EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, uvažena državna tajnice, gospodine pomoćniče ministra. Ako s ovim izmjenama i dopunama Zakona o obrtu čije se donošenje predlaže želi omogućiti fizičkim osobama obavljanje djelatnosti kao domaću radinost ili sporedno zanimanje koji bi bili limitirani unaprijed utvrđenim visinom ukupnih primitaka. Ako se želi odrediti jednostavnije uvjete za obavljanje manje zahtjevnih vezanih obrta, pa se za obrte osposobljenost za koje je propisan ispit o stručnoj osposobljenosti omogućuje polaganje ispita o stručnoj osposobljenosti i u ovlaštenim obrazovnim institucijama, ako se želi odrediti jednostavnije uvjete za pristupanje majstorskom ispitu, pa se kao uvjet za dvogodišnje radno iskustvo za osobe s neodgovarajućom srednjom stručnom spremom ili školskom spremom određene trogodišnje radno iskustvo, a za osobe sa završenom osnovnom školom desetogodišnje radno iskustvo. Ako se želi omogućiti izdavanje dozvola odnosno licenci za izvođenje praktičnog dijela naukovanja pravnim osobama, zadrugama i ustanovama koje ispunjavaju propisane uvjete. Ako se isto tako uspostavom nadzora želi nad segmentom naukovanja koje se izvodi u procesu rada osigurati kvalitetnije i sigurnije obrazovanje mladih i ako će posljedice koje se donošenjem zakona ako će te posljedice biti da će se uvođenjem domaće radinosti i sporednog zanimanja omogućiti širem broju fizičkih osoba posebice umirovljenicima. Ovo je vrlo bitno. Posebice umirovljenicima obavljanje djelatnosti određivanjem jednostavnijih uvjeta za pristupanje majstorskom ispitu i onemogućavanjem obavljanja vezanih obrta pod određenim uvjetima samo sa završenom srednjom stručnom spremom na područjima određenim Zakonom o područjima posebne državne skrbi, Zakona o otocima i Zakona o brdsko-planinskim područjima i time ubrzati i postići kvalitetnija provedba politike razvoja obrtništva i poticanja zapošljavanja, onda ovakva rješenja u svakom slučaju treba podržati. Međutim, smatram da a
Poštovane kolegice i kolege, sinoć u negdje u ovo doba je prekinut rad Sabora radi sjednice Predsjedništva <PARTY>-a. Mi imamo isto večeras sjednicu Predsjedništva stranke pa sam mislio zamolit predsjedavajućeg da prekinemo kako bi mogli obavljati svoje. Ali ja ću ipak, odgodili smo sjednicu radi svojih obaveza u Saboru i nećemo tražiti prekidanje sjednice u 17,00 sati mimo svih dogovora i najava koje su tokom jučerašnjeg dana bile davane. Gospodine potpredsjedniče Vlade Mimica ja znam ništa od onoga što ću ja danas u ime kluba reći neće bit prihvaćeno, niti ozbiljno razmotreno jer strategiju morate donijeti. Govorit ću samo zato da obrazložim zašto ovaj dokumenat nećemo i ne možemo podržati. Neki dan sam ulazio u Zagreb i na jednom trgovačkom centru vidio veliki natpis da su oni broj jedan u Hrvatskoj. Nakon usvajanja ove strategije najveći trgovački lanac … će biti Vlada Republike Hrvatske kada počne provoditi ovu strategiju ili najveće društvo za koncesioniranje, sasvim svejedno. Nisam išao u repliku kada ste u uvodu rekli da bez obzira što strategija i plan upravljanja nije usvojen da je Vlada imala ovlasti raspolagati državnom imovinom. U prelaznim i završnim odredbama zakona, točnije u članku 60. u kojem su utvrđeni rokovi donošenja strategije i plana dana je samo ovlast agenciji da upravlja ali ne i raspolaže državnom imovinom. Upravljati znači voditi poslovnu politiku, a raspolagati znači i mogućnost otuđenja prodaja koncesioniranja i sve vlasničke promjene. Ne slažem se dakle sa vama da je prije usvajanje ove strategije itko u ovoj zemlji, pa i Vlada Zorana Milanovića imala pravo donositi bilo kakve odluke o raspolaganju što znači prodaji. 13.4. Ministarstvo gospodarstva pisano pita AUDIO o Croatia osiguranje i da li se ono 2012., 13. travnja 2012. Ministarstvo gospodarstva pita AUDIO da li mogu prodat država dio Croatia osiguranja. 24. travnja 2012. AUDIO odgovara da se ne može raspolagati suvlasničkim dijelom države Hrvatske u Croatia osiguranje jer nema
Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege. Što reći, a da ne ponavljamo sve što smo rekli jučer? Dakle svi ovi zakoni i ovaj koji smo upravo odradili ovi o kojima ćemo govoriti koje niste željeli ni čitati nego ste ih brojčano označili su posljedica donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu ministarstava i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave. Jedini problem je što je taj posao vrlo šlampavo obavljen. Naime, zakon o izmjenama i dopunama stupio je na snagu 1.siječnja ove godine, ali predlagateljica nije imala vremena ili dovoljno pažnje da blagovremeno zajedno s tim zakonom predloži i ovih 20-ak zakona koje sada prekasno raspravljamo i to u hitnom postupku, a sada stvarno za hitnost nema nikakve potrebe s obzirom na propušteno što ste trebali uočiti pa donijeti sve ove zakone do 1.siječnja. Tim više jedino obrazloženje dakle kod gotovo svih zakona nije bilo velike kreativnosti. Obrazloženje hitnog postupka je u tome da bi se spriječile nastanak pravnih praznina pa je to osobito razlog za hitni postupak. S obzirom da smo promašili vrijeme, da smo zakasnili s tih 20 i nešto zakona, onda je po vama pravna praznina već nastala. Netko je kriv za tu pravnu prazninu, ali to bi se jako nategnuto u pravnoj teoriji uopće moglo zvati pravnom prazninom. Nije ovo pravna praznina ovo je jednostavno neokretno priređen zakon pa onda pati od anomalija koje treba uskladiti donošenjem ovih silnih izmjena. To nije osnovni smisao pravnih praznina koje postoje u propisima, a kada bi one i bile pravne praznine to ne bi bio razlog da se ti zakoni donose po hitnom postupku. Zašto se uporno borim protiv toga da zakone donosimo po hitnom postupku? zato što sam duboko uvjeren, a vjerojatno nisam jedini da time ustvari obezvređujemo ulogu Parlamenta, da obezvređujemo ulogu svih nas koji želimo raditi u Parlamentu, raspraviti zakone, bez obzira koliko se nekome sviđalo iznijeti svoje mišljenje i reći ono što mislimo o tim zakonima. Ja bih o ovim z
Hvala lijepa predsjedniče. Evo dakle vrlo ukratko o ovom prijedlogu zakona. Ono što želim istaknuti da je sada osnovni izvor pozitivnog međunarodnog privatnog prava zakon kako je rekao i državni tajnik koji smo ustvari 1991. godine preuzeli sukcesijom od bivše SFRJ, a koji je donesen 1982. godine te zaista smatram da je značajno i opravdano donošenje ovog predloženog zakona. Od pristupanja RH EU uredbe na razini EU izravno su primjenjivane u RH pa tako i uredbe o međunarodnoj nadležnosti te priznavanju i izvršavanju odluka u građanskim, trgovačkim, nasljednim stvarima, pomorskim odnosima itd. Ono što želim reći da je zaista važno donijeti ovaj zakon jer se njime uređuje vrlo značajna materija i područje privatno pravnih odnosa s međunarodnim obilježjima, zatim pravila o nadležnosti sudova i drugih tijela RH za raspravljanje u pravnim stvarima čiji su predmet privatno pravni odnosi sa međunarodnim obilježjima i pravila za priznavanje i ovrhu stranih sudskih odluka čiji su predmet navedeni privatno pravni odnosi. Bitno je isteći da će se donošenjem ovog zakona i sucima odnosno praktičarima znatno olakšati postupanje i rješavanje situacija s međunarodnim obilježjem jer će imati jedan novi zakon u koji će biti preuzeta sva dosadašnja dobra sudska praksa koja se godinama iznjedrila u rješavanju svih ovih sporova koji su imali međunarodna obilježja, a isto tako dobit ćemo zakon koji odgovara potrebama suvremenog međunarodnog pravnog prometa koji će dovesti na taj način i do pravne sigurnosti, a i do ujednačenije sudske prakse. Evo stoga pozdravljamo donošenje ovog zakona kao klub i vjerujemo da će ono zaista doprinijeti u cijelom našem pravnom poretku boljoj i ujednačenijoj sudskoj praksi. Hvala lijepo. Hvala kolega. Također slažem se sa vama i želim samo još nadodati da je i akademska zajednica sudjelovala u izradi prijedloga zakona i ovog teksta konačnog. Hvala.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Gospodine kolega vi niste mi simpatični dapače zašto bi vi bili nesimpatični ili simpatični. Ne radi se o simpatiji ni simpatijama, radi se o neistinama koje vi govorite u Hrvatskom saboru. Nekoliko puta ste ponovili da vas je nazivao predsjednik hrvatske Vlade. To niste rekli izvan govornice Hrvatskoga sabora. To govorite za govornicom Hrvatskoga sabora jer znate da vas štiti Ustav Republike Hrvatske članak 75., zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost, pritvoren ili kažnjen za izraženo mišljenje ili glasovanje u Hrvatskom saboru. Zašto niste ovo rekli novinama izvan, izvan sabornice Hrvatskoga sabora. … Prema tome, sad ja mogu dobiti opomenu, ali neću šutjeti pred vama, ni vi niste moja vertikala ni moralna ni politička ni ina. Vi gospodine govorite neistine koje su se s vašom drskošću pretvorile u stvarno ono što ste zaslužili reći, vi stvarno lažete u Hrvatskom saboru. Gospodine predsjedniče ja mogu dobiti opomenu, šta mogu. …
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana pravobraniteljice, vezano za barijere puno osoba s invaliditetom je nemotivirano za sudjelovanje u zajednici jer se osjećaju isključenim, nedovoljno im je pristup omogućen kako zbog arhitektonskih barijera, tako i sa svim drugim barijerama s kojima suočavaju svakodnevno. Suočavamo se i s činjenicom da u udrugama mali broj osoba s invaliditetom je uvijek aktivno, dok veći broj članova nije motivirano i nje aktivno. Kako vi promišljate odnosno kako vi mislite da se osobe s invaliditetom mogu aktivirati i za aktivnosti u samim udrugama, ali i u općenito za aktiviranje u zajednici.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažena pravobraniteljice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Kolegice nije ukinut centar tako da nitko više ne radi na mentalnom zdravlju, nego je pripojen Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo. Žao mi je što sad nema prijenosa, ali uporno ste to ponavljali što je ukinut kao centar, a nije ukinuta djelatnost i netočno je da nema nikakve brige o tome. To je zaista netočno. No kada govorimo o ovome izvješću ja bi ga zaista pohvalila jer je iscrpno i osobno kada razmišljam o osobama s invaliditetom onda uvijek polazim od toga kako treba osvijestiti cijelo društvo na temu zaštite ljudskih prava osoba sa invaliditetom. Međutim s druge strane veliki broj osoba sa invaliditetom nije svjestan da kršenje njihovih prava kao osoba sa invaliditetom, npr. nemogućnost pristupa informacijama, obrazovanju, zapošljavanju ili zdravstvenim uslugama predstavlja zaista kršenje njihovih temeljnih ljudskih prava. Upravo je to upozorila i pravobraniteljica obradivši 962 slučaja. Osobe sa invaliditetom često žive sami ili sa starijim članom obitelji, a postoje slučajevi kojima zbog raznih životnih okolnosti, od kojih posebno izdajemo zdravstveno stanje, problem prijevoza, život u udaljenim mjestima nisu u mogućnosti svoja prava zatražiti osobnim dolaskom u nadležne institucije. Kada se radi o djeci sa teškoćama u razvoju, roditelji ih ne mogu ostaviti same, a postoji slučajevi u kojima kao, čak i članovi obitelji zbog težine invaliditeta ne mogu ostaviti svog bližnjeg odrasloj osobi. U izvješću skratit ću, dolazimo i do sustava centara za socijalnu skrb gdje je u budućnosti prioritet širenja mreža socijalnih i zdravstvenih usluga za osobe sa invaliditetom, sa naglaskom opet na ruralna područja, pretpostavka je decentralizacija socijalnih usluga i razvijanje mreža socijalnih usluga na lokalnoj razini, no o tome smo govorili jučer a i 2007. godine potpisala je sporazum između Vlade RH i Europske Komisije zajednički memorandum jedan o socijalnom
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Kolega Zekanoviću, vi ste spominjali ovdje šizofrene situacije, pa ste rekli recimo kako mi iz <PARTY>-a koji smo kao slijednici komunističke partije, se zalažemo za rodnu ideologiju, što u komunističkoj partiji bi nas zbog toga progonili, onda ja mogu samo konstatirat da ste vi u šizofrenoj situaciji, jer se vi zalažete upravo za komunističku politiku kad je u pitanju rodna ideologija. Jer vi se upravo ovdje grčevito borite za stavove komunističkog sustava i u biti, ja mislim da vi imate simpatije prema tom sustavu kada se toliko grčevito borite odnosno slali biste nas u Gulag koji mislimo malo drukčije od vas. Evo, mislim to je stvarno jedna šizofrena situacija.
Hvala predsjedniče. Poštovani zastupniče, govorili ste o oprostu, pokajanju u principu. Ja sam stvarno mislio kada sam bio gradonačelnik grada Vukovara da će ta točka vezano za pokajanje biti završena onog dana kada je tadašnji predsjednik Srbije Boris Tadić bio u Vukovaru. I ne znam sad tko bi se trebao ispričati Hrvatskoj državi i Vukovarcima ako se govori o Srbiji kao agresoru, a on je tada što sigurno nije bilo dobro primljeno u Republici Srbiji smogao snage kao veliki državnik zatražiti oprost i učinio pokajanje i na Ovčari zajedno sa predstavnicima Srpske nacionalne zajednice ovdje u našoj Hrvatskoj. Govorite i spomenuli ste i puno spominjete Hirošimu koju sam ja također kao gradonačelnik govorio da je upravo i mnogim veleposlanicima da je Hrvatska Hirošima grad Vukovar. Ali zašto ne idemo malo dalje, da vidimo kako se obilježava dan sjećanja na stradanje u Japanu, Hirošime i Nagasakia, pa se recimo 18.11. moli misa za Vukovar u Nagasakiu ili Hirošimi. Ali oni tada u obilježavanju te svoje obljetnice tog stradanja šalju jasnu poruku svijetom da se to nikad ne ponovi nigdje dalje i to žele, ali ne spominju niti rat, niti agresora, niti engleski, niti mi je engleski mrzak, niti bilo koji drugi stanovnik bilo koje države tko je učestvovao u Drugom svjetskom ratu nasuprot države Japana. Volio bih stvarno i vjerujte da ste svi dobro došli u Vukovar ne samo 18. nego svaki dan ali nemojte koristiti Vukovar za dnevno političke svrhe u ime žrtve i Vukovara.
Hvala predsjedniče. U ime Kluba <PARTY>a i <PARTY>h zastupnika tražim stanku nastavno na ono što su rekli kolege i što su vrlo jasno istaknuli. Naime, sa ovim zakonom mi ćemo prekršiti Zakon o zaštiti prava pacijenata. Naime, vama obiteljski liječnici ne mogu odavati povjerljive podatke o svojim pacijentima. Također, i ovako i onako imamo problema sa liječničkim kadrom, imamo problema u medicini, na ovaj način mene baš zanima tko želi biti obiteljski liječnik koji će drukati svoje pacijente onako kako mu se nažalost evo posreći ili ne posreći prema policiji. Isto tako svako mora biti odgovoran za svoje ponašanje unutar prometa. Na koncu konca ako je obiteljski liječnik nešto i propiše opet može pacijent uzeti neki lijek na svoju ruku i opet može ugrožavati promet. Mi imamo problema i u policiji, nama fali temeljne policije. Znači to je nešto što se isto tako treba istaknuti u javnom prostoru. Ako nam fali temeljne policije tko će provjeravati te sve nesavjesne vozače. Također ako nemamo policije kako ćemo imati jedan normalni red unutar ove države. Ajmo dalje, kakva su vam prava policajca kada treba isto tako reagirati? Nemamo niti taj dio riješen. Znači mi tu sa jednim zakonom ne da nećemo riješiti jedan problem nego ćemo si još napraviti njih otprilike desetak. Također za te radne sposobnosti dežurna je medicina rada, nisu obiteljski liječnici. Na ovaj način samo ćemo još dodatno odbiti struku, imat ćemo još dodatno vjerojatno iseljavanje i odlazak liječnika iz ove zemlje. Molim vas da još jedanput ispregledate ovaj zakon i molim vas da još jedanput razmislite o tome da li mi želimo ovakav zakon donijeti ili još uvijek postoji prostora naravno da se on nadogradi na jedan pravilan način koji će nam služiti svima u Hrvatskoj. Hvala.
Pa upravo iz tih razloga sam poštovana kolegice i rekla da ovaj zakon možda ružno zvuči, Stečajni zakon, naziv je takav kakav je, možda bi ga bilo bolje nazvati zakonom druge šanse upravo za poduzeća kojima malo treba da se podignu i vrate ponovno u život. Po mom mišljenju ovaj zakon u bitnom pomaže upravo tim poduzećima da se podignu. Na taj način slijedimo praksu drugih europskih država i na neki način ujednačavamo standarde vođenja stečajnog postupka kakav postoji i u drugim europskim zemljama. Naravno stečajni postupak na sudovima u drugim europskim zemljama je puno efikasniji nego što je to na našim sudovima. Ovdje ostaje jedan problem o kojem apsolutno još nismo ni govorili a podsjetili ste me kada ste spomenuli ove druge europske zemlje, veliki broj stranih tvrtki radi na području Hrvatske. Što se događa kada u matičnoj zemlji tvrtka takva ode u stečaj, a npr. ovdje ima nekretnine i ovdje ima svoje djelovanje, da li se to isto primjenjuje i u Hrvatskoj ili ne? To su npr. problemi i to su pitanja koja možda ovaj Stečajni zakon ni u naznaka ne rješava ili ne daje nikakve naznake. Ali vjerojatno odluke europskih sudova i pravna praksa Europske unije daju odgovore. Čini mi se da bi i u ovom prijedlogu zakona trebalo barem staviti u tom smislu neke naznake. Hvala.
Hvala lijepo. Pa gospodine Grubišiću u prvom dijelu vaše replike mi tu uopće nemamo šta tu razgovarati jer mi govorimo o kruškama i jabukama, o potpuno drugim stvarima. I nema vremena sada da vam detaljno objasnim o tome što ovaj zakon donosi i što je to istospolna zajednica itd.. Ali ću se osvrnuti na ovaj drugi dio, pa to je problem ali možda na neki način i kompliment zakonodavcu koji se stvarno potrudio da se brine za dobrobit djeteta u takvim zajednicama iako kažem ja osobno mislim da bi bilo dobro da je napravljen još veći iskorak prema modernostima i suvremenom sagledavanju ukupne problematike i da je dozvoljeno usvajanje djece istospolnim brakovima jer se time tim istospolnim ljudima, odnosno tim ljudima koji stupaju u takvu zajednicu ograničavaju njihova ljudska prava.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi predstavnici Vlade, poštovane kolegice i kolege. Evo doista ako se želimo zapitati gdje smo to u provedbi mjera Nacionalne strategije jedinstvene politike za osobe s invaliditetom zakazali, mislim da zapravo treba samo čuti ono što su i ovih dana vrlo jasno artikulirali predstavnici tih udruga. Vrlo su nam jasno poručili da nisu zadovoljni sa uklanjanjem arhitektonskih barijera, da nisu zadovoljni sa dostupnošću obrazovanja i da nisu zadovoljni sa mogućnošću zapošljavanja. Te tri stvari su zapravo i njihova osnovna zamjerka u odnosu dakle i na provedbu ove nacionalne strategije. Arhitektonske barijere ne uklanjaju se dovoljno brzo, ali s druge strane isto tako smo svjesni da se i one ne mogu ukloniti preko noći. I iz tog razloga iznimno je važno da nadležno ministarstvo vodi brigu o svim novoizgrađenim institucijama, o svim novoizgrađenim zgradama kako barem u tom dijelu ne bismo imali daljnjih problema. I jednako tako naravno treba poticati i na uklanjanje onih arhitektonskih barijera koje danas sprječavaju sve kategorije invalidnih osoba da imaju dostupnost različitih usluga. To se naravno odnosi i na sustav, dostupnost, sustav obrazovanja ne samo u tom dakle arhitektonskom smislu, smislu fizičkih prepreka nego naravno dakle za različite osobe, za osobe sa različitim stupnjevima i vrstama invaliditeta, dakle da se omogući obrazovanje koje bi im onda kasnije omogućilo i kvalitetno uključivanje u sustav rada. Što se tiče mogućnosti ili nemogućnosti zapošljavanja dopustite mi da barem ovdje budem malo šira, s obzirom da je to doista problem broj 1 u hrvatskom društvu danas, a i iz tog razloga i problem broj 1 za osobe sa invaliditetom. Nažalost, ja sam bila upoznata s jednim primjerom jedne mlade žene koja je završila Ekonomski fakultet u Zagrebu. Ona ima oštećenje sluha, aplicirala je u Ministarstvo financija na mjesto pripravnika, prošla je 2 kruga razgovora, ušla je u uži izbor i upravo u tom užem izboru nije dobil
Uvaženi kolega Baranoviću u potpunosti se slažem s vama. Kad govorimo o ovoj stvari ne smijemo biti licemjerni. Nema života bez zdravlja, nema života bez zdravog okoliša, jer nema boga mi života bez posla. Mi trebamo umiriti dvije stvari. Vi ste upozorili na jednu činjenicu o kojoj premalo razgovaramo u Hrvatskome saboru, a to je sve slabija moć države, ne samo Hrvatske države. I na kraju ste sad u ovoj replici spomenuli društveno odgovaran kapital. To je vrlo teško društveno odgovornost spojiti sa kapitalom. To je moje mišljenje, a i praksa me podupire u tome. Ali da trebamo razgovarati o tome da je država sve nemoćnija kako bi osigurala svojim građanima zdrav život i dobar posao, posao od kojega se može živjeti to ste pokazali upravo na primjeru Slavonskog Broda što država može učiniti. Daleko treba činiti više, treba biti energičnija. Ali opet se slažem se s vama ne možemo započeti rat zbog rafinerije u Bosanskom Brodu. Ali da je to jedan općeniti i globalni problem koji sasvim sigurno mi ovim zakonom nećemo riješiti i nećemo riješiti ovom raspravom. Ali da trebamo poticati Vladu da bude čvršća u pregovorima, u razgovorima, u dogovorima sa susjednim državama ako nam susjedne države ugrožavaju zdravlje ili narušavaju suverenitet na bilo koji način to je točno.
Hvala potpredsjedniče sabora. Izvješća naše pučke pravobraniteljice ukazuju nam na zatečeno stvarno stanje na terenu te kakva je svijest našeg društva i problemi s kojima se naši građani svakodnevno suočavaju. Izvješće sadrži čitav niz preporuka same pučke pravobraniteljice. Ono što je porazno i na što zapravo ukazujem u ovoj raspravi je da se te preporuke već godinama ponavljaju. To govori da premalo radimo na implementaciji okvira kojeg već imamo, također dinamika provedbe preporuka značajno je umanjenja posljednjih godina s obzirom da je posljednje izvješće o kojem je Hrvatski sabor raspravljao ono za 2017. godinu. Pa tako imamo povećan broj pritužbi na radne i službeničke odnose i diskriminaciju u području rada i zapošljavanja, njih 306 u 2020. godini. To su molbe zaposlenika MORH-a jer nisu mogli ostvariti premještaj bliže svom mjestu prebivališta što su tražili najčešće zbog osnivanja obitelji ili pomoći i brizi o starijim i bolesnim roditeljima. Pročitat ću vam jedan od zahtjeva iz mog okruženja pa vi procijenite kako država vodi brigu i u kojoj mjeri diskriminira obitelj. Poštovani, pripadnik sam MORH-a o 2014. godine, trenutno sam u zaštitnoj bojni u Zagrebu, razlog za osobni zahtjev za premještaj je prvenstveno obitelj koja se nalazi u Osijeku. Otac sam dviju beba starih 18 mjeseci i 7,5 mjeseci. Naime, poseban razlog zašto podnosim zahtjev za premještaj je između ostalog moj mlađi sin koji ima dijagnozu da je neurorizičan te supruga s njim pohađa vježbe kod fizioterapeuta što mi dodatno otežava boravak u Zagrebu. Otac je 100%-tnih hrvatski vojni invalid, majka mu je skrbnica te bi mi premještaj blizu mjesta obitelji olakšao puno po pitanju pomoći oko obitelji. U prilogu vam prilažem dokumente očeve 100%-tne invalidnosti i rodne listove te nalaz od mlađeg sina. Unatoč mnogim apelima i pravobraniteljicama čije su ovlasti ograničene odnosno nemaju mogućost naložiti poslodavcu da se uvaži molba za premještaj podnositelja, apeliralo se i na nadležno ministarst