EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega, ja bih se isto sa većinom vaše rasprave mogao složiti, Ne slažem se u onom dijelu kada ste rekli da je ovaj zakon samo administrativno pitanje. U nekim dijelovima da, ali u onom ključnome a to je odnos predstavničkoga tijela, izvršnoga čelnika, dakle nije. Nije jednostavno dobar smjer niti dobra poruka za razvoj lokalne demokracije. Ograničavamo predstavnička tijela i to je činjenica, to je činjenica, objašnjenja s druge strane koja dobivamo sada ćemo ih natjerati na kompromis. A sami ste u svojoj raspravi rekli da su uspješne one lokalne jedinice gdje je uspio izvršni čelnik i predstavničko tijelo dobro surađivati, čak bez razlika na političke opcije. Ja sam to nekoliko puta i spominjao i na odboru i u raspravi. Dakle to je nekakav smjer. Pa ne možemo nekoga zakonski tjerati na kompromis, to je nemoguće, to je nemoguće. I nije dobra intencija zakona, nije dobra intencija ovoga zakona. Slažem se da nam treba decentralizacija, složiti ćemo se i vjerujem svi ovdje u Hrvatskom saboru oko toga slažem se da nam treba decentralizacija, složit ćemo se vjerujem svi ovdje u Hrvatskom saboru oko toga bez obzira na političke razlike između nas. Naravno, ovo isto prozivati nekoga šerifima i ostalo što se je pojavilo od djela akademske zajednice ili djela zapravo medija, naravno da nije korektno, za nikoga to nije lijepo čuti tko je izabran kao čelnik ali moramo gledati sa pozicije vijećnika. Mislim da su vijećnici isto pa i od nekih zastupnika danas isto etiketirani kao ljudi koji nit ne čitaju niti ne proučavaju materijale, to je izuzetno nekorektno. Ja znam bio sam i vijećnik vladajuće većine, bio sam i oporbeni i znam koliko isto vijećnik može dati jednoga doprinosa razvoju jedne lokalne zajednice. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo Prijedlog odluke o imenovanju vanjskih članova Savjeta Hrvatske narodne banke koje predlaže Odbor za izbor, imenovanje, upravne poslove na upravo sad održanoj sjednici. Pod 1. za vanjske članove Savjeta Hrvatske narodne banke imenuje se: Željko Lovrinčević, Sandra Švaljek, Vlado Leko, Jure Šimović, Branimir Lokin, Mladen Vedriš, Boris Cota, Silvije Orsag. 2. Imenovani vanjski članovi Savjeta Hrvatske narodne banke stupaju na dužnost 16. srpnja 2006. godine. 3. Guverner Hrvatske narodne banke, zamjenik guvernera i vice guverneri članovi su Savjeta Hrvatske narodne banke po svom položaju. Obrazloženje: Na temelju člana 38. stavka 1. Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, Narodne novine broj 36/01 u daljnjem tekstu … Savjet Hrvatske narodne banke čine: guverner Hrvatske narodne banke, zamjenik guvernera i vice guverneri po svom položaju te najviše 8 vanjskih članova. Vanjske članovi Savjeta Hrvatske narodne banke imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora uz mišljenje Odbora za financije i Državni proračun Hrvatskog sabora. Mišljenje smo Proračuna dobili pozitivno. Članove Savjeta Hrvatske narodne banke imenuje se na vrijeme od 6 godina, članak 40., stavak 6. Članovi Savjeta Hrvatske narodne banke moraju biti državljani Republike Hrvatske s priznatim osobnim ugledom i profesionalnim iskustvom na monetarno-financijskom i bankarskom i pravnom području. Sukladno članku 40. stavak 6. Zakona dosadašnjim vanjskim članovima Savjeta Hrvatske narodne banke ističe mandat od 6 godina te je nastala potreba za imenovanje članova Savjeta. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 46. sjednici održanoj 13. srpnja 2006. godine raspravljao je o prijedlogu, pisalo je u obrazloženju klubova zastupnika u Hrvatskom saboru međustranačkim dogovorima što nije u potpunosti točno. Evo to je greška, no evo prijedlog je Odbora za izbor, imenovanje i
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pa ja bih se osvrnuo vezano na ovaj zakon, pod broj jedan vezano za promet nekretnina u Republici Hrvatskoj. Ako promatramo što znači uopće upravna dozvola i šta se s njom dešavalo unazad četrdesetak godina. Do '68. godine, znači ne moramo dokazivati da li imamo akt o upotrebi ili nemamo akt o upotrebi. Od '68. do '92. smo se mogli upisati samo ako smo imali akt o upotrebi u zemljišno-knjižne odjele u sudovima, u županijskim sudovima. Od '92. do 2007. također je nastupio jedan period kad se moglo uknjižiti u objekat kao takav na zemljištu a da nije imao akt o upotrebi. Poslije 2007. Ponovo ne možemo se uknjižiti ako to nemamo. Šta to sad znači? Ljudi koji su do '68. godine imali sagrađene svoje objekte oni su u većini slučajeva to i riješili. Ljudi koji su se temeljem pozitivnog propisa od '92. do 2007. upisali kao takvi da postoje objekti naravno sa pozitivnom zabilješkom da nemaju akt o upotrebi ali imaju objekat, imaju objekat na tom zemljištu ne mogu poslije 2007. I sad naročito sa ovim novim zakonom ne mogu s njim prometovati i ne mogu s njim ništa raditi. U određenim gruntovnicama to ne priznaju kad ide u pravni promet prema nekoj drugoj ili trećoj osobi. Iz tog razloga tržište nekretnina nije stalo samo zbog ovoga. Stalo je i iz niz drugih razloga. Stalo je iz ekonomskih razloga. Ali jedan od malih segmenata u ovom mozaiku je sigurno i ovaj dio da se jedan dio objekata, znači tih 15 godina praktično ne može pravno prometovati zato što nema uporabnu dozvolu, a on de facto postoji na terenu. Iz tog razloga klub <PARTY>-a podržava ovu izmjenu zakona. Mi također podržavamo i sav rad Ministarstva graditeljstva koji ide u planu novog zakona da bukvalno svi objekti koliko je to god moguće, nikad to neće biti moguće do kraja dožive svoju legalizaciju, ispune zakonske uvjete, plate ono što treba da plate da bi bili legalizirani itd. Prema tome, to podržavamo ali smatram
Poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Kovačić, mogu kazati da sam donekle i razočaran stavom Kluba vijećnika <PARTY>-a jer sažetak dosadašnjih 7,5 otprilike sati i rasprave u ovom Saboru ste vi samo iznijeli za govornicom i ostalo je dosta, dosta upitnika. Zagovarate reforme, govorite o reformama i ja sam očekivao da ćete bar vi s obzirom na cjelodnevno da tako kažem rešetanje mandatara i ostalih kolega iz klubova stati u obranu mandatara, međutim, vi ste ušutjeli. Smatram da ne samo mi saborski zastupnici nego i cijela javnost treba dobiti decidirane odgovore a to je na koji način će se provesti reforme kroz, koje su navedene u smjernicama, tko i na koji način će ostati zakinut provođenjem reformi i na koncu kada će te reforme donijeti rezultat. Nažalost od svega toga ništa. Ja vas pitam možete li mi odgovoriti što će biti sa reformama lokalne samouprave gdje je područje itekako interesantno i vama i meni i još dosta kolega koji su na čelu jedinica lokalne samouprave? Što će donijeti i na koji način će doći do reformi što se tiče korištenja određenih resursa pomorskog dobra, luka i slično?
Kolega Vinković je povrijedio članak 214. zbog toga se javljam, a to znači da je povrijedio nas Saborske zastupnike osobno se javljam jer se ja smatram povrijeđenim i to je izrekao riječima da jedanput počnemo suvislo i pametno govoriti ovdje, on očito želi kazati da se ove strane sabornice sjede budale i da sjede glupi ljudi. Ako kaže da počnemo pametno govoriti, znači nismo govorili ništa pametno. Kolega Vinkoviću Malo vjetra ste i vi sebi davali vozeći se gradskim automobilom a naplaćujući saborske troškove za putne troškove. Nemojte vrijeđati druge ako i sami imate putra na glavi.
Hvala lijepa. Kolegica je kazala da Vlada prikriva istinu i ne želi priznati da ima problema. Što je apsolutno netočno. Naime, da nismo prepoznavali, da nismo rješavali probleme ne bi imali sada već drugi mandat kao <PARTY>-ova Vlada u kontinuitetu. Probleme smo rješavali, evo uzmite samo dug umirovljenicima koje ste vi prikrivali i za koje ste vi govorili da nije istina a on je riješen. Dakle, umirovljenicima je isplaćen dug. Isto tako rebalans kojeg smo imali, onaj danas rebalans i onaj koji je najavljen jasno govori da se ova Vlada želi sučeliti sa problemima, da ih ne želi prikrivati i da će povući one najbolnije rezove. Dakle, ne u interesu dnevne politike nego da bi se riješili problemi.
Ja razumijem i gospodina državnog tajnika koji dolazi iz istog kraja odakle i ja i vjerujem da mu je poznata problematika isto kao i meni. Ali bih htio pripomenuti da je za probleme u osnovnoj školi .. bila predviđena dogradnja ove 4 učionice prije decentralizacije. A šta bi značilo za područnu školu Roč i tamošnju glagoljašku akademiju u tom malom istarskom gradiću. Gospodinu tajniku nije potrebno da govorim. Ja znam da je on mogao da bi prihvatio te amandmane. Ali obzizrom da on to nije mogao. Ja mogu tražiti glasovanje. Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Evo cijela ova reforma u kojoj je izmjene u porezu na dohodak jedno od ključnih mjesta prelama se preko leđa lokalne i područne samouprave. Pričali smo o tome ovdje u Hrvatskom saboru već puno puta Hrvatska ostaje visoko centralizirana zemlja, zemlja u kojoj se zapravo samo na lokalne jedinice prebacuju obaveze, a prave financijske decentralizacije nema. Porez na dohodak dizanjem ovog neoporezivoga dijela dohotka mijenjanjem poreznih razreda odnosno ukidanjem najveće stope poreza na dohodak lokalne jedinice izgubit će prema izračunima raznih neovisnih ekonomskih analitičara oko dvije milijarde kune. Dodamo li još ovdje još porez na tvrtku dolazimo na iznos od dvije milijarde i sto milijuna kuna, kompenzacijske mjere čuli smo predviđene su u iznosu od 1,3 milijarde kuna kroz pomoći u samom državnom proračunu iduće godine. No one predstavljaju samo privremene mjere, predstavljaju mjere kojima će kompenzirati u 2017. godini i za 2018. još ne znamo ništa točno, no u 2017. zapravo ono što je glavni problem da ulazimo u jednu neizvjesnost. Ulazimo u neizvjesnost iz razloga što ne znamo niti model kroz koji će se to raditi, a niti nisu uvažene potencijalni rast koje su imale lokalne jedinice u 2016. godini u odnosu na 2015. godinu U Krapinsko-zagorskoj županiji evo na razini županije taj rast iznosi oko dva milijuna kuna, lokalne jedinice imaju od 10 do 18%, grad Klanjec ima rast od poreza na dohodak u 2016. godini u ovih prvih 10 odnosno 11 mjeseci u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Dakle sukladno tome planirale su se i proračuni lokalnih jedinica, sukladno tome ti proračuni stavljeni su i na javne rasprave stavljeni su i na javne tribine našim građanima kako bi mogli ipak imati benfit toga rasta i na jedan participativan način da zajednički sa građanima odlučimo na koji način ćemo potrošiti ta sredstva. Kroz ovu reformu naravno tih sredstava nema i mi ćemo morati ići u rebalan
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Danas je toga već jako puno bilo rečeno. Ja ću ovom prilikom evo dati naglasak na one stvari koje su najvažnije za ovaj proračun i za naše građane. Ova država mora unijeti promjene. I 4. prosinca na parlamentarnim izborima građani su to jasno i rekli. Promjene koje se uvode ovim proračunom bit će za dobrobit svih naših građana, ne za dobrobit pojedinih elita kao što je sada bio slučaj, nego za sve ljude koji pošteno rade i od svog rada žive. Prestaje se sa velikom rastrošnošću i prestaje se s politikom bacanja novca u vjetar. Na žalost trošio se novac neopravdano za određene nekretnine pa se ne zna ni dan danas čemu služe, za gomilu prekovremenih sati, a sve na grbači naših građana. S obzirom da se ova Vlada nije odredila za potrošnju proračun se smanjuje. Potiče se gospodarstvo jer razvoj gospodarstva će dovesti do novih radnih mjesta, stabilnih plaća i do zadovoljnih građana. Ova Vlada također uvodi politiku da se troši onoliko koliko se zaradi, da se troši učinkovito i racionalno. Rezanje koje će biti biti će u funkciji razvoja i očuvanja radnih mjesta. Gospodarstvo će biti rasterećeno između ostalog i ukidanjem parafiskalnih nameta kao na primjer naknade za šume, spomeničku rentu, smanjenja opće stope doprinosa za zdravstvo s 15 na 13% što poduzetnici i obrtnici itekako pozdravljaju. Sustav oporezivanja se značajno mijenja i to će itekako pomoći malom i srednjem poduzetništvu i obrtništvu. Upravo zakoni o kojima smo prošli tjedan raspravljali i donijeli ih Zakon o porezu na dobit, izmjene poreza na dohodak itd. uvest će reda i rasteretit će poduzetnike. I treba uvesti reda i to je pravedno, jer nije u redu da jedna firma koja ima 5 zaposlenih ima 7 službenih automobila koji voze mama, baka, djed i ne znam tko po potrebi. Da, povećava se PDV, ali se isto tako smanjuje dakle i ostaje na 10% za dječju hranu, ulje, šećer, pitku vodu što je od velikog značenja za građane za
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice, nadovezat ću se na vašu raspravu u onom dijelu gdje govorite da je ovim Zakonom o radu utvrđena zabrana noćnog rada trudnica, ali samo ako je ovlašteni liječnik utvrdio kako takav rad ugrožava njezin život i zdravlje. Navedenu je odredbu trebalo propisati na suprotan način, odnosno utvrditi kako poslodavac trudnici smije odrediti noćni rad, samo ako ovlašteni liječnik utvrdi kako takav rad ne ugrožava njezin život i zdravlje. Pored trudnica u zabranu noćnog rada svakako je trebalo uvrstiti i ženu koja doji dijete. Ova kategorija je izostavljena iz navedene zabrane. Činjenica je kako direktive Europske unije općenito propisuju tek minimalne standarde, koji ne sprječavaju utvrđenje i više razine prava, a poglavito u kontekstu načela prema kojem se u postupku usklađenja ne smije ići ispod razine stečenih prava. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. U svakom slučaju, ja sam izrazio svoje vjerovanje da ćemo od iduće godine već imati prostora i u osnovnom, školskom i srednjoškolskom obrazovanju i za ovu tematiku pa ako ovaj Zakon na neki način, da je zabranjeno reklamiranje, agresivno reklamiranje oko škola, oko vrtića, oko dječjih domova itd. pa nije sigurno da ne mogu vjerovat da je samo školski program tako usko jer jednostavno jedno na drugo se veže, a neke stvari se vjerovatno mogu donijeti i uredbom Vlade Republike Hrvatske tako da prije ovog Zakona kako će donijeti uredbu itd. ide zakon onda ja vjerujem da može, da ima prostora. S druge strane da li mora biti jedna riječ baš ili sat itd. Svaki profesor, svaki učitelj sigurno vodi brigu o svojoj djeci pa na neki način će sugerirati, savjetovati i educirati dijete da ne nasjeda na neke reklame, kupovanje proizvoda itd. Evo, u tom smislu ja ipak vjerujem da ćemo najesen dobiti i taj prostor i da će molim lijepo i odgovornost i od teta, učitelja i profesora biti veća i u skladu sa ovom jer su i oni potrošači. Eto, hvala.
Poštovane kolegice i kolege, poštovane 23 hrvatske nacionalne manjine. Vi ste cvijet, vi ste ukras hrvatskoga društva, vaša kultura, vaš jezik, i ono što činite u Hrvatskoj toliko pomaže hrvatskome društvu da smo prepoznatljivi i postali smo oličenje multikulturalnosti, postali smo oličenje suživota nakon jednog od najstravičnijih ratova od II. svj. rata. Postali smo oni koji prenose mir, istinu, toleranciju u svome društvu. Mi eto, 2017. izdvojili smo iz naših skromnih sredstava, iz naših budžeta 144 milijuna. Zamislite, čak smo povećali sredstva namijenjena vama u nadi, u želji da pomognemo vama čak i više nego sebi da se ne bi netko osjećao povrijeđen ili ugrožen. Posebno me veseli to što ta sredstva vi pametno ulažete. posebno one nacionalne manjine koje ostvaruju svoj kontakt sa većinskim narodom gdje se poštuju, uvažavaju u svojim sredinama ali ne mogu da ne primijetim da predstavnici određenih nacionalnih manjina kada je ova tema u jeku u završnici svojoj, da ne poslušaju ni završnu raspravu, oni nisu htjeli pogledati u svoju savjest nego su otišli iz ove sabornice samo da ne bi čuli ono što im poručuje većinski predstavnik hrvatskog naroda. Ja sam glas one tihe većine koja nikad ovdje progovoriti neće moći jer ih nema, jer ih jedno od tih manjina uništila, desetkovala, uništili su cijele loze prezimena u zadnjemu ratu. Pričaju ovdje sa ove naše govornice, govore o ugroženosti u hrvatskome društvu, govore o nasilju, govoru mržnju, o napadima na njihovu manjinu, govore o jednom katastrofalno preduništenjem njihove budućnosti i onoga što oni predstavljaju. Zbog čega oni to tako govore? U čemu je njihov problem? Da li ih muči grižnja savjesti? Ne. Nisu se suočili sa svojom prošlošću nego su nastavili prebacujući odgovornost na većinski narod onaj isti koji su pokušali po tko zna koji puta porobiti, uništiti, podrediti, počiniti i potlačiti. Oni jedni te iste koji žive u svojim lažima od Dobrice Ćosića, Grašanina pa nadalje. Srpska zajednica, Srpsko narodno vijeć
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja cijenim svaki doprinos poboljšanju u usklađivanju obaveze … Međutim ovako kako gospodin kolega diskutira izgleda da mi ovog zakona ne bi trebali ni imati, jer je to sve tako dobro. Želim vam reći da se ne radi o većoj plaći muškaraca i žena, nego se radi o istoj nadoknadi za rad iste vrijednosti. O tome da se uvode mjere, to što ste spomenuli niste rekli što. Jedno je pitanje koje zakon djelomično regulira sa 40%-tnom kvotom. Poznato je da je stupanj uravnotežene zastupljenosti i paritetnog društva ostvaren u onim zemljama Europske unije koje vi sad niste nabrojali, a upravo one zemlje koje su u svojim nekim stranačkim strukturama imale zastupljenost žena od, odnosno zastupljenost oba spola od 50%. Dakle, stvari nisu tako jednoobrazne. A drugo, u školskom sustavu, u zdravstvu, u sudstvu ogroman broj žena jeste zaposlen, ali vodeće funkcije ipak imaju muškarci. Prema tome, menadžerski odnosi o kojima vi govorite nisu ni realni sasvim jer žensko poduzetništvo o kojem je bilo riječi i koje se trebalo poticati završilo je na pitanjima da li su žene vlasnice i da li znaju da trebaju biti vlasnice svojih eventualnih posjeda u ruralnim sredinama kako bi uopće bile uzete u obzir za kreditiranje. Dakle, nama zakon treba ne zato što je stanje dobro, nego zato što ga treba popraviti i što u određenim segmentima ovo što postoji danas u mjerama koje su sadržane u drugim zakonima nije dovoljno.
Pa evo ja sam rekla da se do sada zaista ništa nije radilo na kvalitetnom upravljanju državnom imovinom što je točno. Ja sam svjedok koji dolazi iz jedinice lokalne samouprave koja je 8 godina posjećivala audio i u tom razdoblju nisam uspjela riješiti ništa gradonačelnica jedne male jedinice lokalne samouprave. U ovih godinu i pol dana moram reći da sam kvalitetno riješila svoje zahtjeve koji su tamo stajali 8 godina. Nešto se pomaklo, audio i … zaista žele saslušati sve informacije sa terena, žele kvalitetno odraditi, odreagirat, naravno sve u skladu s našim prostornim planovima. Iz svog iskustva mogu zaista reći sve pohvale. Evidencije postoje, nije točno da ne postoje nikakve i svakako je iza ove strategije potrebno detaljno popisati. Strategija je to rekla da je potrebno napraviti registar, strategija od toga ne bježi, a isto tako strategija daje detaljne smjernice po pojavnom obliku imovine, šta sa njom i kako i na koji način dalje raspolagati. To je definirano u strategiji.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Dopustite da u ime kluba <PARTY>-a se očitujemo o ovom Konačnom prijedlogu Zakona o oružju u trećem čitanju. Na početku da kažem da je od ukupno desetak amandmana koji su prihvaćeni pet su amandmani kluba <PARTY>-a koje je predlagatelj uvrstio u Konačni prijedlog Zakona o oružju i ako bismo samo tu činjenicu uzeli u obzir mogli bismo konstatirati da bi klub <PARTY>-a trebao biti zadovoljan sa ovim prijedlogom zakona, konačnim prijedlogom zakona. No, moram kazati da jedan značajan dio amandmana a i one rasprave koju je klub <PARTY>-a iznio u prethodnim raspravama nije u potpunosti našao mjesto u konačnom prijedlogu zakona. I zbog toga smo, vi ste dobili to na svoje klupe. Klub <PARTY>-a je napisao dodatnih 9 amandmana i nadam se da će postojati mogućnost da se o njima raspravi jer mislimo da su oni utemeljeni. U samom uvodu želio bih kazati da naravno odmah se postavlja pitanje koje se nameće što je veći problem? Da li je veći problem legalno oružje ili nelegalno? Gdje se treba fokusirati glavnina rasprave i u kom smislu mi smo to, ovo je samo opetovano ponavljanje stajališta Kluba <PARTY>-a da je u naravi upravo ilegalno oružje predmet koji treba riješiti. Problem koji u društvu postoji. Evidentna je statistika. Neumoljiva. Ona opet porazno i stalno upozorava da sve negativnosti koje se prouzrokuju od oružanih praksi, od samoubojstava, od korištenja vatrenog oružja 99% je od ilegalnog vlasnika ili vlasti. Prema tome ono što je evidentno i što je najvažnije mi se borimo, bojimo se da rigoroznost i složenost koja je dominantna u ovom Prijedlogu zakona, u ovoj koncepciji zakona neće baš dati one rezultate koje mi držimo da su bitne. I bojim se da ova rigoroznost i usloženost postupka posebno ona koje se odnosi na vlasnike legalnog oružja ne može se nositi sa posljedicama koje ne proizlaze iz tog dijela. Jer posljedice posebno one negativne ne proizlaze iz onih koji imaju legalno oružje. Ne proizlazi iz onih l
Gospodin Stazić je rekao prijevoz umrlog nije komunalna djelatnost. Ja bih rekao da je prijevoz umrlog suigeneris znači po svojoj biti po svojoj naravi, ne samo kod nas nego inače komunalna djelatnost, A dali će jedno trgovačko društbo, dali će to komunalno ili pogon u nekoj maloj jedinici lokalne samoupravetaj posao obavljati to je druga stvar. Prema tome može više subjekata biti ispričavam se, nemojte mi dobacivati. Može više subjekata trgovačkih društaav, privatnih biti uključeno ali putem koncesije.
Pa hvala vam g. predsjedniče <PARTY>-a, poštovani g. saborski zastupniče. Maloprije sam vam rekao da postoje protokoli za liječenje bolesnika u primarnoj zdravstvenoj zaštiti i oni su tu. Dakle ne moramo mi čitati američke, imamo naše domaće i oni opisuju kako se to radi. S druge strane, nije mi jasno kako mislite da bi hospitalizirali svakog bolesnika koji oboli? Pa to je nemoguće. Primaju se najteži bolesnici. Oni koji su lakše, liječe se kod kuće. Uzima se terapija koje je propisana, ne po hrvatskoj struci, po europskoj i svjetskoj struci. Postoje neki suplementi koji su dobri za podizanje općeg imuniteta, ali bilo bi jako loše misliti da bi tu suplementi mogli biti lijekovi za liječenje Covida-19, to vam je jako, jako loša premisa, zna se što liječi ovu bolest, takvi lijekovi, a čitao sam u Izvješću, trudimo se kao Vlada nabaviti i već su neki prisutni na našem tržištu, a osim toga, infektologija i struka kao takva je ta koja određuje put liječenja za naše bolesnike. Hvala vam g. predsjedniče. Poštovana saborska zastupnice. Pa evo, tu je predstavnik struke, a ja ću ih pohvaliti i reći da su i tada, kada su prvi put pisali EU komisiji bili na neki način ispred vremena. Mi smo taj dopis ponovili, međutim sada sve više zemalja podupire tu inicijativu da brzi antigenski testovi budu na neki način al pari sa PCR testom koji je zlatni standard. Međutim u onom početnom možda razdoblju bilo je određenih dilema jer kvaliteta brzih antigenskih testova, pogotovo svih nije bila takva da su bili relevantni. Međutim danas to više nije pitanje, prema tome, mišljenja sam da uz određeno ograničenje koje brzi antigenski testovi imaju doista mogu predstavljati relevantni alat za dijagnosticiranje i u tom kontekstu struka se obratila EU komisiji, više zemalja na isti način razmišljaju te mislimo da će u konačnici to i promijeniti odluku EU komisije koja zasad nažalost jedina moguća važeća.