicama područje samouprave. Bojim se da moje veće nepovjerenje prema županijama nego Vladi, pogotovo prema županiji iz koje dolazim pa ste nadalje govorili da je to centralizacija poslova kojom se razvlašćuju upravo županije i gradovi. Međutim, postavljam si pitanje pa i vama, nije retoričko, evo možete odgovorit a i ne trebate, postavljam si pitanje a zašto bi ti isti gradovi i općine, sastavnice tih pojedinih županija bili taoci tih županija koje ne odrađuju zakonske obveze. To je moje pitanje. Pa ste i zaključili da je to loša poruka jedinicama lokalne samouprave. Ja i to pitanje okrećem pa kažem možda je to dobra poruka, treba ih potaknuti upravo zbog ovih gradova i općine koje su nemoćne. To mogu i podastrijeti s primjerima iz prakse jer mnogi gradovi, ima u Republici Hrvatskoj, nisu uspjeli u svojem naumu da su dobili suglasnost županija za obavljanjem ovih poslova o kojima ste i vi maloprije govorili, a ta zakonska mogućnost postoji. I sad su oni ni krivi ni dužni tu negdje na 2-3 ili ovisi od županije do županije u kojem ovom postotku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se. Uvaženi kolega, ja kad sam govorio, čitao ovaj pamflet, kako ste vi rekli, za mene je on u suštini pamflet. Meni je žao što sam morao današnju temu završiti sa ovim pamfletom, ali taj pamflet je uznemirio ljude. Vi ne živite u takvom ambijentu i ne možete, nemate percepciju srazmjera ovakve igre sa ljudima. Zato sam pročitao, da upozorim da se sa ovakvim stvarima nitko nema pravo igrati u RH. Bez obzira o kome se radi i na čiju je adresu ovo išlo. Slučajno je išlo na adresu srpske zajednice, srpske nacionalne manjine. I to je jedan vrlo ružan osjećaj kada vi znate da u jednoj sredini se o vama ovakvo piše i ovako govori. Vezano za sredstva, naravno, cijeli ovaj izvještaj je vezan za sredstva, a ja mislim da ovakva vrsta izvještaja treba odvojiti kategoriju provođenja jednog ustavnog zakona od kategorije novca jer ako budemo vezali ovo za novac, izgubit će se smisao ovog prvoga, dakle provođenja Ustavnog zakona i instituta koje ono treba da provede. Naravno da u tim, mogli bi izanalizirati kuda su svi ti troškovi otišli, negdje je bilo i manjak sredstava, negdje je možda dato više nego što je bilo potrebno, ali o tome netko vodi računa. Vi ste govorili o vječnoj temi koliko je dobilo Srpsko narodno vijeće, ja ovdje moram reći, Srpsko narodno vijeće je krovna organizacija Vijeća srpskih manjina u RH. To je krovna organizacija. Dakle, to nije… … Gori. Dakle, to nije… … Sve radi, sve gori. Dakle, to nije nikakva privatna organizacija i ako … preko 100 ogranaka, onda valjda ima i troškova za svoj rad. I netko je, tko je odobravao ta sredstva, debelo ušao u kriterije na osnovu kojih se ta sredstva dodjeljuju. Kako SNV-u, tako …, tako udrugama drugih nacionalnih manjina u okviru tih 38 milijuna kuna koliko savjet odobrava. Savjet je prošao niz revizija i nije uočena ni jedna nepravilnost …
Hvala lijepa potpredsjednice. Suradnici pravobraniteljice, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Ja ću pokušati stvari vratiti na početak. Početak su obitelj i škola. A škola nas uvažene kolegice i kolege zastupnici uči stereotipima. Analize u hrvatskim školama su pokazale da su muškarci hrabri, snažni, mudri i radišni, a žene mlade, lijepe, nježne, vrijedne, brižne, suosjećajne i solidarne. U ulogama žrtava češće su prikazane, češće nego muškarci pojavljuju se u kombinaciji s djecom. Određena ponašanja ili zanimanja prikladna su samo za cure ili samo za dečke. Djevojčice bi uvijek trebale biti učiteljice, a dječaci uvijek piloti ili astronauti. U usporedbi s muškarcima učestalost njihovog pojavljivanja je značajno manja, daleko se rjeđe pojavljuju i kao autori tekstova odnosno autorice tekstova, čak su i tematski marginalizirane. Prije svega su majke, a onda i bake češće smještene u tradicionalnu sredinu seoskih naselja. Model uloge žene je uloga majke. Smještena je u obitelj gdje je privatnost, gdje ona funkcionira prije svega kao roditeljica i odgajateljica, kao osoba koje se brine za djecu, koja servisira obitelj, koja kuha, sprema zimnicu i obrađuje vrt i prije svega čuva svoju obitelj. Žene se pojavljuju izrazito rijetko u profesionalnim ulogama, a kada se i pojavljuju onda su učiteljice, prodavačice ili kućne pomoćnice. Žene su nužno osjećajne, pobožne, plašljive, svadljive i ustrajne u očuvanju ljubavi, prijateljstva, domoljublja, rodoljublja i vjere. Lakomislena i nesmotrena isključivo je žena, nikako muškarac koji je odlučan, hrabara i pokazuje liderske osobine. Čitanke za osnovnu školu podržavaju i promoviraju rodne stereotipe. Žene su autorice čitanki za niže razrede, dok su muškarci autori tekstova u čitankama za više razrede. Ovaj primjer ukazuje na stereotipno mišljenje da su žene više povezane sa mlađom djecom nego muškarci. Žene su marginalizirane i kao teme u čitankama, to jest čitanke o njima znatno rjeđe govore nego o muškarcima. Primjerice u č
Poštovani predsjedniče vlade, u Nacionalnom planu oporavka se spominje i obnova od potresa, a to spominjem zato što je nažalost prošlo više od godinu dana od razornog potresa koji je pogodio centar grada, gradsku četvrt Podsljeme, dijelove Sesveta i Gornje Dubrave. Nažalost, ništa se nije počelo obnavljati osim onoga što sami građani obnavljaju. Mnogi naši sugrađani u teškoj su financijskoj poziciji morali dizati kredite, dižu kredite sa nepovoljnim kamatama da bi sami počeli obnovu. Neki ne mogu niti to zato što su im kuće stradale u potresu a za te kuće su već ranije imali kredite. Doista se nadam da bilo kroz nacionalni plan oporavka ili bilo na bilokoji drugi način, da će se konačno početi pomagati tim ljudima. Teško im je i treba im pomoć države u ovom trenutku. Rekli ste da očekujete sugestije od nas. Ključna sugestija, pošto još nije počeo oporavak od potresa, moja ključna sugestija bi bila da morate raditi brže.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, predlagatelju. Pred nama se nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona koji je uputio predlagatelj u saborsku proceduru poglavito iz razloga što se ukazala potreba sa usklađenjem sa novim zakonima koji reguliraju i stvaraju pravni temelj za rješavanje insolventnosti i nelikvidnosti u hrvatskom gospodarstvu. To je prije svega ranije donesen Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. Stečajni zakon pravni okvir za provođenje stečajnih postupaka u Republici Hrvatskoj i njega je potrebno uskladiti sukladno potrebama prakse i drugih propisa koji to zahtijevaju. Rješenja koja su donijela ova dva zakona ukazuju na to da zbog bržeg i efikasnijeg, ali i pravednijeg provođenja stečajnog postupka treba napustiti i mogućnost financijskog restrukturiranja stečajnog dužnika onako kako je to bilo uređeno prema postojećem zakonu. Tako dužniku uskraćuje mogućnost podnošenja stečajnog plana jer je to pravo i obveza konzumirano Zakonom o pred stečajnoj nagodbi i financijskom poslovanju. Još jedna važna izmjena ovog Zakona omogućuje da se imovina stečajnog dužnika proda kao cjelina što jasno pokazuje namjeru predlagatelja da omogući i olakša nastavak poslovanja i nastavak bavljenja onim djelatnostima kojima se bavio stečajni dužnik. također ono je usmjereno i postizanju veće vrijednosti imovine kao cjeline za razliku od njezinih pojedinih dijelova. Također ograničenje broja imenovanja stečajnih upravitelja kod istog stečajnog suca omogućit će se da se stečajni suci posvete onome što im je zaista i posao, a to je upravljanje i zastupanje stečajnom dužniku umjesto bojazni da će u ovako teškoj gospodarskoj situaciji stečajni upravitelj postati kasta za sebe. Predlagatelj je ispravno uočio koruptivnu mogućnost koju je davalo staro postojeće zakonsko rješenje ostavljajući mogućnost zlouporabe ovlasti stečajnog upravitelja ili stečajnog suca te je ovim zakonskim rješenjem sprječava. Također, stečajnog
Gospodine potpredsjedniče i gospodine državni tajniče, dame i gospodo zastupnici! Ovaj Zakon o pravobranitelju za osobe s invaliditetom stvara bitne karakteristike Hrvatske kao demokratske države u cilju zaštite prava osoba sa invaliditetom vezano uz dokumente Ujedinjenih naroda, Vijeća Europe i Europske unije koji svojim sadržajima utvrđuju aktualna područja djelovanja i preporučuju primjenu svojih … načela, potrebe zaštite prava i interesa u nacionalnim politikama i zakonodavstvu. Ove su potrebe istaknute u članku 52. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske gdje je propisano da je država dužna posvetiti posebnu skrb invalidnim osobama u njihovoj zaštiti i normalno uključivanje u društveni život. U tom smislu o pravima i potrebama i doprinosu osoba sa invaliditetom Vlada Republike Hrvatske donijela je Nacionalni program za poboljšanje kvalitete življenja osoba sa invaliditetom. Također je donesena nacionalna strategija za izjednačavanje mogućnosti u smjeru unapređenja, neovisnosti, slobode izbora i kvalitete života osoba s invaliditetom. Po popisu iz 2001. vidljivo je da je u Republici Hrvatskoj ukupno ima 429 tisuća 421 invalidna osoba. Ovdje meni posebno upada u oči to je bolest, invalidi rada i bolest. Mi danas čujemo da se ženama radi ravnopravnosti produžava radni vijek na 65 godina. Ja se slažem da tamo gdje je rad hobi da žene rade do 65 godina ali tamo gdje je rad nužno zlo onda tamo je i 60 godina malo previše. Ako ovdje pribrojimo da te osobe žive s obitelji, s barem još dva člana ispada da se preko milijun ljudi susreće s osobama s invaliditetom i njihovim problemima. Prava osoba s invaliditetom regulirana su u Republici Hrvatskoj propisima na različite načine s ciljem da se osiguraju prava svih osoba sa invaliditetom. Hrvatska je definirala odgovarajuće mjere osiguravanja pristupačnosti osoba s invaliditetom … okruženju, prijevozu, informacijama i komunikacijama uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije i sustave kao i drugim uslugama i kapacit