EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala g. potpredsjedniče, poštovani g. državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, kako po svemu sudeći naš prijedlog zakona neće dobiti podršku vladajuće koalicije, šteta jer je krajnja intencija ovoga zakona zapravo da se uvede veća kontrola u izborni proces kroz imenovanje višestranačkih biračkih odbora kao što je to slučaj u svim i drugim izborima, ali s druge strane i da se potpisom osobno verificira preuzimanje glasačkog listića prije glasovanja svakog pojedinog glasača koji iskoristi svoje biračko odnosno glasačko, glasačko pravo. Šteta je to i zato što vladajuća većina ne želi otkloniti bilo kakvo eventualno bacanje sjene na regularnost, na regularnost, a ne bi bilo prvi put da do toga dođe, pa ću podsjetit, već su moje kolege maloprije rekli, savjetnik, bivši savjetnik predsjednika, predsjednika Vlade jučer je izjavio da nema dokaza za to, ali da je uvjeren da su predsjednički, prošli predsjednički izbori pokradeni, znači to je nešto što je ozbiljno i to nešto čime se nije, čime se nije za šaliti, pogotovo kada dolazi iz usta osobe koja zna kako funkcionira sustav, nije to neki građanin koji s pravom može izraziti određenu, određenu sumnju. Jedan zloglasni diktator imao je izjavu, poznata je ta izjava „nije bitno tko glasa, bitno je tko broji glasove“, grozna je ta izjava, ona podriva temelje demokracije u kojoj vlast proizlazi iz naroda, u kojoj su izbori Festival demokracije, u kojoj povjerenje kojim se upravlja državom dolazi iz izbornog odnosno glasačkog, glasačkog prava. Međutim, taj diktator nije daleko od onoga što se događalo i u RH, imali smo mi mrtve koji su glasovali i fantome koji su glasovali, je li, je li baš ishod svakih izbora bila volja birača ili je netko sebi uzeo za pravo da manipulira voljom birača, da lažira izbore i da volju naroda preusmjeri u drugom smjeru, ovom u <PARTY> post festum iznevjerenim glasovima birača neću uopće govoriti, govorit ću samo o izbornom postupku. Je li toga bilo? Je u Vrgorcu, 404 osobe na jednoj adresi. Je
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama koji je pred nama definiraju se pitanja koja se tiču jednog od najvažnijih prirodnih resursa s kojima RH raspolaže, a to su šume. Važan je to zakon jer govori o gotovo polovici kopnene površine naše zemlje. Nekoliko novina u ovom predloženom zakonu u odnosu na postojeći i njime se između ostalog precizira da se interesi RH u gospodarenju šumama i šumskim zemljištem ostvaruje i donošenjem Nacionalne strategije šumarstva i drvne industrije te Nacionalnog programa šumarstva i Nacionalnog programa drvne industrije. Ovo je posebno važno iz razloga što ova dva sektora zapošljavaju velik broj zaposlenih, ali i zbog njihovog utjecaja u razvoju cjelokupnog gospodarstva. Nacionalnom strategijom šumarstva i drvne industrije utvrđuje se i definira Nacionalna politika šumarstva i drvne industrije, a Nacionalnim programom šumarstva utvrđuju se uvjeti za provođenje elemenata šumarske politike te se definira okvir potrajnog gospodarenja šumama uvažavajući njihovu višenamjensku ulogu i uporabu. Njegov sastavni dio jesu provedbe politika, praćenja i procjena na nacionalnoj razini s ciljem daljnjeg unapređenja potrajnog gospodarenja šumama kao i uspostavljanje i očuvanje prirodnih odnosa među vrstima i unapređivanje njihovih prirodnih staništa. Kada govorimo o Nacionalnom programu drvne industrije treba reći da se njime određuje okvir i utvrđuju se mjere za uravnoteženje potražnje i za održivo gospodarenje drvom, odnosno za zadovoljavanje rastuće potražnje za drvnom sirovinom za proizvodnju postojećih i novih proizvoda te za proizvodnju energije. Nacionalni program drvne industrije sadrži i instrumente za podizanje konkurentnosti drvne industrije RH, odnosno mjere za poticanje gospodarstva na visok stupanj finalizacije proizvoda od drva te izvoz istih. Ovim izmjenama zakona uređuju se i pitanja koja reguliraju izdv
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strukovnom obrazovanju koji je podnijela Vlada RH aktom od 12. svibnja 2022.g. Svakako je dobro raspravljati o ovom zakonu zapravo neophodno potrebno. Dobro je da se usklađujemo sa HKO-om, zapravo HOK kojeg često nažalost zaboravljamo u ovoj dvorani trebao bi postati temelj modernog obrazovanja jer tržište rada se prebrzo mijenja. Neke dosadašnje konvencionalne metode doskakanja zahtjevima tržišta više nisu moguće, već duže nisu moguće i puno toga će se morati definirati i kroz neformalno obrazovanje neformalno stečena znanja i vještine. Pravovremenom reakcijom na probleme koji su nastajali u strukovnom obrazovanju ne bi se našli u sadašnjoj situaciji koja je loša, već je davno trebalo reagirati na postojeće stanje. U obrazloženju stoji prema mišljenju predlagatelja kako će se donošenjem predloženog zakona omogućiti ključne promjene u sustavu strukovnog obrazovanja, posebice rješenja koja reguliraju jačanje učenja temeljenog na radu te podizanje kvalitete u smislu snažnijeg povezivanja škola i poslodavaca. Također implementacija zakonskog prijedloga trebala bi doprinijeti boljoj usklađenosti obrazovanog sustava s tržištem rada te osiguravanju dovoljnog broja kvalificirane radne snage i njihove brže prilagodbe i uspješnosti na radnom mjestu što svakako svi pozdravljamo. Ali i sada se nameće pitanje hoće li ove izmjene uopće riješiti glavni problem, prevelik raskorak između ponude kvalificiranih radnika i njihove potražnje na tržištu rada? Iako Hrvatska ima jednu od najvećih stopa sudjelovanja u strukovnom obrazovanju u EU 62,2% dok je prosjek EU 48,4% strukovno obrazovanje nerijetko se smatra drugorazrednim izborom što je itekako pogrešno. Ali tome je tako iz razloga što su mnogi strukovni programi, a posebice oni trogodišnji zastarjeli i niske su privlačnosti za učenike. Zbog kadrovskih zahtjeva i zahtjeva za određenom standardom op
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Dakle evo ja ću reći da je nama Prijedlog zakona o rudarstvu u prvom čitanju i dobro je što jest kao prijedlog vlade RH ja ne smatram da je on teško čitljiv i mislim da je poprilično dobar iako je dobro što u prvom čitanju jer postoji par nedoumica koje će se nadam između prvog i drugog čitanja razriješiti. Ja ću ih pokušati sada evo na neki način sažeti, kazati što to mislim da jest u ime Kluba zastupnika <PARTY>-a. Dakle ovim prijedlogom se usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU odnosno sa pravnom stečevinom EU i pravnim aktima Vijeća Europe, doduše to je već i ranije napravljeno no važeći pravni okvir kojim se uređuje rudarska djelatnost u RH čini Zakon o rudarstvu iz 2009.i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu iz 2011.te važeći pravni okvir kojim se uređuje rudarstvo u RH usuglašen je sa pravnom stečevinom EU i Zakonom o koncesijama još 2008.godine. U važećoj rudarskoj zakonodavnoj regulativi, eksploatacijsko polje mineralnih sirovina kao osnova rudarske djelatnosti na kojem se jedino i isključivo može eksploatirati mineralna sirovina nije na pravi način tretirano. Dakle kao što u samom zakonu piše do prosinca 2012.godine u RH odobreno je 668 eksploatacijskih polja mineralnih sirovina od kojih je u nadležnosti Ministarstva gospodarstva 261 eksploatacijsko polje mineralnih sirovina. Obzirom da su se pojavile nelogičnosti i problemi u provedbi postojećeg Zakona o rudarstvu pokazala se potreba za izradu novog cjelovitog zakona. Odredbe prijedloga ovog zakona odnose se na istraživanje i eksploataciju mineralnih sirovina koje se nalaze u zemlji i na njenoj površini na riječnom, jezerskom ili morskom dnu ili ispod njega u unutarnjim morskim vodama ili teritorijalnom moru RH ili području epikontinentalnog pojasa RH. Ovim prijedlogom zakona o rudarstvu uređuje se gospodarenje mineralnim sirovinama i planiranje rudarske gospodarske djelatnosti, istr
Hvala lijepa. Svoje pitanje uputit ću potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih gospođi Milanki Opačić. Moje pitanje tiče se statusa dadilja u sustavu izvaninstitucionalne skrbi za djecu. Dakle u Hrvatskoj ne postoji niti jedno dijete koje čuva legalno zaposlena dadilja, toga smo svi svjesni, a tete koje čuvaju po kućama po jedno dijete ne prijavljuju se, one ne mogu raditi legalno i iščekuju najavljeni Zakon o dadiljama. Možete li nam reći kada će Zakon biti upućen u proceduru i koje su novine koje će on donijeti u sustav izvaninstitucionalne skrbi za djecu. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Nepobitna je činjenica da se već duži niz godina troši više nego što se privređuje i da zapravo već godinama živimo na dug, odnosno na kredit ako tako hoćete. Mada je to danas već mnogo puta spomenuto, možda nije na odmet spomenuti još koji put, jer očito nekima među nama to baš nije posve jasno, a ne treba biti veliki ekonomski ili financijski stručnjak da bi se vidjelo da takova situacija dugoročno nije održiva i da zapravo vodi u propast. Ako se istinski a ne samo deklarativno želimo izvući iz ove situacije krajnje je vrijeme da počnemo štedjeti. Na tom tragu rađen je i ovaj proračun. Cilj mu je bio da se uštedi gdje god je to moguće, da se pritom ne ugroze radna mjesta i normalno funkcioniranje države i gospodarstva. Po mom osobnom sudu to je njegova najveća vrijednost. Međutim koliko god ljudi vjerovali u potrebu štednje i u nužnost štednje uvijek se potajno nadamo da se ta štednja neće odnositi baš na naš resor, odnosno da se neće štedjeti na projektima koji su vezani za našu regiju. U tom kontekstu i ja ću se osvrnuti na dva područja iz ovog proračuna koja su meni izuzetno interesantna, a to su poljoprivreda i moja lokalna zajednica. S obzirom da su najveće ili gotovo najveće uštede upravo u poljoprivredi u medijima se ona vrlo često spominje kao najveći gubitnik s konstatacijom da je poljoprivreda veliki gubitnik bi se eventualno mogla i složiti, samo poljoprivreda neće postati velikim gubitnikom izglasavanjem ovog proračuna, već je ona gubitnik zadnjih 10-ak godina i to zbog loše agrarne politike koja se u tom periodu vodila. U situaciji kada je poljoprivredna znanost i tehnologija na ovako zavidnoj visini uz sve svoje prirodne pogodnosti, resurse koje imamo i uz sve dosadašnje potpore koje ruku na srce nisu bile same, poljoprivrednici su dovedeni u situaciju da od svog rada ne mogu živjeti. Posljedica toga je da farme propadaju, ljudi su nezadovoljni, vrlo če
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovana kolegice, evo suglasan sam ja sa vašim prijedlogom, ali sam htio prokomentirati još nešto. Znači za provedbu ovog zakona su zaduženi Ministarstvo zdravstva i državni inspektorat. Ujedno je dobro i u uskoj je koordinaciji i treba izvršiti i državni inspektorat treba učiniti i plan procijene i plan monitoringa, izvršiti kad je potrebno planske nadzore naravno i izvanredne nadzore i sve to skupa dobro iskoordinirati, evo i oba, oba, obje institucije koje su zadužene za provedbu zakona iskoordinirati i sa brzim sustavom za informiranje EU. Na taj način ostvarujemo kvalitetnije, kvalitetnije uključivanje u zapravo provedbu ovog zakona svih dionika i veću sigurnost svih naših građana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem štovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Štovani kolega Bačić, nisam mislio danas raspravljati o ovoj temi ali kada ste već otvorili temu da se politika umiješala u to da je projekt usporen. Politika nije mogla utjecati u projekt ako gledamo da je to bio projekt u dvije faze, da je u prvoj fazi napravljen terminal za kontejnere a u drugom za rasute terete. Vi pričate samo u ovom dijelu koji se odnosi na izgradnju operativne obale za rasute terete. U tom dijelu ako pogledate iskaze ljudi koji su sudjelovali u tom procesu ravnatelja Lučke uprave i ravnatelja luke vidjet ćete da je projekt kasnio zbog toga što se mijenjala tehnička dokumentacija da bi se našle uštede u plasiranju, odnosno konsolidiranju terena. Druga stvar, morala se izgradit trafostanica, to isto niste rekli i treća stvar nisu se mogli investitor, investitor je bila lučka uprava nije se mogla dogovorit sa koncesionarom da predmet javne nabave bude odgovarajuća oprema koja će biti ugrađena nakon što se izgradi terminal. Zbog toga je kasnio projekt. Eto hvala.
Poštovana kolegice. Pojedini stručnjaci smatraju kako će uvođenje eura dovesti i do poravnanja PDV-a i smanjenja nekih trošarina u Hrvatskoj jer će to tržište koje diktira sve u ekonomiji odraditi samo od sebe. Isto tako očekuju i jeftinije kredite napominjući kako eurozona ima najniže kamatne stope na svijetu te da će to koristiti državi i javnom sektoru kao i samim građanima. Osobno se slažem s njima, smatram da je ulaskom u eurozonu nemoguće ostati ne razvijen te da nam uvođenje eura otvara brojne mogućnosti koje do sada nismo imali kao država. molim vas vaše mišljenje o tome.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče <PARTY>, poštovana ministrice sa suradnicima. Prekinuo sam svoju raspravu radi vremena u ime kluba zastupnika, ali bih se vratio jer nisam čuo objašnjenje, zapravo, koje bi u odnosu na naše amandmane i obrazloženja koje smo dali bi me zadovoljila, a to se odnosi na čl. 3. st. 4 Konačnog prijedloga zakona, dakle vraćam se na elektroničke udžbenika ili na elektronički dio udžbenika po vašem prijedlogu koji mora sadržati barem jednu od sljedećih triju značajki itd. Ali, kažete dalje, „radi tehničkog i metodičkog unaprjeđivanja elektronički udžbenik ili elektronički dio udžbenika može se izmijeniti bez procedure propisane ovim zakonom, po završetku nastavne godine u kojoj je udžbenik u upotrebi, a prije početka nove godine“, završavam citat. Mene sad zanima, da li je izmjena elektroničkog udžbenika ili njegovog dijela opravdana i prihvatljiva na ovaj način, jer inače ste zakonom precizno utvrditi proceduru mogućih izmjena. I ne postoji prostor za drugačije postupanje sa izmjenama elektroničkog udžbenika. Naprotiv, na ovaj način se upravo otvara mogućnost određenih manipulacija, prijepora u javnosti, prozivka, lobiranja itd. Čak se može govoriti o otvorenom pogodovanju tvorcima elektroničkih udžbenika pa me zanima kako mislite bez propisane procedure po završetku svake nastavne godine mijenjati ovaj dio digitalnih udžbenika. I da ne duljim, a u sklopu onoga što sam govorio u ime kluba, držim i ponavljam, držim da smo izmjenama Zakona o obrazovanju, a ja sam, prije svega legalista, a on je na snazi, u 7. mj. ove godine vama dali velike ovlasti u smislu onoga da kurikulum donosi ministar odlukom. E pa, poštovani ministre, nemam ništa protiv. Nemam apsolutno ništa protiv takve odredbe, ali vas činim odgovornom za kompletnu reformu obrazovanja. Činim vas odgovornom. I budno ćemo pratiti kako ćete tu reformu uvoditi i kako ćete pomiriti razno razne lobističke interese. Da vas podsjetim, kod uvođenja ove eksperimentalne škole i onda sam u
Hvala gospođo potpredsjednice. Današnja rasprava o Konačnom prijedlogu Zakona o stečajevima je dobra i mislim da zakon nam daje garanciju za brži završetak stečajeva i mogućnost nastavka tih poduzeća. Ja bih se danas više referirao na slučaj koji se desi, ona poduzeća koja su stečaj raspisali odnosno podnosili već 18 godina. Mi znamo da je brodogradilište na Korčuli INKOBROD 9.09.'97. godine pokrenuo stečajni postupak. Tako da ovaj zakon današnji daje mogućnost da zaboravimo te slučajeve, ali radnici koji su tamo teško mogu zaboraviti jer još nisu oni obeštećeni već … manji dio. Tako je dobro i ovaj prijedlog zakona da će stečajni upravitelji doći na ocjenu sudaca Trgovačkog suda jer ti su stečajni upravitelji već 18 godina vode te firme, rasprodali su imovinu i sad da njih smire imaju jedan dio pošto je to pomorsko dobro e ne možemo pokrenuti postupak jer je to pomorsko dobro, izgubit ćemo … imovinu rasprodaju i žive. I taj stečajni upravitelj sa svojim suradnicima koji još rade oko toga unajme jer to je brodogradilište već bilo 2 puta u najmu kod jedne zagrebačke firme, splitske firme i sada je u najmu jednog poduzeća gdje je vlasnik stranac. I to je ono što njima omogućava dobar rad, sigurnu plaću i zato je vrlo poželjno i dobro da ovaj zakon što prije krene i da se vrši ocjena i sve negativnosti onih stečajnih upravitelja koji su dosada bili i koji nisu izvršili taj zadatak jer misli da su oni sukrivci dosta što se ti slučajevi vuku još na terenu. Evo toliko. I hvala.
Poštovani kolega, dakle rekli ste nekoliko vrlo velikih činjenica, ali dopustite mi da ih zanovim. Dakle točna je činjenica da jedna godina obrazovanja čak do 10% povećava proizvodnju i mislim da je to potrebno naglasiti nekoliko puta da ljudi shvate kolika je to ozbiljnost svega toga. No postavit ću sljedeće pitanje, što su radile stručne savjetodavne službe u prethodnom 20-godišnjem razdoblju i zašto taj farmer, odnosno hrvatski proizvođač nije educiran, ako već nema formalno obrazovanje. Dakle poznato je da veterinari, medicinari, raznorazno stručno osoblje mora ići na određene edukacije, stručne seminare i to se boduje, osim kod hrvatskog proizvođača. Za njih je to nebitno. Dakle postavljam pitanje zašto se tog hrvatskog proizvođača nije ništa naučilo. Vrlo mali broj proizvođača ima tehnološka znanja i iskustva. Dakle ja ću se iz nekakve ne tako davne prošlosti sjetiti jednog činjeničnog stanja, a to je da je negdje oko 2000.godine u Hrvatskoj iz Ministarstva poljoprivrede išao prijedlog i sugestija da mali farmeri i mali proizvođači napusti simentalca i da se okrenu holstein kao visokom mliječnom govedu koje će imati veću zaradu veći dohodak po glavi stanovnika. No međutim zaboravili su reći da je to govedo u biti Ferrari ili Mercedes i da ne može svatko sa tim automobilom upravljati odnosno držati to govedo jer nema dovoljno niti znanja niti tehnološka iskustva. I dogodilo se to da sada nakon desetak, petnaestak godina imamo činjenicu da velik broj farmera koji imaju holstein govedo propada. Ovo ste dobro detektirali da je edukacija trebala biti uvjetovana za dobivanje poticaja i s tim se apsolutno slažem, ali se ne mogu složiti s vašom činjenicom, s vašim pitanjem ili konstatacijom zašto se ne može zaštititi taj proizvođač i proizvodnja hrane. Bojim se nažalost i izražavam sumnju da se više ništa ne može zaštititi jer smo sve ispregovali sa EU, točka na i je stavljena.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Evo, Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučivala je u dva slučaja pa ćemo ići onda jedan po jedan. Dakle, Mandatno-imunitetno povjerenstvo <PARTY>-a razmotrilo je na 16. sjednici održanoj 23. lipnja pisani zahtjev zastupnika Luke Brčića od 17. lipnja 2021. g. kojim je izvijestio predsjednika <PARTY>-a da mu se je s danom 11. lipnja 2021. g. prestala nespojiva dužnost zamjenika župana Splitsko-dalmatinske županije te je sukladno čl. 13 st. 1 Zakona o izborima zastupnika u <PARTY> podnio zahtjev za ponovnim obnašanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je također razmotrilo i zahtjev od 17. lipnja 2021. g. Luke Brčića upućen predsjedniku <PARTY>-a za stavljanje zastupničkog mandata u mirovanje sukladno čl. 14 st. 1 Zakona o izborima zastupnika u <PARTY> s danom utvrđivanja aktiviranja zastupničkog mandata. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Luki Brčiću, izabranom na listi <PARTY>-a u 9. izbornoj jedinici započelo 22. srpnja 2020. g. zbog nespojivosti dužnosti zamjenika župana Splitsko-dalmatinske županije iz čl. 9 Zakona o izborima zastupnika u <PARTY> te da je njegov zamjenik Vinko Zulim s istim danom započeo s obnašanjem zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Kako je Luka Brčić sukladno čl. 13 st. 1 Zakona Zakona o izborima zastupnika u <PARTY> podnio pisani zahtjev za prestanak mirovanja zastupničke dužnosti predsjedniku <PARTY>-a u zakonskom roku, Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za pa mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Luke Brčića prestaje 8. dana od podnošenja zahtjeva. Povjerenstvo je također utvrdilo da je Luka Brčić podnio zahtjev, pisani zahtjev predsjedniku <PARTY>-a za stavljanje zastupničkog mandata u mirovanje te da su sukladno čl. 14 Zakona o izborima zastupnika u <PARTY> ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Luke Brčića i nastavak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Vinka
Gospodine predsjedniče također ispravljam netočan navod kolege Kajina koji je rekao da je cilj istražnog povjerenstva udar na predsjednika Mesića. U ovom zahtjevu nigdje se ne spominje predsjednik Mesić. Ni u jednoj rečenici i riječi. Ovdje se istina govori o Uredu predsjednika Republike, ali predsjednik, ured je bio i prije Mesića i bit će i poslije Mesića. Prema tome ne znam kako on prepoznaje u tome gospodina Mesića. Možda će istražno povjerenstvo utvrditi da su neki ljudi oko Mesića to radili i možda će ga zaštititi s ovim. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče <PARTY>, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je paket izuzetno bitnih i važnih zakona koji predstavljaju dugo očekivanu reformu sustava socijalne skrbi. Riječ je o zakonima koji se bave stanjem najranjivijih skupina društva, onima koji ovise o nama, djeci, osobama sa invaliditetom, starijima, siromašnima i ako je lanac jak kao njegova najslabija karika tako i mi kao zajednica vrijedimo upravo onoliko koliko smo spremni pomoći nabrojanima. Nakon provedenog savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u kojem je istaknuto više od 2.400 primjedaba i prijedloga stručne javnosti i nakon provedene višesatne rasprave u <PARTY> Klub zastupnika Socijaldemokrata pozvao je otvorenim pismom ministra Aladrovića da posluša glas struke i zainteresirane javnosti, te svih dionika u sustavu i odustane od predloženog paketa zakona koji po mišljenju Vlade RH predstavlja reformu sustava socijalne skrbi. Svi dionici u provedenom procesu javne rasprave i na Okruglom stolu istaknuli su kako postupak izrade novog Zakona o socijalnoj skrbi pokazuje da nositelj izrade zakona nije vodio računa o bitnim komponentama izrade javne politike kao što su temeljita analiza stanja, procjena potreba svih dionika sustava, razrede reformskih opcija i procjena učinaka svake pojedine mjere. Nadalje, istaknuti ciljevi ocijenjeni su previše općenitima, neprikladnim logici djelovanja sustava socijalne skrbi i većinom neprovedivim na predloženi način. Klub Socijaldemokrata podržava stav da u procesu oblikovanja reforme nije osigurana inkluzivnost zainteresiranih dionika, te time ni transparentnost procesa, usklađenost reformskih mjera sa specifičnošću sustava koji se reformira, usklađenost s razvojnom strategijom RH, te Ustavom RH usklađeno s međunarodnim dokumentima, kao i međunarodnim usporednim sustavima. Iz rasprava i komentara razvidno je da je ministarstvo u reguliranje tzv. novog reformiranog sustava socijalne skrbi krenulo od pogrešnog pol
Taj je isti kao i ovaj 59. Naime, 75, 80 se pretvara u sva tri sljedeća amandmana. Znači 60. i 61. Prihvaća se jer to je amandman Vlade. Ne. <PARTY>-a. 61. zadnji. Ne prihvaća se. Intencija ovog Zakona je da se osim javnih ovlasti koje sada obavljaju na straučne organizacije prenose još neke javne ovlasti kako bi se rasteretila državna uprava. Kolega Miroslav Rožić, izvolite. Ne prihvaća se. Upućivanje vozača na izvanredni liječnički pregled propisano je u članku 231 ovog Zakona. Ne prihvaća se. I stara vozila ili old timeri mogu se privremeno registrirati a mogu im se izdati pokusne pločice. Ovo se regulira pravilnikom o registraciji.