EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa gospodine … …/Govornik se isključio pa naknadno uključio./… a kontrolor je sud i to je jedini način. Dakle sud mora imati još jaču ulogu i za to se mogu založiti upravo u kontroli rada. Mnoge zemlje imaju rješenje gdje je državno odvjetništvo dio izvršne vlasti. Imaju i to su visoko razvijene i demokratske zemlje. Zašto? Zato što imate sud nepristrani koji će na koncu donijeti odluku i to je također možda put, o tom treba razgovarati. Ali mi trebamo biti u situaciji da maknemo estradizaciju ovu. Ovo što se i događa u vašem predmetu i mnogim drugim je estradizacija, je situacija gdje se zapravo sudi na ulici umjesto u sudnici. To je loše. Jedan od razloga zašto ću biti protiv je to što je nakon, što je došao zahtjev za skidanje imuniteta, počeli su curit detalji koje vi niste ni imali. Dakle, mogli su doći samo s jedne strane i to nije dobro. Ovaj predmet se ne smije voditi u javnosti. I tu okrivljenik nema isto oružje i to nije dobro. Ali kažem u demokratskim zemljama za to postoji sud koji će kazniti i jednu i drugu stranu ako to rade. Sud koji će zajamčiti da vaša ljudska prava ne budu povrijeđena. I to je nešto prema čemu trebamo težiti. I to sam siguran da ćemo svi zajedno raditi. Ovdje ja i neću govoriti o lošem radu i to sam rekao. Jednostavno neke stvari kad se rade brzo može se pogriješiti. I šta? U čemu je problem? Problem je u tome što smo mi ovdje na neki način bili zavedeni i to je moj problem. Ja i dalje ne znam da li ste vi to napravili ili ne i zapravo me se ne tiče. Ali hoću da vam bude suđeno u jednom korektnom postupku i ako ste krivi da idete u zatvor ili gdje već, ako niste ne kao i svaki drugi. Ako ja već na neki način sudjelujem, a sudjelujem kad dižem ruku Evo hvala lijepa. Oprostite. Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja bih ovdje samo apelirao da ne idemo i da ne pokušavamo bit suci. Dakle, ne uzimajući nikog u obranu itd. mislim da nije dobro da prozivamo tajnicu ili bilo koga, jer mi ne znamo tko je što napravio, kao što ni
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana kolegica Ivana, pitao bi vas da li vi mislite da bolesnog čovjeka manje boli ukoliko je on svjestan da postoji još bolesnih ljudi na svijetu? Što hoću reći? <PARTY> to vrlo uspješno radi već godinama. Dakle kad govorimo da je netko lopov, oni uvijek pronađu i nekog drugog lopova. Mi sad pričamo o nečemu i vrlo rado bi popričao ja i o problemu Kutle, Gucića, braće Košutić, svih ostalih, pa stavimo to na dnevni red i raspravimo. Međutim, u ovoj situaciji ja bih okrenuo priču ili pogledao iz jednog drugog kuta a to je pitanje vlasti. Slikovito rečeno, mnogi bi za vlast bili spremni i ubiti. Imamo primjer našeg kolege iz ovog krnjeg <PARTY>-a koji su svašta progutali, a tek šta će progutat da bi bili u vlasti i jednostavno to je njihovo pravo. I sad dolazimo i do vas iz <PARTY>-a, ni vi niste na to imuni. I vi volite vlast, rekli bi kod nas u Slavoniji „Volite vlast kao ćuran glistu.“ Međutim, ako napuštate 4 ministarstva, ako napuštate vlast, utjecaj, sudove, javna poduzeća, onda vi stvarno imate debeli razlog za to, i ja vam vjerujem. Hvala vam.
Gospodine Vuković nemojte se vi plašiti nas iz <PARTY>-a, nismo mi babaroge, mi samo puno toga ne znamo pa pitamo. Onaj koji sve zna nema što pitati ovdje a budući da mi neke informacije nemamo, zanimljive su, jasno je da pitamo. A koga ćemo pitati ako ne vas? Dakle, ja nisam ništa tvrdio samo sam pitao. Dakle, i opet kažem i opet vas pitam bilo bi zanimljivo čuti koliko tisuća tih računa ima na koje su mirovine uplaćivane a da uopće nije bilo tih umirovljenika, dakle za koliko je novaca oštećena Republika Hrvatska. Čini mi se da to nisu mali iznosi jer se radi o tisućama nepostojećih umirovljenika, a ne znamo koliki je period s jedne strane. S druge strane, otvorili ste jedno zanimljivo pitanje, zapravo kolega Hrelja čini mi se pitanje OIB-a. U ovom trenutku gotovo da nema nitko bez OIB-a, a prije svega 2 mjeseca se isplatila božićnica iz razloga što se onih stotinu i koliko milijuna s kojih se isplatila božićnica nije znalo čije je to, a to su bili onaj dio koji se isplaćivao temeljem presuda Ustavnog suda za isplatu obeštećenja umirovljenicima. Dakle, sad je to ostalo i iz tog se fonda dijelila se božićnica, a ovamo kažete da sad ste već došli do te faze kad imate OIB za sve korisnike. Pa ta dva podatka naprosto nisu kompatibilna, dakle ne može biti jedno i drugo. Jer onda znači ste vi znali točno čija je ta imovina i tko polaže pravo na taj dio koji je nekom trebao biti isplaćen i temeljem OIB-a naći osobu ili naći osobu koja je nasljednik te osobe koja je preminula ili nešto drugo. I za 2015. godinu očekujem da ćete nam dati, ja opet kažem jedan zanimljiv podatak a to je ova, jedno malo prebacivanje oko ovog sustava dječjeg doplatka koji je iz ovog Ministarstva socijalne politike i mladih prebačen na HZMO. Dakle, da vidimo šta se tu događa i koji su razlozi bili za takvo nešto Dakle, bilo bi vrlo zanimljivo čut odgovor.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, pravobraniteljice sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo kad se pročita ovo izvješće koje je uistinu vrlo detaljno i zanimljivo ne mogu reći da baš mogu biti u potpunosti zadovoljna sa sadržajem i zaključcima koje svi mi zapravo i vi ste već u raspravi i naveli. Iako se godinama radi na zaštiti djece diže se svijest u odgojnim i obrazovnim institucijama kod samih građana. Na žalost ne možemo još uvijek biti u potpunosti zadovoljni i u pojedinim segmentima očito imamo problema. No, ono što mene još više zabrinjava, a o tome ću malo kasnije što su se otvorili novi segmenti gdje imamo problema zapravo sad s djecom. Još uvijek su djeca žrtve konfliktnih obiteljskih odnosa i još uvijek se to lomi upravo na njihovim leđima kao i prije 10, 20 i 30 godina. Bojim se da smo još daleko od uljuđenog razgovora i dogovora bivših supružnika već se u toj borbi najčešće kao sredstvo koristi upravo dijete. Procjena je da je oko 1500 djece na neki način uskraćeno za susrete i druženje s roditeljima s kojima ne žive, prkos i inat upravo se tu lome na djeci. Slažem se s konstatacijom da u takvim slučajevima stručne intervencije, mehanizmi zaštite djece mogu dati rezultate ako se provodi stručni rad s roditeljima. No ako roditelji ne žele surađivati nema učinkovite zaštite djece. To nije dobro i smatram da je krajnje vrijeme za pronalaženje učinkovitijih mehanizama postupanja nadležnih tijela a u svrhu zaštite djeteta koje se često nažalost nalazi u situaciji koja psihički negativno djeluje na njega kao npr. banalna situacija kako ti je bilo kod tate ovaj vikend pa dijete kaže bilo mi je jako lijepo pa se mama nađe uvrijeđena itd. Pa do onoga da se brani između ostalog i djetetu odlazak kod onog suprotnog bake i djeda i slično. Stoga se evo uistinu nadam da novi Obiteljski zakon će upravo pružiti one mehanizme koji nam u toj priči definitivno nedostaju. Kod nas još uvijek možemo često što je vezano uz nasilje i koliko su možda i roditelji i neki os
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena ministrice, naveli ste da se za imenovanje ovlaštenog veterinara skraćuje rok sa 2 godine na 6 mjeseci. Naveli ste da postoji nedostatak veterinara, a ne smatrate li da će rok od 6 mjeseci radnog iskustva još više pridonijeti kaosu koji trenutačno vlada? Ja vas ovo moram napomenuti da kada idete sa fakulteta na posao, pripravnički staž traje godinu dana. Navest ću vam još jednu paralelu. Kada idete za ovlaštenog revizora, minimalni radnih staž je 3 godine, a mi sad uvodimo da će za stručnog ovlaštenog veterinara biti dovoljno samo 6 mjeseci. Ja sam mislila da je to greška u zakonu, ali vidim da sad nije. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Znači da rezimiramo, od 1. siječnja minimalna plaća rasti će za 350 kuna odnosno ona će iznositi 500 eura. Ako pogledamo prosjek EU onda možemo vidjeti da je minimalna plaća, prosječna minimalna plaća u EU iznosi 700 eura, a u Sloveniji ona iznosi 1.074 eura. Lošiji od nas su samo Mađarska, Litva, Rumunjska i Bugarska. I da li smatramo da je to dovoljno za život, to se danas često propitkivalo, odgovor od državnog tajnika dobili nismo iako svi znamo da to nije dovoljno. Poštovana kolegica Burić je pitala što možete s minimalnom plaćom u svojoj državi. Ne možete pokriti minimalnu potrošačku košaricu odnosno odgovor na to hipotetsko pitanje je bilo možete životariti jer ako minimalna potrošačka košarica iznosi 7.800 kuna, a ako dvoje odraslih osoba rade obadvoje za minimalnu plaću znači 500 eura svaki, to je 1000 eura, to je za nekih ugrubo 300 kuna manje od minimalne potrošačke košarice. Stoga možemo vidjeti da Vlada donosi ove odluke koje će se preliti preko leđa poslodavaca i tek kad se odluke, kad se ta zakon, zakon nastupi na snagu 1. siječnja, kad te plaće krenu, vidjet ćemo kako će se to odraziti i na njihovo poslovanje. Naročito tu govorimo o kožnoj industriji, tekstilnoj, drvnoj industriji, a već vidimo njihove najave da će tražiti kompenzacijske mjere i onda kad sam u replici pitao hoćemo li se kretati u začaranom krugu, dokaz je da hoćemo jer će se onda pokrenuti mjere za očuvanje radnih mjesta i neke druge i vrtit ćemo u krug, iako je rečeno da to baš i nije tako. Imamo porast građana koji rade na minimalcu, a nažalost uz ovo povećanje koje će se preliti preko leđa poduzetnika, imamo i povećanje cijena sirovina, imamo povećanje cijena energenata i sve to u ovo krizno razdoblje kada se naši poduzetnici zapravo bore kako bi preživjeli i smatram da Vlada može reagirati, smatram da Vlada treba reagirati, ali smatram da ovo nije način na koji se treba reagirati. Smatram da ka
govoreći o obilascima županija odnosno pojedinih naselja u županijama kolega Rebić je doslovce rekao da posljednju godinu mandata odnosi se očito na gospodina Klarića. On i nije bio tako temeljit u tim obilascima i svome radu. Čini mi se na jednoj strani da je to nekorektno jer gospodina Klarića ovdje nema a i sami ste na kraju utvrdili ili tijekom svoje rasprave da gospodin Klarić i tadašnji a i sadašnji Ured pučkog pravobranitelja prvo u svome radu i djelovanju je ograničen kako financijski tako kadrovski pa i prostorno. A vrlo često, a to smo saznali i tijekom današnje rasprave i jučer kada smo govorili o pravu na pristup informacije šutnjom administracije. Prema tome, u najmanju ruku nekorektno je onda govori da je gospodin Klarić radio nekorektno ili netemeljito jer sjećamo se svaka vlast se na neki način "bojala" njegovih izvješća jer je on očito vidio stanje u državi onakvo kakvo realno jest, možda čak i puno ljepše nego što stvarno je. Pri tome vam moram reći još jednu stvar za kraj. Rekli ste da i oni koji su ukidali Županijski dom da su ukidali druge stvari. Vaša većina može bez problema ako želi ponovo vratiti Županijski dom pa ja se nadam da ćete to onda napraviti ili je to samo vaša pusta želja koja nema veze sa radom vaše stranke.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naravno pridružujem se čestitkama svih prethodnih govornika vama za mjesto potpredsjednika Hrvatskog sabora. Kolega Šuker, ja bi se samo kratko koliko mi vrijeme dozvoljava referirala na onaj dio vašeg izlaganja u kojem ste stavili naglasak na i to mislim da je jako realno i drago mi je da ste to spomenuli, na realnu situaciju koju imamo i naglasak na kreditnu sposobnost prije svega naših mladih. Stavili ste naglasak na to i s time se apsolutno slažem, da će tek praksa pokazati tko će se sve javiti na ovakvu vrstu kredita, koliko su naše mlade obitelji bilo da se radi o obitelji, bilo da se radi o mladim partnerima u bračnim ili izvanbračnim zajednicama sposobni uopće nositi teret kredita, ako svi znademo kakvi su krediti u današnje vrijeme, kolike su rate, koliko krediti traju itd. sada da ne nabrajam. I stoga mi se čini da je jako bitno osvijestiti da naravno učinak svakog zakona koji se u ovome visokom domu donese vidi se tek u praksi i naravno da će biti zanimljivo pratiti što će se u praksi događati i tko je ta populacija koja će uzimati kredite, pod kojim uvjetima i naravno kako će banke reagirati, kakva će ponuda banaka biti. I tu mi se čini da bismo doista prije svega težište u početku trebali staviti na točnu i pravodobnu informaciju svima koji budu zainteresirani. Ali onda ne samo to nego i praćenje naredne situacije jer svaki zakon kako god da ga donesemo ne znači da sukladno onome što pokaže praksa da ga ne možemo novelirati i poboljšavati, ne ispuštajući iz vida pri tome osnovnu svrhu a to je pomoć mladim obiteljima jedne od mjera i želja da naši mladi ostanu tu, da ne odlaze van i da im se stvore uvjeti života onakvi kakvi zaslužuju. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Nekoliko je stvari koje smatram važnim ovdje ponoviti. Prije svega želim dati jasnu sliku koja demantira tezu, a koja je u svjetlu kreiranja slike o hrvatskim braniteljima i Domovinskom ratu dugi niz godina stvarana. Dakle, hrvatski branitelji su dio našega naroda, dio populacije ali onaj najsnažniji dio a poglavito u vrijeme Domovinskog rata najveći teret iznijeli su ljudi od 20 do 25 godina. Pa svima vama puna informacija kako ne bismo govorili neistine i kako sa ove saborske govornice ne bi upućivali krive poruke. Dakle, podsjećam da smo 2017. godine kroz jedinstveni zakon riješili mnoga pitanja, a podsjetit ću da je gotovo 50000 hrvatskih branitelja umrlo a da nisu htjeli ostvariti svoja prava jer je zakonom ranije bilo onemogućeno. To je ono što želim ponoviti i podcrtati. Nakon toga hrvatski branitelji koji su oboljeli u obrani domovine i posljedice obrane domovine nisu mogle ostvariti status hrvatskog ratnog vojnog invalida. Jedan smjer koji je bio između ostalog je usmjeriti hrvatske branitelje koji posjeduju radnu sposobnost u svijet rada, a poglavito očuvati one hrvatske branitelje koji su zaposleni u svijetu rada. I na današnji dan gdje živi 428715 hrvatskih branitelja, a vi gospođe i gospodo zastupnici uvijek možete zatražiti i dobiti punu informaciju od Ministarstva hrvatskih branitelja o stvarnome stanju. Dakle, 428715 živih hrvatskih branitelja. U radnom odnosu na današnji dan je 173493 hrvatska branitelja i to je važna slika i to je važni pogled o statusu. Nema mirovinu i nije zaposlen. 76430 hrvatskih branitelja. Jedan od naših glavnih smjerova za te hrvatske branitelje koji nisu zaposleni, nemaju mirovinu i nemaju osnove za mirovinu. U mirovini po Zakonu o pravima hrvatskih branitelja kako se to vrlo često izdvaja i naglašava koristi 54 020 hrvatskih branitelja. 13% hrvatskih branitelja koriste starosnu mirovinu. U određenoj mjeri je ta mirovina uračunavajući vrijeme provedeno u Domovinsk
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre u svoj završnom izvješću niste se osvrnuli na ono što je nekoliko nas izjavilo u svojim raspravama, a to prvenstveno mislim na jednu praktičnu situaciju. Pokušajte zamisliti da ste vi direktor jednog poduzeća iz privatizacije i da ste na nekakvom, na nekakvom teritoriju odnosno čestici funkcionalnoj cjelini i sad imate znači slučaj da utvrđujete ono zemljište koje vam služi za, koje će biti vlasnik jedinica lokalne samouprave znači odnosno ono zemljište koje služi tim građevinama i ostatak koje, koji ostaje na RH. Samo se stavite, samo pokušajte projicirat koliko bi vam vremena trebalo da kupite to zemljište, što od općine, što od države da bi evo jednostavno, evo apeliram na ovaj način da da to pokušate riješiti.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima i sa dopisnim članom Vlade poštovanje. Gospodine predsjedniče na početku rasprave u 9,30 rekli ste da će ova rasprava trajati 6 sati, mislim ako nisam dobar matematičar ali ulazimo u osmi sat. Ja vam se zahvaljujem. Dakle, bitno je reći što se tiče izmjena i dopuna ovog zakona da se pokušava stvoriti jedna dodatna dakle stabilnost da između predstavničkog tijela i izvršnog tijela slušajući sve ove rasprave dakle svatko govori nekako iz svog dvorišta, iz svog bunara kako bi mi to u Dalmaciji rekli pa gradonačelnici brane dakle stav gradonačelnika da mogu biti saborski zastupnici, oni koji to nisu kažu da to nije dobro. Prema tome, ima jedna izreka u Dalmaciji da netko laje zbog sela, da ne laje zbog sela nego zbog sebe, ali neću ovaj sad to uspoređivati. Dakle, što se tiče samog ovog zakona smatram dobrim nekoliko stvari. Ja ću pokušati svoju raspravu skratiti kao što smo rekli evo osam sati rasprave, neto rasprave šest sati, dakle što se tiče referenduma da se u članku 2. uvodi savjetodavni referendum. Mene često kao mladog načelnika u općini mojoj pitaju stariji kolege kaže načelniče zašto nema zborova građana? Mislim to je nešto na što su ljudi navikli kad su u bivšim državama, ali kasnije i u našoj državi, dakle gradonačelnici često sazivali dakle zborove građana. U ovom savjetodavnom referendumu često mi pokušavamo, što je dobro, dakle dobiti neko mišljenje od naših ljudi ako smo direktno od njih izabrani ali isto svakako je to dobro tj. ja tu odredbu podržavam. Što se tiče zamjenika koji obnašaju dužnost zamjenika, dakle nakon proteka vremena od 2 godine, smatram da je to izrazito dobro. Mislim da je gospođa Lovrin to kritizirala, oprostite ako sam pogriješio, zašto smatram da je to dobro? Imate sad slučaj, a ministar vrlo to, nadam se da zna, u gradu Drnišu nažalost prije mjesec dana preminuo je gradonačelnik grada Drniša. I sada se raspisuju izbori u 12. mjesecu da bi se u 5.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Meni je žao što gospodin Gjurković nije pažljivije slušao ono zbog čega sam ja primijetio da se sredstva usmjeravaju prema državi BiH i prema dva entiteta, jer mi imamo tri entiteta i Brčko distrikt je praktično jedan entitet. 10 je pravnih subjekata koji imaju svoje ustave i tamo gdje ostvaruju Hrvati prava, ostvaruju ih u županijama gdje predstavljaju neku većinu i u općinama gdje predstavljaju neku većinu. U jednom entitetu i u drugom entitetu minoran je utjecaj Hrvata ostvariti bilo kakvo pravo, a preglasani su uvijek kad nešto traže. Strah me da ta sredstva ne bi lutala. No ono što mi je jako bitno, ja sam razumio da se komunicira sa državom. Država BiH je presložen državni mehanizam i tu složenost BiH kad shvatimo svi mi u ovom Saboru i u Republici Hrvatskoj i u državnim institucijama, lakše ćemo voditi i dijalog sa svim razinama vlasti u BiH. Jer identitet zemlje u međunarodnim odnosima gradi se i uz poštivanje, uvažavanje i dobro poznavanje odnosa druge strane s kojom razgovaramo. Hvala lijepa. Hvala vam lijepa gospodine Vukšiću, dobro ste to zamijetili. Nisam mogao šire na tu temu govoriti, jer to nije sastavni dio izvješća ali ću odgovoriti na vaše pitanje sa zadovoljstvom. Mi smo jučer, prekjučer imali raspravu, vrlo ozbiljnu raspravu o Hrvatskoj radioteleviziji i o Hrvatskom narodnom kazalištu. Dakle narod koji zanemari te dvije institucije zanemario je samog sebe. Reći u izvješću, obrazloženju zbog čega se Hrvatsko narodno kazalište ne financira je najblaže rečeno stupidarno. Zašto? Pa Gradsko vijeće <PARTY>ara ne funkcionira. Uputiti to na grad <PARTY>ar koji treba napraviti Studiju opravdanosti, dati suglasnost da se gradi itd. To je mogao napisati samo netko tko ne poznaje stanje u gradu <PARTY>aru. Grad <PARTY>ar je bez Gradskog vijeća, grad <PARTY>ar je sa dva lutkarska kazališta, sa dva vodovoda, sa dva sveučilišta, sa dva kliničko-bolnička centra, sa dva operatera, sa dva električna poduzeća, sa tri mentalite
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Milinović točno ste u svojoj raspravi detektirali da postoji problem limita bolnica. Ali ću vas ja podsjetiti kad ste vi bili ministar isto niste baš pravično raspoređivali limite po pojedinim bolnicama a ostali ste upamćeni po tome što ste uveli nove modele financiranja zdravstvenog sustava koje ja neke podržavam, recimo porez na pušače. Ali ne podržavam da ste u jednom danu skinuli 364 tisuće ljudi koji su imali pravo na dopunsko osiguranje. Možda ste to zaboravili. Znači, neke stvari ste dobro napravili ali ni vi niste napravili svoj dio vezano na onu vašu prvu rečenicu kojom ste počeli diskusiju američkog političara, da prvo pođete od sebe da vidite što ste vi mogli napraviti a niste u poboljšanju sustava a što zamjerate novim kolegama ili starom ministru. To je poanta. Kad ste već pošli onda pođite od sebe. Znači, otvorili ste pitanje o kojem prvo treba razgovarati, da taj limit nije pravično postavljen. Rekli ste da je nepravedno da između Dubrovnika i Splita na 200 km nema bolnice. Ja se potpuno slažem i potpisujem to odmah. Samo je pitanje što će se raditi u Dubrovačkoj bolnici? Znači, radi teritorijalnog ustroja RH trebate neke ustanove koje su pogotovo Dubrovačka bolnica dislocirane i prometno izolirane, trebate im dati neki veći standard. a taj standard iziskuje veća sredstva, veći limit. Specijalna bolnica Kalos na otoku, jedna od rijetkih a smanjujte joj limit. Vi ste isto jedan dio limita bili smanjili jedne godine pa smo se pobunili. Tako da nije istina baš tako kako vi kažete. Hvala.
Poštovani gospodine zastupniče hvala vam lijepo. Ja mislim da zato i trebamo se u saboru. Ja mislim da u saboru istinu treba ilustracija, ali u svakome smislu, ne u negativnome smislu što se koristi, ne govorimo jezikom istine. Taj i taj, tada i tada radio je to i to, ima takav i takav rezultat, zašto je takav i takav rezultat. Onda ćemo negdje. Vi to doživljavate osobno. Ja vas nikoga osobno, dapače, mene raduje bilo što danas, što sugerirate korisno, ja ću primijeniti sutra i implementirati i ponosno ću reći to je rekao čovjek iz SPD-a, <PARTY>a, Živoga zida. Bit ću vam zahvalan. Ali, ovaj fenomen, uistinu, ne znam odgovoriti kako su uspjeli u tako kratkome vremenu, moram priznati, da takvu ekonomiju dobro ne znam.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolege. Da svedemo na najjednostavniju situaciju. Imamo hrvatske obitelji, te hrvatske obitelji da bi obnovili svoj dom, da bi mogli negdje živjeti moraju izvući iz svoga džepa sto tisuća kuna. Ali eto nisu dobili na lutriji, nemaju nekoliko stotina tisuća kuna. Kako će oni to obnoviti? Neće moći. Ako će sa ovim prijedlogom zakona omogućiti ljudima da legaliziraju, da dobiju pravo na pomoć to je sjajno, o.k. Možda neće svi. Bilo bi najbolje kad svi, da to svi mogu napraviti i da to svi naprave. Ali ako barem dio njih to napravi i ako bar dio njih dobije na taj način obnovi svoj dom, pa to je zasigurno nešto što je posebno, sigurno što je nešto što je pozitivno. Počnimo od države. U svim našim raspravama znamo prihode kolike država ima. U Hrvatskoj se plaćaju visoki porezi, hrvatski građani plaćaju visoke poreze. Iz državnog budžeta troše se milijarde, desetine milijarda kuna. Ako se pomogne deset, pedeset, sto, petsto obitelji to je velika stvar. Za državu taj novac je kikiriki. Za obitelji kojima se pomogne to znači cijeli njihov život. Mislim da im treba pomoći. Što se tiče toga što nisu zatražili legalizaciju više razloga, nisu samo financijski, nemaju svi ljudi u Hrvatskoj iste mogućnosti, da netko kao arhitekt koji živi u Zagrebu ima možda više informacija. Ali moramo poći od toga da nisu svi građani doista upućeni jednako dobro. I na kraju niti su svi građani jednaki, nemaju ista znanja, sposobnosti. Na žalost, nemojmo pustiti onda da taj dio građana koji je u startu iz nekog razloga bio u takvoj poziciji da nije napravio zato što je imao neki problem nemojmo mu sada nakon što se dogodila ta viša sila, nakon što je ostao bez doma, nemojmo ga sad ostaviti samog. Idemo sada izaći u susret i pomoći, dakle omogućiti legalizaciju onima koji su naknadno z bog te više sile, zbog potresa ostali bez krova nad glavom. Ovaj prijedlog zakona koji je donio <PARTY> je kratak, jasan, dva članka. Ali posljedice toga su dalekosežne,