EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Pa meni je drago da ste vi to tako razumjeli, ali možda još nešto niste ili nisam dovoljno pojasnio. Ja nisam i jako malo sam govorio o Vukovaru, a ja i dalje smatram da ovaj referendum ne glasi o Vukovaru i ne glasi o ćirilici. Rekao sam da na određeni način je trebalo to možda drugačije riješiti, pitanje Vukovara, ali ovo što je predloženo pitanje, a ovo o čemu se raspravljalo odnosi se na primjenu Ustavnog zakona na ravnopravnu primjenu jezika svih nacionalnih manjina na području RH. Ne samo u Vukovaru i u Istri i u Daruvaru i u Baranji i u svim onim dijelovima gdje uslijed različitih povijesnih okolnosti ima znatnijeg broja pripadnika nacionalnih manjina. … Pitanje je, ustvari pitanje, mislim da sam to isto odgovorio da je komunikacija u samom postavljanju toga pitanja, komunikacija u samom postavljanju referenduma, krivo postavljena. Nitko nije govorio o upotrebi jezika, o ravnopravnoj upotrebi. Pojavili su se natpisi, pojavili su se plakati, ne ćirilici u Vukovaru. Ja se slažem. … U to ja ne ulazim. ŠANDOR JUHAS: Nakon I. Svjetskog rata 1920. godine na području današnje RH bilo je negdje oko 110 naselja sa većinskim mađarskim stanovništvom. Danas ima samo 7 takvih naselja, međutim ni jedna nisu općinska središta. Ako se počne striktno primjenjivati taj zakon, ona naselja gdje je i danas većinsko mađarsko stanovništvo, kao što je Zmajevac, kao što je …, Kotlina, Podalje, itd. gdje je skoro 80% ili najmanje, velika većina ustvari mađarskog stanovništva i gdje sam i prije upozoravao, gdje ima još uvijek ljudi koji ni ne znaju hrvatski jezik, njima će se ustvari ukinuti upotreba jezika, a to je jedno od osnovnih prava. Znači nešto što je još tamo od 1000.-tih godina funkcioniralo, prestati će sada da funkcionira. I to treba jasno reći. Evo to.
Evo hvala lijepo. Ja mislim da smo evo ga se mi u ovom referirali izravno na ovaj zakon i da je naš stav više nego jasan koji staje u pravo obrani žena. Meni je žao što vi koji ste dio vlasti u Gradu Zagrebu to konkretno niste proveli u djelo. Kao što znate gradska bolnica je u koaliciji u kojoj ste vi upravlja nisu gospođi dali jednoznačan odgovor i prijevremeni prekid trudnoće se obavlja u državnim ustanovama u gradu Zagrebu koji su pod vlasništvom državom KBC-u Rebro, Sestre milosrdnice i nažalost u Sv. Duhu ne koji je pod izravnom upravom grada Zagreba. To je šta se tiče načelno. Šta se tiče samoga odgovora, ja mislim da je odgovor naš bio više nego jasan i da smo mi tu na tragu i liberalnih politika … pa evo ga ja sam rekao da nisam čuo od onome što smo se mi referirali niti vaše odgovore na prigovore koje smo imali na ovaj zakon šta mi se čini izrazito
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Odmah na početku želim istaknuti da klub <PARTY>-a smatra kako je prijedlog Zakona o registru birača korak naprijed u uređenju izbornog sustava i rješavanju problema koji se pojavljuju tijekom izbora i da će podržati ovaj prijedloga zakona. Još 2005.godine GONG je proveo istraživanje o točnosti podataka koji su sadržani u popisima birača te ih usporedio sa posljednjim popisom stanovništva izrađenog 2001.godine od strane Državnog zavoda za statistiku te došao do rezultata kako se u popisima birača RH nalazi višak od cca 400 tisuća osoba. Ovakvo stanje je u izravnoj vezi sa evidencijom prebivališta. Osim toga dodatan problem predstavljaju popis oni birača koji imaju pravo biranja u RH ali prebivaju u BiH. GONG je prilikom posljednjih predsjedničkih izbora došao do saznanja kako su zbog lošeg ažuriranja popisa mnoge osobe mogle ostvariti biračko pravo dva puta za iste izbore te naišao na situacije u kojima su preminule osobe zaokružene u izvacima iz popisa birača kao da su glasale. Tijekom lokalnih izbora 2009.godine aktualiziran je problem prijavljenih prebivališta birača koji faktički ne prebivaju u RH, a s obzirom da njihov broj u nekim sredinama znatno utječe na broj izašlih birača i time na izražene rezultate izbora. Sve navedeno potkrijepit ću statističkim podacima te ću usporediti broj birača na lokalnim izborima 2009.naspram broja stanovnika objavljenih kao prvi opći podaci Državnog zavoda za statistiku. Sve ovo potkrijepit će i dio izlaganja koje je naveo ministar u svojoj raspravi. Tako primjerice u gradu Vukovaru broj birača na lokalnim izborima 2009.godine za 5085 birača premašuje broj stanovnika prema prvim općim podacima iz 2001.podacima DZS-a. U gradu Kninu taj broj je veći za 5312, u Obrovcu 2682, u Benkovcu 5132, u Drnišu 1374, Karlovcu 237, Gospiću 1776, male općine Okučani 1289. Dakao da imamo i obrnute primjere gdje imamo zaista veći broj
Hvala lijepo. Kolega Marić, vezano uz uredbu. Kažete ležeći policajac. I još gore od toga jer u nekim javnim poduzećima, recimo jedno ima gotovo 10000 zaposlenih. Nedavno je sud imenovao, znači stavio v.d. direktora dok se ne izabere novi jer su istekli svi rokovi i ne možete ništa sustav skroz blokiran. 10000 zaposlenih. I onda, evo imamo uredbu i tražimo sada agencije da nam dovedu nekoga koga oni smatraju i to plaćamo pazite ne malo, 200 000 kuna po odabiru. Odlično! I svjedočili smo i takvim primjerima u bivšem mandatu gdje vam za jednog od čelnika recimo pošte dovede nekoga tko je prodavao sapun i onda imate to što imate. U što se pretvori pošta? Hrvatska pošta recimo više ne zna odnijeti pismo od točke A do točke B. Ali se zato znamo baviti prodajom razno raznih artikala i sve, sav bijes ljudi koji ne dobivaju na vrijeme ono što moraju dobiti prebace upravo na onoga tko mu to donese. I takvi nam će i vjerojatno i ponovno dolaziti, jer jednostavno to nam je nekakva sudbina zacrtana. A kako se radilo evo dva primjera. Konzultanti za privatizaciju Hrvatske poštanske banke, ne mali iznos, deseci milijuna kuna. Ništa se nije privatiziralo, novci isplaćeni. Lijep način da uzmemo novce iz državnog proračuna. Monetizacija autocesta. Lijep način. Pričamo 4 godine o tome, u 17 sekundi na Vladi odustanemo, potrošimo desetke milijuna na konzultante, a to su mogli raditi ljudi iz ministarstva jer su uzimali njihove podatke i netko se lijepo obogati. Upravo ti veliki intelektualci na jedan fini način, a sustav mu je bio podložan i osmišljen upravo da dođe javni dug do nekakvih skoro 300 milijardi. I kad ih pitate a što ste vi to platili oni kažu mi se ne sjećamo više ničega, mi smo oporba. Hvala.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Ja bih najprije na početku rekla da ovaj zakon klub <PARTY>-a će podržati i rekla bih da je profesionalna rehabilitacija osnovni preduvjet za zapošljavanje osoba sa invaliditetom i njihovo socijalno uključivanje, a provođenje socijalne rehabilitacije na dosadašnji način je rezultiralo lošim i nekvalitetnim sustavom koji nije imao prave učinke za zapošljavanje osoba s invaliditetom. Kako se profesionalna rehabilitacija provodila temeljem dva zakona sada, Zakon o mirovinskom osiguranju i važeći Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom izostao je individualni pristup svakoj osobi s invaliditetom a posljedica toga je bila da sustavna profesionalna rehabilitacija praktički nije niti postojala. Naravno tako nije bilo niti odgovarajućeg institucionalnog i financijskog okvira za provedbu te profesionalne rehabilitacije kao ni pravog sustava vještačenja. Stoga ni ne čudi nisko zapošljavanje zapravo osoba s invaliditetom pogotovo na otvorenom tržištu rada. No percepcija o mogućnostima i sposobnostima osoba s invaliditetom lagano se mijenja i postajemo svjesni da osobe s invaliditetom itekako posjeduju znanja i vještine kojima mogu doprinijeti i svojoj samostalnosti ali i zajednici u kojoj žive. No do sada još uvijek nisu bili zadovoljeni svi uvjeti da se osobe s invaliditetom doista i mogu kvalitetno i bez prepreka zapošljavati. Iako se nekada mislilo da je osoba s invaliditetom najjednostavnije zapravo maknuti na društvene margine, ostaviti ih u sustavu socijalne skrbi ili ih poslati u mirovinu, ova je Vlada pokazala da za najranjivije osobe ne samo na tržištu rada nego općenito u društvu stvara dobre temelje i osnovne preduvjete za punu integraciju u društveni život. Ovaj je zakon rezultat općeg konsenzusa između onih koji se taj akt najviše tiče i upravo zato mi ovdje saborski zastupnici imamo i odgovornost prema osobama s invaliditetom da ga jednoglasno podržimo
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre, poštovani državni tajniče! Može jedna digresija na početku. Razmišljam cijelu večer odakle poznajem državnog tajnika i sad mi je sinulo da dolazimo iz istog grada, iz iste škole, pa evo, ovo je samo jedna kratka priča o našem gradu. Željela bih vas pozdraviti, samo sam pozdravila čovjeka. Željela bih vas pozdraviti ispred najsiromašnije županije u Republici Hrvatskoj. To je županija koja je u Domovinskom ratu teško stradala a koju su vladajuće garniture zaboravile i devastirale njezino gospodarstvo u dobro nam poznatim pretvorbama i privatizacijama. Po ulaganjima u županiju i glavni grad Istre očigledno su zaboravili da se nalazi na karti naše zemlje. Da vas podsjetim, to je županija koja se zove Brodsko-posavska županija, a grad se zove Slavonski Brod. To je županija koja je imala gigante "Đuru Đakovića", "Jasinje", "Veterinarsku". To je županija koja je imala BDP-i od preko 10 tisuća eura po stanovniku prije Domovinskog rata. Danas, na našu žalost i najsiromašniji dijelovi Rumunjske imaju veći BDP-i od Brodsko-posavskog koji iznosi mizernih i nedovoljnih 3 tisuće 785 eura. To je županija koja se nalazi na čvorištu puteva, koja je između četiri glavna grada, koja ima plovnu rijeku i obradive površine. To je županija s ogromnim mogućnostima koje se nažalost ne iskorištavaju. Čak je nevjerojatno, možda čak i suludo da se jedan takav izuzetan potencijal sustavno ignorira i zatire. Zašto je tomu tako? Ne znam. U svojoj glavi ne mogu pronaći niti jedan suvisao odgovor. Ne mogu čak ni zamisliti kakav to interes mora postojati i biti u pitanju, koji opravdava takav maćehinski odnos države prema mojoj županiji. Ja ne mogu, ali očito da neki mogu i vrlo dobro znaju koji su to interesi. Vrlo često se spominje jednakomjeran razvoj Hrvatske. Očigledno da se mnogi naši građani pitaju da li je u jednakomjeran razvoj uložiti u Zadar milijarde kuna, dok je Slavonskom Brodu, gradu od 70 tisuća st
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Habijan, pozdravljam vašu inicijativu posebice zato što se odnosi na ovaj kontinentalni dio Hrvatske. Međutim, javnosti radi možda je važno za reći da mi danas ovdje evo raspravljamo o Parku prirode Dinara, konsenzualno ćemo donijeti čini mi se odluku da se to učini i proglasi. Međutim zanimljivo je da sada 11 sati i 23 minute, mi još uvijek nemamo plan glasovanja za danas, pa evo neka javnost zna da možda se malo i rasprava razvlači u tom smislu. Jedino što bi htio reći da ta korist od vaše inicijative treba biti svima i na dobrobit prirode i na dobrobit ljudi, pa jako je važno da uhljebništvo ne bude rezultat vaše inicijative pa da danas sutra zapošljavamo ljude na krivi način i da onda neki ministri, bahati ministri svojom samovoljom recimo ukidaju kao što su i bili kod dr. Ljilje Zmijanović ukinuli presudu Upravnog suda i imenovali opet neku svoju osobu ne bi je uhljebili na tom položaju.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče <PARTY>, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Ovaj tjedan nakon 30.g. je donio dva važna zakona o kojima smo imali mogućnosti raspravljati i u jednom tjednu dvije vrlo važne promjene, promjene koje puno toga govore o zadnjih 30.g. vođenja politike u Hrvatskoj i koliko mi još uvijek kao zemlja koja gradi svoju demokraciju i svoje institucije još uvijek kaskamo jer tek u ovom tjednu sa ta dva vrlo važna zakona mi mijenjamo neke stvari koje se nisu mijenjale posljednjih 30.g.. Hrvatska je mlada zemlja, mlada liberalna demokracija, zemlja koja se još uči i politici i političkoj kulturi, ali isto tako i građenju institucija i nekako stalno mi mijenjamo, međutim te promjene idu dosta spore. Zadnjih 30.g. nam je trebalo da donesemo prvi Zakon o HGK, dakle prvi novi Zakon o HGK. On je postojao '90.-tih godina, ali danas tek mi donosimo prve bilo kakve promjene u smislu funkcioniranja jedne institucije koja se zove HGK koja je važna, koja je važna odnosno trebala bi biti važna za razvoj gospodarstva u ovoj zemlji, ali nažalost u zadnjih 30.g. ona je bila važna sama sebi. Puno je bilo tu primjedbi oko HGK. Osobno sam isto tako doživio i dosta udaraca po pitanju, političkih udaraca po pitanju gospodarske komore, al ono što me danas čini sretnim da ćemo danas upravo izglasavati ono što se zove reforma HGK, nakon 30.g. zakon koji će gospodarskoj komori vrlo jasno poslati poruku, dakle da će poduzetnici birati kako i na koji način će gospodarska komora funkcionirati ubuduće, da će poduzetnici birati hoće li takvu kao što smo ju vidjeli zadnjih godina gospodarsku komoru podržavati ili ne ili će se gospodarska komora morati sama reformirati i zauzeti svoju poziciju na slobodnom tržištu i podijeliti sudbinu sa svima onima koji u biti čine tu gospodarsku komoru zašto ona uopće postoji, a to su hrvatski poduzetnici. Dakle, morat će dijeliti sudbinu na slobodnom tržištu sa svim istim onima koje bi trebala podupirati i ja se nadam da će digitaliza
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče skupštine, poštovane kolegice i kolege, dobro jutro svima. Ja ću malo o udrugama jer očigledno i to je jedan od problema u našem društvu. Udruge su način slobodnog udruživanja građana radi ostvarivanja vlastitih ciljeva te su najbrojnije organizacije civilnog društva koje trebaju imati važnu društvenu ulogu bez namjere stjecanja dobiti ili drugih gospodarskih i procjenjivih koristi. Trenutno je u Hrvatskoj registrirano preko 60 tisuća udruga, a financiraju se mahom iz državnog proračuna, dok nam tvrtke propadaju, broj stanovnika neminovno pada, broj udruga raste, a posebnu kontrolu evidencije o djelatnosti udruga nitko ne vodi. Naime, pravilnikom je propisano da se udruge samostalno razvrstavaju u Registru udruga u jednu ili više područja djelovanja. Financiranje udruga je meta čestih kritika u javnosti, a jedan od glavnih razloga kritika je što većina njih oslanja se samo na sredstva iz državnog proračuna, a često se znaju financirati na netransparentan način. Izvješće pokazuje, koje je dostupno od 2016. kako je samo u 2016. g. za programe i projekte organizacije civilnog društva ukupno iz svih javnih izvora na nacionalnoj i lokalnoj razini dodijeljeno im više od milijardu i 740 milijuna kuna. Potrebno je osobito naglasiti kako se u ovome obuhvaćene sve udruge, a to su primjerice i Dinamo ili HAK, što su definitivno primjeri koje ne bi na prvu svrstali među civilno društvo, ali njihov ustrojstveni oblici definitivno jesu udruge. Naime, osnovna razlika u ovom kontekstu između tvrtki i udruga je vlasništvo i dobit. Tvrtke po tom pitanju su više-manje transparentne i zna se tko donosi odluke, onaj tko ima najveći vlasnički udio. Kod udruga je to kompliciranije jer svaka udruga, uglavnom uređuje proces donošenja odluka svojim statutom. Najčešće su to članovi na skupštini, a ponekad i upravljački odbori, što se sve svodi na igre moći kada je potrebno upravljati tim udrugama. S prihodom većim od 1,1 milijardu kuna, od prodaje roba i pruž
... potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Pred nama je prvo čitanje Prijedloga Zakona o podacima i informacijama u zdravstvu koji ima temeljnu zadaću da postigne ujednačenost i dosljednost u prikupljanju, korištenju i razmjeni zdravstvenih podataka i informacija, što je preduvjet za učinkovito djelovanje ukupnog zdravstvenog sustava, a to se posebno može učiniti kroz njegovu djelotvornu informatizaciju. Ovim Prijedlogom Zakona osigurava se provedba Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. godine o statističkim podacima zajednice u javnom zdravlju, te o zdravlju i sigurnosti na radnom mjestu. Koliko je ovo bitno mogu i osobno svjedočiti, kolika se racionalizacija i ušteda postigla kad je uprava najveće zdravstvene ustanove u istočnoj Hrvatskoj uvela bolnički informacijski sustav koji je bilježio sve dijagnostičke, terapijske postupke, uveo adekvatnu naplatu participacije, povezao i druge informacijske sustave u jednu cjelinu te tako ubrzao donošenje kvalitetne odluke o pravom smjeru liječenja naših bolesnika. Moram napomenuti da se ovakvim načinom rada omogućila i bolja privatnost bolesnika što nam nalažu i drugi zakonski propisi jer se ovim postupkom smanjuje povećana potreba za administrativnim osobljem u našim ambulantama. Time se išlo isto tako i u smjeru smanjivanja nemedicinskog osoblja što je svakako jedna od preporuka i smjernica kako resornog ministarstva, tako i nastojanja europske zdravstvene administracije. U konačnici sve to svakako ima i učinka na fiskalno poslovanje ustanove kojima smo na čelu. U Nacionalnoj strategiji razvoja zdravstva 2012.-2020. prioritet u strateškim razvojnim pravcima i mjerama svakako je integriranje i standardizacija zdravstvenih podataka i informacija, te ujednačavanje stupnja informatiziranosti u zdravstvu. Na tragu toga pokrenuli smo projekt informatičke povezanosti KBC-a sa lokalnim bolnicama i domovima zdravlja, te smo time smanjili potrebu za dupliranjem p
Poštovane dame i gospodo. Prije desetak dana u ime Kluba izrazio sam nezadovoljstvo zakonima iz zdravstva, a danas konstatiram da je najveća zamka ove zdravstvene reforme njezina nedorečenost. Ispada da je formalno sve isto. Malo smo presložili samo zakone. Više nije u 18 i 19, sad je to malo niže, ali suštinski je velika razlika. Zašto? Pa zbog toga što će ova 4 zakona koja su pred nama u 85 podzakonskih akata regulirati zapravo suštinu zdravstva. Ne znam da li je to nužno? Nisam zdravstveni radnik da o tome sudim. Dakle da li baš sve treba propisivati podzakonskim aktima? Da li liječnika treba učiti tehnologiji rada ili se tamo krije nešto što se zovu ograničenja? Ako ograničenja idu u smislu da se smanje čekanja, da se dadu nekvalitetniji lijekovi, da bude što manje recepata, da bude što manje uputnica. Prema tome ako ograničenja idu u tome da se manje štiti zdravlje ljudi onda smo energično protiv toga. Prema tome prodaje nam se mačak u vreći, a mi bi htjeli da vidimo tog mačka. Ovdje se cijelo vrijeme priča o generičkim lijekovima. Ja ću vam nešto reći što nisam prošli puta želio reći. Ovu, zimus, ovdje za govornicom dva puta sam se izvinuo jer nisam mogao govoriti. Prehlada dakle i dobio sam kapljice i za uho i za grlo i za nos i inhalatore i nakon mjesec dana otišao sam kod liječnika i rekao sam pa zar postoji lijek da se izliječim? Da, postoji. Košta 219 kuna i nije na listi lijekova. Za 3 dana sam bio zdrav. Evo gospodo to je razlika u listi lijekova. Prema tome generici su jedno, jedno u teoriji a drugo evo u praksi. Teoretski se ne umanjuje paket zdravstvene zaštite ali se postavlja pitanje da li možemo održati njezin kvalitet i dostupnost. Mi smo bili prisutni i u radionici. Dali smo primjedbe. Međutim te primjedbe nisu uvažene. Čak je ispalo ovako da imamo neki posebni interes. Kakav ja imam interes da zastupam jedan ili drugi lijek? Međutim sada izlazimo sa amandmanima. Vidjet ćemo da li će biti volje da se ti amandmani i riješe. Smatramo da ocjena sto
Poštovane kolegice i kolege, osobno mislim da porezna presija uopće nije dobra ni za koga. Naravno za građane prije svega i bogate države koliko ja vidim imaju male poreze, veći obrtaj, veću potrošnju, a siromašne države imaju veće poreze i taj pristup nas neće daleko dovesti. Njega doživljavam tako palijativnim mjerama u situaciji kada imamo deficit, visoku zaduženost, na žalost malu proizvodnju, mali broj zaposlenih. Kod nas se nezaposlenost kreće, gledajte tamo Ameriku kad su bili izbori. Tamo se raspravljalo o ne znam 8% nezaposlenih pa su se tresli jedan kandidat, drugi kandidat. Kod nas su to na žalost puno veći brojevi. Pa na žalost nije bolje ni u ostalom dijelu Europe jer je cijeli sustav pomalo krivo postavljen. Ali dobro, sada ne bih puno o sustavu. Mislim da neke poreze donosimo sa zakašnjenjem a neke krivo. Ali tu nema eskulpiranja ni s jedne strane sabornice. I jedni i drugi su donosili krive. Osobno smatram da uopće nije dobar porezni sustav koji se i mijenja svaki čas. Porezni sustav u kojem se trošarine na iste stvari mijenjaju svake godine. Ali to je kod nas tako. Primjerice onaj prijašnji zakon je po meni sa zakašnjenjem. Što bi rekao Rojs kako je ono bilo "Tko je jamio, jamio". I sad ćemo mi uspoređivati imovinu od danas unazad par godina. Oni koji su riješili bez pokrića i nabavili imovinu vi dobro znate da se novac u zemljama kao što se u tranziciji najbolje pere prljavi novac kroz nekretnine i taj dio je u Hrvatskoj obavljen. A sad ćemo istraživati i usporedbu prihoda i imovine. Inače se slažem s tim. To je trebalo odavno već i učiniti. I znate vi ono kako se kaže kad se obogatiš, kažu prvi milijun uvijek moraš ukrasti. Nisi ga zaradio. Tako je to i sa tim porezima. I gospodin Škegro kad je uvodio porez onaj od, prvi onaj PDV kad je dizao i sjećam se dobro njegove izjave kad su digli ljudi viku i galamu onda je rekao što se bune ovi umirovljenici ili tako nešto. Neka stave u funkciju svoju imovinu. Jel' se vi sjećate te izjave njegove? Onda je
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Doista u Ustavu piše kako sve ono, da ne ponavljam što piše u članku 52. od mora pa do nekretnina i stvari od osobitog kulturno, povijesnog i tako dalje značenja, gospodarskog i sve ostalo, treba biti zaštićeno. Postoji Zakon o zaštiti kulturno-povijesne baštine pa se postavlja vrlo jednostavno pitanje onda. Ako bi to bilo točno šta ste vi izgovorili gospođo Bagić, kako se onda dogodilo da je rodna kuća najvećeg hrvatskog slikara Vlahe Bukovca u Cavtatu prodana strancu, ali ako želite prodati njegovu sliku strancu, onda to ne možete, jer vam to zakon brani. Hvala lijepo.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana pravobraniteljice sa suradnicama, kolegice i kolege. Tijekom 2014. godine zaprimljeno je 1595 novih prijava povrede prava djece što je 159 prijava više nego prethodne godine, odnosno radi se o trendu koji iz godine u godinu raste što može bit uvjetovano ne isključivo kršenjem dječjih prava već i osviještenosti o pravima djece i načinima njihove zaštite. U izvješću se pozitivno govori o poboljšanju prava djece, no istovremeno ukazuje se na slabosti sustava, prije svega socijalne skrbi, pravosuđa i obrazovanja gdje postoji mogućnost poboljšanja odnosno djelovanja svih relevantnih dionika u društvu. Naglašena je važnost sustava cjeloživotnog obrazovanja čime bi se poboljšale kompetencije stručnjaka koji rade sa djecom u području socijalne skrbi, pravosuđa, zdravstva i obrazovanja gdje se pravobraniteljica osobito zalaže za uspostavu sustavu licenciranja rada i provjeru sposobnosti za odgojno-obrazovni rad. Također se zalaže za jačanje suradnje i koordinirano djelovanje tijela koja sudjeluju u postupcima zaštite dobrobiti djece. Izvješće naglašava i nekoliko važnih događaja i tema koje su obilježile ovo izvještajno razdoblje. U prvom redu to je pitanje dječjeg siromaštva koje kao posljedica dugotrajne gospodarske krize sve prisutnije, no navodi se samo na deklarativnoj razini odnosno da se očekuje veća socijalna osjetljivost države. Izostala je preporuka Ureda pravobraniteljice u odnosu na odluku da se problem siromaštva djece, odnosno nemogućnosti osiguranja školskih obroka i prijevoza riješi kroz financiranje udruga civilnog društva iz lutrijskih sredstava umjesto sustavnom strategijom i poduzimanjem mjera iz nadležnosti dva resorna ministarstva. Ovakav pristup problemu siromaštva djece dovodi do daljnje diskriminacije i povreda načela jednakih mogućnosti, obzirom na kriterije i ravnomjernu dostupnost pružanja usluga. Najveći broj povreda odnosi se na povrede prava djece na život uz roditelje i roditeljsku skrb, odnosno ostvarivanj