EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Heffer svojom ste me raspravom potaknuli na jednu repliku. Mene isto također odgovor Vlade da nema dovoljno sredstava za visoko obrazovanje totalno nepojmljiv, neprihvatljiv, čak mi se čini i neodgovoran, neracionalan i zapravo neshvatljiv. I sad zašto to govorim? Pa današnji studenti i današnja mladost, današnja generacije to su zapravo temelji ove Hrvatske države, to su temelji budućnosti naše. To su budući premijeri, ministri i pokretači gospodarske aktivnosti. To su budući liječnici, to su budući inženjeri, graditelji i političari koji će voditi ovu zemlju. Pa zar nam nije u interesu da stvorimo najbolji i najkvalitetniji kadar? Zar nam nije interes da stvorimo jako dobar temelj danas da bi sutra naša zemlja i naša država bila što ljepša, da živimo u što većem blagostanju, da krenemo u jednom smjeru zapravo znanja i da se izvučemo iz ove krize. A ovaj odgovor da nema novaca totalno vodi nas u jednom krivom smjeru, vodi nas u ponovne krize, što moralne, što društvene, što gospodarske. Visoko obrazovanje nam se čini kao prioritet jedan za kojeg mora biti uvijek novaca i u ratu i u miru i u krizi i kad nije kriza. Mislim da je to odgovornost svih nas. Mislim da danas jako malo nas je uopće svjesno te situacije i ne znam uopće koliko smo mi svjesni koliko zapravo danas, sada u ovom trenutku odlučujemo o budućnosti naše zemlje i svih nas.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Ja bih htio samo par riječi reći vezano za ovaj čitav paket zakona jer puno toga je rečeno u replikama, u diskusijama, u svemu ostalom što jest. Ja dolazim iz gospodarstva i znam u kakvom stanju se gospodarstvo nalazi i kako na koji način poslujemo i što radimo da bi preživjeli i zadržali radna mjesta. Također želim vjerovati da ovaj paket zakona o kome mi sad trenutno raspravljamo će donijeti nove investicije, da će donijeti nova radna mjesta. Nije nama drago i nije ni meni drago povećanje PDV-a na 25%. Ali, ako će povećanje PDV-a na 25% prijedlog poreza izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit, prijedlog izmjena i dopuna o konačnom prijedlogu Zakona o porezu na dohodak donijeti nove investicije koje vjerujte da su u RH praktično stale ne bude li novih investicija, ne bude li novih povećanja, nove vrijednosti, ne bude li novog zapošljavanja neće biti sve skupa dobro. Zadržao bih se na prijedlogu Zakona o porezu na dohodak. Tu je Vlada donijela danas određenu odluku vezano za poboljšanje određenih struktura vezano za jedinice lokalne samouprave. Ja se nadam da će to biti uravnoteženo jer postoje male jedinice lokalne samouprave koje jednostavno ne mogu da prežive ukoliko se ne bude moglo pomoći. Isto tako apeliram na i Ministarstvo financija i na sve ostale koje mogu da naprave da sve ono što možemo naći u rezervi u proračunu, peglali smo ga koliko smo mogli, da uputimo u investicije. Želim vjerovati da je ovo prvi paket zakona koji će donijeti nove investicije RH i nova radna mjesta. Vidjet ćemo njegov odraz za 6, 7, 8 mjeseci što će se dogoditi. Isto tako na svim odborima danas je bio proračun i većinom je u 99% slučajeva to prošlo. Želim vjerovati da ćemo donijeti nove zakone koji će donijeti nove investitore jer mi imamo puno zakona ovdje koji ne privlače nego odbijaju investitore. I to nije dobro. Mi moramo jednostavno pokušati izmijeniti kad su u pitanju i građevinsk
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke smatra da je ovaj paket Zakona o zdravstvu kao i Nacionalna strategija zdravstva za narednih 5 godina neophodan da ide u raspravu ali samo kao prethodna rasprava. Smatramo da je ova rasprava nužna i da možda s njom već i sada, i danas kasnimo i zbog toga je neophodno potrebno o njoj raspraviti u ovom Visokom domu. O ovoj materiji koja se može nazvati i strateškom materijom neophodno je po našem mišljenju usuglasiti stavove sa socijalnim partnerima kao i sa strukovnim organizacijama prvenstveno komorama koje prema dopisima koje smo dobili se ograđuju od ove strategije. Naš interes je i morao bi biti interes ovoga Doma da se donesu maksimalno moguće i maksimalno dobra rješenja kako za liječnike, stomatologe i druge medicinske radnike tako da ona budu dobra posebno za korisnike zdravstvene zaštite to znači za pacijente. Mi smo i do sada imali slučajeva u Republici Hrvatskoj koje recimo vidimo i danas u Francuskoj što se događa kada se donose zakoni u parlamentima, a oni se ne usuglase sa interesnim skupinama. Da bi možda izbjegli takve situacije smatramo da bi ova rasprava trebala da ide ali izuzetno kao prethodno čitanje. Hvala.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Slažem se sa kolegicom da većina političara obavlja svoj posao časno i moralno i odgovorno. Kad kažete da je mnogima jedina svrha vlastiti interes, ja ću vam sada ponoviti i otkriti o kome se radi. Radi se o vašem, po vama, po <PARTY>-u, vrlo uvaženom članu, gospodinu Kristijanu Okapoviću koji kupuje, rekla sam, i listu, a kamo li vijećnike, koji kupuje vijećnika, koji kupuje jednom vijećniku parcelu od 200 tisuća maraka da tobože na njoj se gradi vodosprem, a zna se da se neće na njoj graditi. To je na brdu gdje neće se nikada ništa graditi. Vodosprema će biti par sto metara dalje gdje točno se zna unaprijed i znalo se kad se kupovalo gdje će biti vodosprema. Koji kupuje sve koje može kupiti bez kriterija i bez ikakvih rezona. Dakle, budite ljubazni pa malo, malo budite kritični, ne malo nego eto, bar mrvicu, mrvicu samokritični prema svojim članovima. Hvala.
Poštovani ministre očito EU se priprema sa ovim planom i sa ovim sredstvima za izlazak iz krize koja će bit posljedice epidemije koronavirusa. Možemo se samo nadati da će Vlada dobro iskoristiti ta sredstva, do sada nažalost nisu uvijek bili tolikom brzinom i nije se u potpunosti, naravno, iskorištavala sredstva. Ono što me zanima, u slučaju da novac koji će ući u hrvatsko gospodarstvo iz ovog Plana oporavka, posljedica toga će biti sigurno da će jedan manji iznos tog novca završiti kroz poreze i ostale prihode države, završit će u budžetu. Da li imate procjene koliko bi to bilo novca i da li taj novac planirate iskoristiti za smanjenja poreza zato što ipak na kraju dana kad vidimo, nažalost probleme koji su bili uz subvencije, različite korupcijske afere, neefikasnost državnih tvrtki ipak se na kraju pokazalo da gospodarstvo koje je porezno rasterećeno ipak najbolje doprinosi oporavku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodo iz hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Jasno je da je Hrvatska izrazito pomorska zemlja. Pa bez obzira što smo u procesu pretvorbe i privatizacije na hrvatski način uništili kvalitetno hrvatsko pomorsko brodarstvo po prirodnim resursima, po tradiciji, po značaju kojega ima Jadran. Jadran je najvredniji hrvatski resurs i njega je potrebno efikasno štiti, s njime efikasno upravljati, njega iskorištavati. I da, meni je apsolutno jasno da je Hrvatskoj potrebna Obalna straža. Mi smo toga bili, te činjenice svjesni i ranije. Znam da je tek 17 godina od hrvatske samostalnosti, da je trebalo tih 17 godina rješavati mnoga važnija pitanja za državu i za građane Republike Hrvatske. Ali nužno je potrebna Hrvatskoj Obalna straža. I svjesni te činjenice mi smo kao klub <PARTY>-a u svibnju 2005. godine uputili u saborsku proceduru Prijedlog Zakona o Obalnoj straži kojega smo mi vidjeli organizirano po jedinstvenom modelu i kao civilna institucija, ono što je plastično rekao kolega Lučin govoreći u ime kluba <PARTY>-a. Vidjeli smo ratnu mornaricu u Obalnoj straži, a ne obrnuto. Tada da vas podsjetim na prijedlog matičnog odbora, Odbora za pomorstvo, ovaj Sabor je donio zaključak na ljeto 2005. godine kojim je obvezao Vladu Republike Hrvatske da pripremi svoj Prijedlog Zakona o Obalnoj straži do konca 2005. godine kako bi Obalna straža mogla startati 1.6.2006. godine. Znači od tog zaključka Sabora koga je Vlada bila dužna provesti, a nije ga provela, prošlo je gotovo 2 i pol godine i danas mi na posljednjoj sjednici Sabora u ovom sazivu po hitnom postupku donosimo Zakon o Obalnoj straži, ono što nismo bili u stanju pripremiti i donijeti u 2 i pol godine od zaključka ne nikoga drugoga nego upravo ovog Sabora. I sad ja jučer na matičnom odboru izrazim ogorčenje, a što mogu nego izraziti ogorčenje kad druge moći nemam, zbog silovanja procedure, jednostavno silovanja procedure. Na koji način se danas pojavljuje ovaj Zakon po hitnom postupku? To sm
Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Osnivanjem ovog centra koji za jedan od ciljeva ili zadaća svog rada ima i provođenje državne mature kao unificirane evaluacije znanja, tj. postignuća učenika tijekom njegovog školovanja, sasvim sigurno nećemo postići i da učenici više vole školu i svoj boravak u školi, da više poštuju svoje nastavnike, da promjene model učenja od memoriranja činjenice ka interdisciplinarnoj sposobnosti riješavanja problema, neće preko noći kao sa čarobnim štapićem osigurati više znanja u đačkim glavama, više reda u školskim hodnicima, igralištima. Nadalje, neće niti motivirati nastavnika da izmjenom nastavnih metoda osigura suvremeniji pristup samoj nastavi i učenicima do onog uvriježenog iz katedra, neće ga motivirati da svoje slobodno vrijeme, a demotiviran svojom platežnom moći provede u stručnom usavršavanju ili pak sakupljanjem fakultativnog materijala kojiom će sukladno načelu zornog poučavanja otvoriti nove horizonte učenicima. Svi smo svjesni da nismo bogato društvo i da nemamo novca za velike reforme jer reforme koštaju. S tim problemom skupoće školstva susreli smo se i u prošlome mandatu kada je Vlada, odnosno nadležni ministar predlagao i uvođenje i obvezatnog školovanja u trajanju od 9 godina jer je to zapravo materijalno bilo posve neprovedivo i ne primjenjeno u skućenim školskim prostorima koji su ponekad opterećene i trosmjenskom nastavom. Kao što je to kolegica Lugrarić rekla, u raspravi u ime Kluba <PARTY>-a hrvatski socijal demokrati svjesni su životnih okolnosti i iz tog razloga podržavaju uvođenje niza komplementarnih mjera koje će unaprijediti školstvo i sustav obrazovanja koji će zapravo pripremiti učenika za suvremene procese na tržištu rada. Upravo u toj potrebi postupnosti, prilagodbi obrazovnog sustava kojeg danas ocjenjujemo neadekvatnim, zastarjelim i nazadnim, ne temeljitim i ne prihvatljivim jer doista ne potiće kreativnost ili slobodu mišljenja i
Poštovani gospodine predlagatelju, predsjedavajući. Dakle, Zakon o referendumu je dugo očekivani, u neku ruku dobro došao i možemo reći da su hrvatski građani do sada izravno odlučivali samo o tri pitanja samostalnosti, ulaska u Europsku uniju i definiciji braka. Uvodno valja napomenuti i da je Ustavni sud Republike Hrvatske 2010. godine ukazao da je postojeći Zakon o referendumu zakon koji treba mijenjati jer je nedorečen. U javnosti se ističe kako je cijela procedura liberalizirana jer se rok za prikupljanje potpisa produljuje iz 15 na 30 dana. Obvezuju se jedinice lokalne samouprave da osiguraju mjesta za prikupljanje potpisa referendumskim inicijativama i to ovisno o broju stanovnika u toj jedinici lokalne samouprave. Također se obvezuje Sabor da u roku od 30 dana nakon što DIP utvrdi da je prikupljen dovoljan broj potpisa i raspiše referendum. Tu se javlja onaj problem tko je na vlasti u pojedinoj općini ili gradu i od tog ako je neki lokalni šerif ovisi i na koji način i pod kojim uvjetima će se ti potpisi biti poduprijeti i prikupljeni isti ili će biti otežani. Dakle, to je isto jedan problem koji taj zakon sigurno neće moći do kraja riješiti. Dakle, liberalizaciju treba pozdraviti. No treba pojačati kontrolu u nekim segmentima što u ovom trenutku nije dovoljno urediti samo zakonski, nego i ustavno i to posebno kada se tiče tema oko kojih se može raspisati referendum, jer to do sada nije bilo definirano. <PARTY>-e je to predlagao 2014. godine dakle da se o ljudskim pravima, poreznom sustavu, imenovanjima i ostalim stvarima koje su u nadležnosti Sabora ne može raspisati referendum, nego bi trebale ostati u nadležnosti Sabora. Ako se već zagovara liberalizacija procedure posebice u pogledu prikupljanja potpisa, a kako u ovom visokom domu višestruko slušamo i od premijera i od ministara o digitalizaciji sada smo imali samo popisivanje. Dakle odgovor u replici ministra bio je da se dodatno kontrolirao i kod. Dakle, bila je dodatna kontrola. Vezano za digitalizaci
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ravnatelju, kolegice i kolege zastupnici. Polazeći od prava svih država da primjenjuju nuklearnu energiju u mirnodopske svrhe, da razvijaju primjenu nuklearne energije u miroljubive svrhe značajna je fizička zaštita nuklearnog materijala iz mnogo razloga kao što je zaštita javnog zdravlja, sigurnosti zaštite okoliša, nacionalne i međunarodne sigurnosti. Upravo je Konvencija o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala iz 1980. godine doprinijela jačanju fizičke zaštite istog, a koji se u čitavom svijetu koristi u miroljubive svrhe. Svakako da nažalost postoji i druga strana nedozvoljene trgovine, sabotaže, terorizam svih oblika, organizirani kriminal, a što je sve u porastu pa zahtjeva učvršćivanje postojećih mjera da bi se učinkovitije sprječavalo, dakle spriječilo, a ne liječilo. Zato iz tih razloga i izmjene i dopune Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala koje su usvojene na diplomatskoj konferenciji od 4. do 8. srpnja 2005. godine u Beču, u organizaciji Međunarodne agencije za atomsku energiju. Svaka država je obvezna na odgovarajući režim fizičke zaštite, primjenjiv na nuklearni materijal i postrojenja pod njezinom nadležnosti. Fizička zaštita nuklearnog materijala nije i ne može biti samo obveza pojedine države potpisnice, nego zajednički posebno odgovorni posao uz punu međunarodnu suradnju, naglašavajući posebno prijetnje terorizma, pa tako i odgovore na te prijetnje. Treba naglasiti da u tekstu izmjene stoji članak 2. točno stavak 3. da neovisno po obvezama koje su države stranke izričito preuzele prema ovoj konvenciji ništa iz ove konvencije neće se tumačiti tako da utječe na suvremena prava države. Ova konvencija se neće primjenjivati na nuklearni materijal koji se koristi ili drži za vojne namjene, ili na nuklearno postrojenje koje sadrži takav materijal. Temeljna su načela odgovornost države, odgovornost za vrijeme međunarodnog prijevoza, dakle zajedničko djelovanje više država, osiguravan
Pa jedan od ključnih problema je upravo kapacitet lokalne samouprave za povlačenjem sredstava i jedan od ključnih problema je upravo njihova veličina i to vrlo često iz vrlo banalnog razloga. Manje općine vrlo često uz neke iznimke imaju manje proračune. Manji proračun znači da kada vi dobijete projekt, primjerice za komunalnu infrastrukturu, da vam je iznos tog projekta do 8 puta veći od vašeg budžeta, recimo. I ako vi dobijete 25% korekcije, što vam je najniža korekcija, vi ste bankrotirali i onda se male općine na takve natječaje ili ne javljaju ili se uopće boje javit osim ako nemaju neko vrlo često političko zaleđe preko kojeg su osigurali da u slučaju korekcije će im se to platit, to nemaju svi, to imaju samo oni koji imaju vlast <PARTY>-a, jer je i ta vlast na nacionalnoj razini. Dakle, jedinice lokalne samouprave ovako kako je sustav napravljen, nemaju sve jednaku šansu za povlačenjem, one u najlošijem položaju imaju zapravo najmanju šansu.
Poštovani kolega slažem se sa vašom raspravom, a posebice vašom konstatacijom jer je i moj dojam da je gospodin Bajić više političar no što je državni odvjetnik. Dobar je svim Vladama, odrađuje poslove dobre političke za njih. Kada nešto treba onda se pokreću afere koje su od interesa za vladajuću garnituru. U tom bih smislu spomenula jedan slučaj znakoviti, naime 2008. godine kolega Mondekar i ja podnijeli smo kaznenu prijavu protiv odgovornih osoba u vezi sa sanacijom Salonita. I ta prijava se odnosila kako na područje zaštite okoliša, odnosno nestručno odrađene poslove vezane uz zaštitu okoliša tako i uz sumnje da su tu financijske malverzacije su se događale. I nakon dvije godine ja sam dobila odgovor od Državnog odvjetništva u kojem je rečeno da se ta kaznena prijava odbacuje zato što, citiram: "Nisu utvrđeni nikakvi postupci koji bi ukazivali na bilo kakvo kazneno djelo." Devet mjeseci nakon toga DORH pokreće istragu, znamo što se događa, hapsi se gospodin Mladineo i odjednom su sada očigledno drugačije okolnosti i utvrđuje se da tu postoje sumnje na kazneno djelo. Ja mislim da se Državno odvjetništvo ne bi smjelo ponašati na takav način i nisam vidjela da su eventualno odgovorni za takvo nepostupanje bili sankcionirani u Državnom odvjetništvu. To je vrlo loša poruka cijeloj hrvatskoj javnosti.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Ne bih se složio sa vama. Sredstva od 20 milijuna kuna zasigurno nisu dovoljna za sanaciju svih šteta od elementarnih nepogoda. Podsjetit ću vas da je u proljeće ove godine elementarna nepogoda mraza pogodila 13 hrvatskih županija i da je ukupni iznos procijenjenih šteta bio 915 milijuna kuna. Povjerenstvo za elementarne nepogode čiji sam i sam član donijelo je zapravo prijedlog koji će vjerujem i Vlada usvojiti da se samo u iznosu od 20 milijuna kuna obeštete isključivo proizvođači voća. Dakle, zanemarili smo proizvođače drugih kultura, zanemarili smo vinogradare, zanemarili smo i ostale elementarne nepogode od poplava, od klizišta koja su bila ovdje spominjana i taj iznos zasigurno nije dovoljan da bi se nadoknadile sve ove štete koje su bile u prethodnoj godini. Zato predlažemo amandman i pozivam da ga podržite u iznosu od povećanja u iznosu od 20 milijuna kuna, dakle ukupno 40 milijuna kuna kako bi barem dijelom obeštetili ove oštećenike koji su uslijed elementarne nepogode. Ja još jedanput apostrofiram mraz, apostrofiram vinogradare recimo na području Krapinsko zagorske županije samo su štete od mraza bile 52 milijuna kuna. I pozivam da podržite ovaj amandman i tražim glasovanje. Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo gospodin Boro Grubišić je kazao vaš član stranke je predsjednik Poljoprivredne komore i vi ste ga na to postavili. Naime, svi znamo da to nije točno. Predsjednik Poljoprivredne komore jeste član <PARTY>-a, ali znamo kako je on postavljen. A to zna i gospodin Grubišić kako je postavljen. A gospodine Grubišiću ja imam hrabrosti i snage ovdje reći i pozvati ako treba i gospodina Griničića i bilo koga drugoga za razliku od vas koji trebate kazati da li su vaši članovi sada stranke, uvaženi zastupnici koji su pored vas, imali hrabrosti 2004. godine kazati koliko dobija Slavonija poticaja, a koliko dobija sada? A sad dobija duplo više nego onda kad su oni šutili. … a to je da se potpore i poticaji smanjuju. Ja vas lijepo molim, recite svima nama koliko je Osječka županija smanjila izdvajanje u poljoprivredi od prošle godine na ovu godinu? Sve ćete znati.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice Lovrin kada ste i vi pokušali 2010. Godine rasteretiti gospodarstvo pa ste prilikom izmjena stopa poreza na dohodak sa četiri na tri stope također smanjili prihode jedinicama lokalne samouprave apsolutno se ne sjećam nikakvih mjera na koje ste pokušali to kompenzirati. I taj teret je tim dijelom pao na jedinice lokalne samouprave. Mi smo rekli da ovo nije idealno, ali je barem pokušaj kompenzacije. To je jedna stvar. Druga stvar. Nakon osam godina što ste vodili državu tražite od nas da napravimo decentralizaciju porezne politike, a dva mjeseca ova Vlada radi. Znači, ja vas uvjeravam da nakon osam godina ove Vlade bit će država sigurno decentralizirana.
Hvala. Štovani državni tajnik je u dva navrata rekao da je ovaj zakon u potpunosti usuglašen sa direktivom o zaštiti itd. a citiram vašu ocjenu stanja ovog PDF File gdje piše da je Zakon o zaštiti osobnih podataka usklađen sa Konvencijom Vijeća Europe o zaštiti osoba itd. i velikoj mjeri s direktivom Vijeća Europske zajednice. Dakle, ne u potpunosti, nego u velikoj mjeri. Štovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, neobično mi je drago da baš vi predsjedate ovom sjednicom kada imam izlaganje o zaštiti osobnih podataka, jer ste po horoskopu ovan, a po horoskopu sam i ja ovan, a vi imate svega nekoliko dana rođendan prije mene. Vidite sve to znam zbog toga što znam vaš JMBG. Ne znam je li sam prekršio zakon učitajući JMBG na računalo, međutim u ovoj prostoriji ima najmanje, sad nema jer su se zastupnici malo razišli, ali ima barem 20 do 30 osoba čiji su JMBG-ovi dostupni vrlo lako, samo treba ih ukucati. Dakle, znam JMBG od gospodina Šeksa, od gospodina Sanadera, od gospodina Bebića, vaš, ali i znam od gospođe Zgrebec, od Marina Jurjevića, pa znam i svoj vlastiti zbog toga što se nalazi na istom mjestu kao i svi ostali, a to mjesto je jedno minorno, niskotiražno, partijsko glasilo koje na svojim www stranicama još od 1999. godine bez ikakvog razloga pohranjuje JMBG-ove. A da je bez ikakvog razloga to odgovorno tvrdim, jer sam eto jutros nazvao Agenciju za zaštitu osobnih podataka i predstavivši im slučaj, opisao situaciju i oni su rekli, da stvarno, apsolutno nema nikakvih razloga da se ti JMBG-ovi nalaze tamo gdje se nalaze. Vidite, ispravio sam uvaženog državnog tajnika gospodina Palarića da ovaj Zakon o zaštiti osobnih podataka usklađen sa Konvencijom Vijeća Europe o zaštiti osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka iz 1981. godine, te u velikoj mjeri s direktivom Vijeća Europske zajednice o zaštiti pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka i slobodnih protoka takovih informacija. Dakle, mene brine ovo u velikoj mjeri. Ja bih bio izuzetno zadovo
Gospodine predsjedniče! Gospodin Vuljanić je nešto govorio o tome kako je kasna noć i kako nas još gledaju. Ja nemam pojma tko bi nas mogao gledati. Laku noć, Hrvatske je davno završila i to ljudi šta gledaju zadnje više ne gledaju vjerojatno. I zato ja vas molim evo, dozvolite mi još samo jednu rečenicu. Ja molim vas, ja imam rješenje za sve ovo. A i molim Klub zastupnika <PARTY>-a da prihvate moj prijedlog. Evo, neka se Kiro, ti se lipo ispričaj da nemaš pojma šta je server reci i završili smo priču. I bok. Nije to sramota. Ne znam ni ja šta je server.
Zahvaljujem se. Kolega Grubišić, možda nešto na tragu ovoga što je rekao kolega Kajin, vi ste u svom govoru koji je bio vrlo jednog širokog i neobičnog koncepta zapravo koristili i čisti govor diskriminacije. Naveli ste pojedina mjesta u kojem živi većinsko srpsko stanovništvo odnosno srpska nacionalna manjina pa ste rekli i da se na onom referendumu valjda na referendumu koji je organizirala udruga U ime obitelji glasali protiv, spojili ste Negoslavce i Trpinju i rekli ste jel to taj integriranost, a što smo svi mi ostali kojima se zbog popisa stanovništva a 45% nas je u Zagrebu ili 62% u Rijeci ili 67% u Istri neintegrirani i nenormalni? Mislim da nemate nikome pravo suditi zbog stava i da biste se u govoru trebali suzdržati diskriminativnog govora a da to nema nikakve veze sa slobodom govora. Hvala.