EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo bio sam u dilemi dal da prvo promašim temu ili da krenem po temi pa ću prvo po temi. Radi se o tome da ovaj članak, odnosno Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o arhitektonskim i inženjerskim poslovima, na neki način sam dužan reći kao predsjednik odbora, mi smo na odboru imali goste, a to su bili ljudi iz Komore inženjera prometa koji traže radno pravan status sa drugim inženjerima, znači arhitektima, inženjerima strojarstva, elektrotehnike i građevine kojih sada u ovom zakonu nema. Pa evo javnosti radi, tu je i ministrica koja je odgovorila pa vjerujem da će to reći u završnoj riječi, da će se to urediti kada se bude radio krovni zakon, a ovi zakoni podredno proizlaze iz, s time da ista nije rekla da će se to sigurno urediti pozitivno, ali da će se uređivati pa bi bilo dobro da čujemo eventualno zbog tih ljudi da li oni mogu biti u tom društvu ili ne mogu i zbog čega ne mogu jer to nije prvi put da inženjeri prometa traže status kakav imaju i ostali, imaju također svoju komoru kao i ostali itd. Kažem ovo je zakon, ova dva zakona su praktično o ciglama ili da ne kažem o betonu i željezu i o inženjerima, a nisu o bespravnoj gradnji. A istina, inženjeri imaju veze s tom bespravnom gradnjom jer sad su oni angažirani najčešće za projekte legalizacije odnosno rade ove snimke stanja itd. Kad je bio taj zakon ja mislim da sam govorio i to ću ponoviti ovdje, mislim da je sramota da nismo stavili veće naknade za bespravnu gradnju, za tu legalizaciju, kao i za veću komunalnu naknadu odnosno vodni doprinos, da se plati neka kaznena priča. Ja ne mogu shvatiti uopće teme i teze i ljude koji kažu da su morali bespravno graditi. Ma tko je morao bespravno graditi? U Hrvatskoj ima daleko više neizgrađenog građevinskog područja još dan danas, ima neizgrađenog građevinskog područja. Istina, nisu ovi svi objekti što netko misli bespravno građeni kao bez dozvole, oni imaju dozvolu ogroman dio objekata je dodao kat ili je dod
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Saborski zastupniče zahvaljujem vam na vašem pitanju, iako mislim da sam danas u odgovorima koje sam do sada davao već dobrim dijelom odgovorio na ovo što me pitate. Dakle, činjenica je da je proračun definiran u 12. mjesecu. Činjenica je da u 12. mjesecu iako smo bili svjesni onoga što dolazi i efekata krize, da smo i mi kao i Europska komisija, Svjetska banka, Međunarodni monetarni fond ipak bili u svojim prognozama stopa gospodarskog rasta optimističniji nego što to danas doista se i događa. Upravo zbog toga, dakle proračun koji smo i ovdje u visokom domu u Hrvatskom saboru prezentirali podrazumijeva i sadrži puno veće prihode nego što će u stvarnosti oni biti i ostvareni. Činjenica je da zbog toga idemo u rebalans državnog proračuna i da je to jedna od najvažnijih ili ako baš hoćete najvažnija od ovih antirecesijskih mjera koje su do sada primijenjene. Taj rebalans državnog proračuna ide u smjeru da se prije svega itekako je stavljen naglasak na to ostvare uštede gdje god je to moguće po kojem god ministarstvu je to moguće. Kao što smo i nedavno prezentirali za sada uštede po ministarstvima su na razini od oko 2 milijarde, nešto iznad 2 milijarde kuna. Da bit će još razgovora i pregovora i kontakata između koordinatora gospodina Šukera, Ministarstva financija sa ostalim ministarstvima samo s jednim ciljem da se ostvare dodatne uštede. A to za posljedicu mora imati što je moguće više uravnotežen državni proračun, odnosno što je moguće niži deficit državnog proračuna. Ako ste dobro pročitali članak objavljen u “Večernjem listu“ onda ste mogli primijetiti, a ja sam i sljedeći dan vrlo jasno se očitovao o tome da se ne radi o mjerama kje bih ja izmislio, nego o mjerama o kojima se do sada razgovaralo na Ekonomskom vijeću i uopće nije bitno s koje strane i od kojeg člana Ekonomskog vijeća, koja od pojedinih predloženih mjera dolazi. Ja sam naravno član tog Ekonomskog vijeća. Dakle, govorio sam o tome kakve su sve mjere se s
Hvala lijepa. Ja bi poštovanoj zastupnici replicirana najprije da udomiteljstvo i udomitelj nikada nije mogao imati zaradu, ali nikada. I ja zato zahvaljujem svim udomiteljima, koji su svojim radom zapravo pomogli djeci, zarade tu nije bilo. Ako je slučajno se dogodio slučaj, ja ga nisam čula. Nadležni Centara za socijalnu skrb bi reagirao, ali ne može ni reagirati jer tu zarade nije moglo biti. … A vi ste me, ok, ok uredu je. Dakle, što se tiče opet stručnosti ja opet kažem i ponavljam ljubav, empatija prema djeci je najveća struka koja može postojati. A što se tiče pomoći djeci koji idu u školu, zato i postoji suport nadležnih Centara za socijalnu skrb da organiziraju pomoć ukoliko je djetetu pomoć potrebna. A što se tiče profesionalnih udomitelja, udomiteljstva, ja ovdje kažem profesionalno udomiteljstvo će se sigurno dogoditi, al u ovom trenutku svako dijete, bilo ono sa teškoća u razvoju, bilo sva ostala djeca ukoliko im je potreban smještaj u obitelji udomitelja, oni su odmah smješteni.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Programskog vijeća, poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Najprije nekoliko riječi o obrazloženju Vlade zašto ne prihvaća izvještaj Programskog vijeća. Centralno mjesto kaže da sadržaj nije bio dobar, bez jedne rečenice obrazloženja, šta je to bilo loše i šta je to bilo krivo, ne temelju čega bismo mi zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora mogli kazati Vlada ima pravo ili Vlada ima krivo. Ovako vi od nas očekujete da se opredjeljujemo po tome da li vjerujemo Vladi ili ne vjerujemo Vladi, da li podržavamo Vladu ili ne podržavamo Vladu. Prema tome, mislim da ste dužni iz poštovanja prema ovom Visokom domu napraviti obrazloženje svojega mišljenja. Jer to je ocjena na temelju koje zastupnici trebaju donositi svoje odluke ili raspravljati. Ja ne znam što je sporno po mišljenju Vlade u ostvarivanju programa HRT-a a što nije Programsko vijeće na vrijeme uradilo. Dakle molim vas, plediram na Odbor, iako vidim da on za to sluha nema, plediram na zastupnike i zastupnice ovog Sabora da naučimo Vladu da poštuje ovu instituciju posebno u slučajevima od javnoga interesa kao što je i javna televizija, kao što su javna poduzeća za koja vidimo da postaju stranačko, partijaka pljenovi. Nije nikakva tajna da se već godinu dana po hodnicima na Prisavlju govori sada kada mi dođemo vidjeti ćete vi svoga Boga. Kakav je to, kakvo je to stanje u javnim institucijama tko god da to govori, bio lijevi ili desni. Zar su izbori revolucije? Zar su izbori prevrati? Zar se tako odnosi prema vitalnoj instituciji kao što je nacionalna televizija? Ili prema bilo kojoj javnoj ustanovi ili javnom poduzeću? A odnosi se. Jedanput zbog novca a drugi put zbog utjecaja. I kao zastupnici u ovom Saboru i kao klub želim reći ovdje to nije u skladu sa Ustavom, to nije u skladu sa osnivačkim aktom, to nije u skladu sa programskim načelima HRT-a za koje smo mi zaduženi. Kada se smjenjuju vlasti, smjenjuju se suptilne stvari u normalnim okolnost
Poštovani potpredsjedniče, ministrice, zastupnice zastupnici. Na početku načelno, raspravu o ovom zakonu, ne treba u smjerati na manipulaciju roditeljskim sentimentima, te raspravu o težini učeničke torbe, nešto kao što smo čuli poput negdanje rasprave o teži, tj. o cijeni kilograma mozga. Ovaj zakonski prijedlog, samo je jedan od derivata ili djelić mozaika onoga što poznajemo kao Milanović, Budak, Jokićevo nedonošče zvano cjelovita kurikularna reforma ili hrvatski cjelovita kriknula reforma informatičkim meta jezikom ili novom govorom rečeno CKR nešto poput … i slično. Što je to cjelovita kurikularna reforma ili CKR. Riječ je tek o franšizi globalnoga međunarodnog ideološkog i kolonizatorskog obrazovnog koncepta unutar kojega su Hrvatska i hrvatskog obrazovanja tek maleni dio širega bojnoga polja. Zbog kratkoće vremena, pojednostavljeno ali suštinski bez obzira je li riječ o SAD-u, Hrvatskoj, Velikoj Britaniji ili Francuskoj, riječ je o dugotrajno osmišljavanom projektu, dalekosežne preobrazbe ili dekonstrukcije, tradicionalnoga i humanističkog, europskog, obrazovnog ideala, sumjernog na odgoj, vrline i stjecanje znanja, prema školstvu usmjerenom na ideologemen, tzv. održivog razvoja i tzv. ishoda učenja, tj. prema školstvu, koje će masovno proizvoditi rodno osviještene fah idiote, točnije potpune idiote i poluinteligentne kao tržišne podanike sukladno stanovitim protuhumanističkim ili transhumanističkim društvenim idealima. To je okvir unutar kojega treba prosuđivati svaki obrazovni nacrt koji će izaći iz retorte ministrice Divjak kao izvršiteljice obrazovnog amaneta gospodina Ivana Vrdoljaka, hrvatske moralne vertikale te intelektualne i akademske gromade sažetog u njegovoj razdjelničkoj bilbord mudrosti, koja glasi, citiram, danas sigurniji nego ikad, na reformi obrazovanja se lomi budućnost RH. Biti će je, makar mi to bilo zadnje što ću učiniti u politici. Moćno rečeno, gramatički sasvim u duhu očekivanog ishoda učenja hrvatskog jezika po CKR Dakle, konkretno,
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospođo zastupnice sa suradnicama, kolegice i kolege. Već su prethodnici govorili o tome da je ovo po prvi puta pred parlamentom izvješće o radu ureda zastupnice RH pred Europskim sudom za ljudska prava i vjerujem da dijelimo zadovoljstvo da možemo o toj temi razgovarati na plenarnoj sjednici, da možemo se očitovati o izvješću i navodima koje ono sadrži, da se upoznamo s radom jedne značajne institucije koja rekao bih i nakon više godina postojanja još uvijek traži svoje najbolje pozicije ili najbolje mjesto u našem sustavu. Naime, primijetili ste siguran sam da je ured mijenjao svoj status svojedobno radeći unutar Ministarstva pravosuđa a kasnije izdvojen u možda ne najsretniji naziv ali stručne službe Vlade RH. Međutim, to ta pozicija ureda mislim da je značajna za njihov rad pa bih i počeo naše očitovanje na ovo izvješće s onim što mislimo da je izuzetno važno i što sve pretpostavljam pokazalo zbog čega se i našlo u ovom izvješću o mogućnostima rada ureda zastupnice, citirat ću sa stranice 10 rekao bih zaključak: "Za kvalitetniju suradnju ureda i državnih tijela iz drugih grana vlasti potrebno je da poslovi zastupanja budu uređeni propisom na razini zakona a ne uredbom kako je to sada uređeno, budući da se uredbom ne mogu propisivati obveze prema drugim tijelima izvan kruga izvršne vlasti." Kada pročitate izvješće, kada vidite strukturu predmeta koji se nalaze pred uredom i kada vidite opseg, obim poslova kojima se ured bavi, onda je svima jasno da ured mora dobiti nadležnosti i prema ostalim, rekao bih tijelima izvan samog kruga izvršne vlasti da bi mogao adekvatno, što je vrlo bitno u njihovom postupku, na vrijeme i argumentirano odgovoriti na sve ono što se kao posao nalazi pred uredom. Zbog toga bih evo apelirao i sa naše strane da umjesto da status ureda uređujemo uredbama Vlade, da se priredi propis, zakon koji bi odredio način rada, strukturu pa ona i financiranje ureda za zastupanje RH pred Europskim sudom. To se mo
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Mandiću rekli ste u svojoj raspravi: "Da ne bi htjeli otvarati nova pitanja jer ukoliko ovdje napravimo ustupak da na jedan drugi način se pozicioniraju i mjesto Komarevo i Gaćelezi ili četiri naselja u zaleđa Vodica. Taj put otvaramo prostor nepravde prema velikom broju mjesta jedinica lokalne samouprave i uprave koji su bili na prvim linijama i koji su padala. Ne bih se složio s tom konstatacijom nego s tim umanjujemo nepravdu, ja se slažem da ju nismo u potpunosti ispravili i da još ima naselja koja su izostavljena kod ovog popisa, ali činjenica je da smo umanjili nepravdu. A drugo, vezano za ovaj prijedlog koji je uputila Vlada postavljam pitanje vama ali nemam ništa protiv ni da mi zamjenik odgovori ili njegovi suradnici, što se to mijenja sa ovim zakonom, što će sad omogućit što do sad nije odrađeno? Konkretno, ako je kuća koju APN otkupio na raspolaganju, ako je ona prazna, ako ima čovjek koji je zainteresiran za najam te kuće, za ulazak u nju ima sve preduvjete koji su to razlozi bili da APN do sad mu to nije omogućio i da se to toliko dugo čeka, to je stvarno dug period, a sad će ovaj zakon tu nešto promijenit. Sam zakon tu neće promijenit ništa, to je u pitanju da li se držimo zakona ili se ne držimo, odnosno da li po njima postupamo ili ne postupamo.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Dopustite mi molim vas da na početku još jednom izrazim sućut obiteljima koje su ostali bez svojih najmilijih u ovom potresu koji nije samo katastrofa nego je i tragedija. Isto tako dopustite mi molim vas da sa ove govornice zahvalim vatrogascima, policajcima, vojnicima, pripadnicima Crvenog križa, medicinskom osoblju, svim volonterima, svima onima koji su sudjelovali i koji još uvijek sudjeluju u uspostavi normalnog života na području koje je pogođeno potresom. Drago mi je da je većina klubova zastupnika raspravljala u istom smjeru, u onom smjeru i cilju koji nam je zadao predsjednik Vlade RH, g. Andrej Plenković u svom uvodnom izlaganju kada je rekao da očekuje da u Hrvatskom saboru raspravimo sva rješenja i da konsenzusom donesemo najbolje rješenje koje će ići u korist stanovnika koji žive na potresom pogođenom području, dakle osobito Siščanki i Siščana. Od prvog trenutka kada sam primio nacrt prijedloga zakona, u komunikaciji sam s kolegama u klubu <PARTY>-a sa predsjednikom Vlade i s ministrima upravo iz razloga što je zakon nejasan i nedorečen u pogledu Siska, čak prema nekim tumačenjima i ovaj postojeći prijedlog zakona obuhvaća Sisak i Sisak bi išao isto tako u financiranje, 100%-tno financiranje od strane Vlade međutim i naš zadatak je ovdje da raspravimo i na ponudimo možda neko jasnije rješenje koje će sa sigurnošću ići u korist stanovnicima koji žive na potresom pogođenom području. Dopustite mi sada da vam iznesem nekoliko podataka koji se tiču konkretno Siska. Dakle, ovaj potres je proglašen katastrofom zato što je bio puno jači i puno razorniji od potresa u ožujku prošle godine. ovaj potres je izazvao isto tako i veliku materijalnu štetu na području grada Siska. Dakle, grad Sisak ima višestambene jedinice, kada se stani jedna žuta oznaka na ulaz zgrade koja ima 5 katova i 4 stana po katu, to znači da je pogođeno 20 kućanstava, 20 obitelji. Za razliku mo
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući. Čl. 238. je povrijeđen, kolega Zekanović omalovažava sve nas zastupnike. Prvo, izvrće stvari dakle uopće ovdje nije bilo govora o tome da neko ne bi osudio pedofiliju, to uopće nije sad riječ u ovome zakonu, dakle skreće s teme. To je jasno napisano u čl. 238. predsjedavajući. Dakle, ovdje govorimo o <PARTY>P-u pa se onda držite teme. I drugo, nemojte izvrtati i omalovažavati ono što je neko govorio. Pedofilija je za svaku osudu, ali sada govorimo o drugom zakonu i dajte se držite toga ak ste već priljepak <PARTY>-a. Hvala.
Poštovane kolegice i kolege, ja neću dugo dužiti o ovom zakonu. Prije svega definitivno je pohvalno da Vlada donosi ovakav zakon i pohvalno je da se ukida ovime Zakon o elektroničkom potpisu, jer u stvari ova uredba EU, Europske komisije koja sa svim onim što ona donosi na neki način nadopunjuje nedostatke koje smo mi u našem zakonodavstvu imali na temu elektroničkih potpisa i svega ostaloga. Ja bih baš htio reći da jedna stvar koja je napravljena još kad smo radili tamo 2013., četrnaeste projekt e-građani to je bio ovaj elektronički pečat koji ste spomenuli. Tada u našem zakonodavstvu elektronički pečat nije bio nešto, uopće nije postojao kao takav. Međutim, mi smo onda napravili po prvi puta u sustavu e-građani elektroničke dokumente što se danas pokazalo kao jedna od najboljih elektroničkih usluga koje RH u Ministarstvu uprave općenito u javnoj upravi ima i najviše korištene usluge. To su elektronički izvadci, rodni listovi, potvrde o prebivalištu, boravištu i sve ostalo. I onda ono što je napravljeno tada znajući na neki način da će do ovoga doći na te dokumente smo stavili u toj tadašnjoj Vladi ono što se danas zove elektronički pečat. I u tom momentu ta stvar, takvi dokumenti nisu bili u potpunosti definirani zakonom. Međutim, Vlada i sva tijela javne uprave su se de facto dogovorili da to bude nešto što će biti opće prihvatljivo jer je to nešto što će definitivno doći. I evo danas smo dočekali i taj dan da u principu posredstvom jednostavno uzimanja uredbi i prihvaćanja uredbi Europske komisije ti dokumenti postaju definitivno pravno valjani. I ono što je de facto jako bitno u svemu tome i ova uredba i ovaj zakon u stvari umnogome olakšava budući rad sa elektroničkim potpisima, sa elektroničkim dokumentima i sa elektroničkim uslugama. I mislim da iduća stvar koja bi trebala temeljem prihvaćanja ove uredbe i definiranjem ovoga novoga zakona na neki način, trebalo bi definitivno napraviti kako bi se to reklo jedan preustroj ili ponovo pregledati kompletan ZUP,
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući. Uskoro će godinu dana kako su društva za upravljanje obveznim i mirovinskim fondovima dostavila izvješće za 2019. pa skoro slijedi rok za dostavu ovakvim izvješća i za 2020. Međutim, vladajuća koalicija još nije našla za shodno da ova izvješća stavi na dnevni red Sabora što jasno govori o odnosu prema ukupnom mirovinskoj politici. Više puta smo za ovom govornicom upozoravali na iznimno teško stanje u kojem se nalazi naš ukupni mirovinski sustav te nepovoljne trendove koji ga tek očekuju u godinama koje slijede. Znamo da velika većina naših umirovljenika teško živi s mirovinama koje u prosjeku jedna dosežu 40-ak posto prosječnih plaća. Od skoro 40 milijardi kuna potrebnih i za tako male mirovine, samo polovina se skupi kroz mirovinske doprinose dok se deficit odnosno druga polovica namiruje iz poreza i ostalih proračunskih prihoda. Ovakva situacija je višestruko štetna. S jedne strane nema prostora za nužno potrebni pomak u prihodima naših umirovljenika a sa druge strane zbog deficita od 20-ak milijardi kuna kojega treba namiriti iz ostalih proračunskih prihoda, nisu moguća značajna porezna rasterećenja građana i gospodarstva čemu bi se dodatno potaknuo gospodarski rast. Nalazimo se u začaranome krugu koji nas zbog nepovoljnih demografskih trendova vuče u daljnje zaostajanje. Prije nekoliko godina Europska komisija izdala je dramatično upozorenje kako će na razini EU zbog sve dulje životnog vijeka i nepovoljnih demografskih trendova do 2060. prosječan broj radnika po umirovljeniku pasti sa 4 na 2 što će ozbiljno ugroziti održivost mirovinskog sustava članica. Po tome kriteriju, mi smo zemlja koju je vladajući duopol lansirao duboko u budućnost jer mi već danas imamo samo 1,2 zaposlena po umirovljeniku. Na nekim područjima poput stradale Banovine, ovaj omjer je i prije potresa bio jedva 1:1. U istom dokumentu, Europska komisija snažno se zalaže za poticanje privatne štednje u mirovine pogotovo u zemljama koja su
Hvala g. potpredsjedniče. Pa dakle, mi ovim amandmanom zapravo želimo upozoriti hrvatsku javnost, želimo preusmjeriti zapravo tijek, dakle želimo staviti u fokus hrvatske javnosti ovaj zakon. Nevjerojatno je da se ovaj zakon donosi na tako brzi način, volio bih da se određeni hrvatski zakoni koji se tiču hrvatskih građana donose po takvoj proceduri, dakle da odmah počinju djelovati. Dakle, ovdje se radi o zakonu koji 4 milijuna kuna dodjeljuje određenoj političkoj stranci i možda ovim silnim novcima, ovim silnim novcima koji su procurili kroz različite ruke, 4 milijuna kuna puno ne izgleda. Međutim, 4 milijuna kuna je poruka, poruka hrvatskim građanima, da ćemo donijeti sve zakone, dakle sve zakone koji se tiču dakle našeg interesa, u vrlo brzoj proceduri i da će to biti dakle .../nerazumljivo/... dakle donešeno, a što se tiče hrvatskih građanina i što se tiče zakoni koji bi poboljšali život hrvatskih građana, to stoji u ladici. Samo da podsjetim kad već govorimo o financiranju političkih stranaka, da podsjetim, dakle, da smo prije dvije godine, kad smo bili dio vlasti, rukama i nogama se borili za amandman koji političkim strankama ukida 15 milijuna kuna, tih 15 milijuna kuna se odnosilo i na stranku <PARTY> između ostalog i dodjeljuje Hrvatskoj znanosti. Vjerujem da od tih 15 milijuna kuna, da se stvorila nova vrijednost, a da ovih 4 milijuna kuna će se samo stvoriti vrijednost za jednu političku stranku, a to ste vi, tražim glasovanje.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo pred nama se danas nalazi drugi zakon iz nadležnosti Ministarstva zdravstva Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lijekovima. Naime, predloženim izmjenama u zakonu planira se osigurati financijska stabilnost zdravstvenog sustava te uređivanje tržišta lijekova. A jednako tako predloženim izmjenama zakona uspostavio bi se i novi sustav određivanja cijene lijekova koji se izdaju na recept i tko je nositelj odobrenja za stavljanje lijeka u promet namjerava staviti u promet u Republici Hrvatskoj. Nadalje, predloženim izmjenama zakona uspostavio bi se novi sustav određivanja cijena lijekova na recept na način da Agencija za lijekove i medicinske proizvode utvrđuje najvišu dozvoljenu cijenu lijeka na recept na hrvatskom tržištu te izračunate cijene redovito objavljuje na svojim mrežnim stranicama. Istodobno bi se zavodu omogućilo povoljnije ugovaranje cijena lijekova sa nositeljima odobrenja za skupe inovativne lijekove, a time i uvrštavanje novih lijekova na listu lijekova zavoda, a zdravstvenim ustanovama u Republici Hrvatskoj omogućila bi se u slučaju potrebe nabava i kupovina lijeka koji nije stavljen na listu lijekova zavoda po definiranoj cijeni koja ne smije biti veća od najviše dozvoljene cijene lijeka izračunata od strane Agencije. Naravno da pohvaljujemo ovaj način rada i ovakav način promišljanja jer u konačnici kao i što je rečeno omogućuje se za pojedine zdravstvene ustanove nabava lijekova po jeftinijoj cijeni što je dakako velika i bitna stvar, jer i u današnjoj raspravi je bilo dosta prigovora i dosta napomena kako zdravstvene ustanove definitivno u svom cjelokupnom troškovniku imaju velika izdvajanja za lijekove. I na kraju, ušteda je bitna jer je važno naglasiti da za provedbu ovoga zakona nije potrebno osigurati nikakva dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu u Republici Hrvatskoj. Pa prema svemu navedenom Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podr
Hvala gospodine predsjedniče. Pa svakako kolega Antešić da treba pohvaliti ovu Vladu što toliko ulaže u izgradnju novih brodova a isto tako je Jadrolinija osnažena novim brodovima. Sigurno da će biti na domaćem tržištu konkurentnija i ne vidim razloga zašto bi se trebala bojati nekih malih brodara koji će se na tržištu pojaviti sa starim brodom ili neće imati eventualno što je zakonom predviđeno zamjenski brod. Dapače, mislim da će ovim ulaganjem se samo povećati kvaliteta prijevoza na našem Jadranu. Hvala gospodine predsjedniče. Prije svega kolega Stazić ja uopće nisam u svojoj raspravi govorila o potrebi, da će biti potreba uvađanja novih linija. Osim toga što se tiče San Marina ja ne kažem da je to dobra konkurencija, a izuzetak ne čini pravilo.