EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, štovane kolegice i kolege. Ja se osobno pridružujem čestitkama Vladi Republike Hrvatske i doktoru Ivi Sanaderu na pozitivnom avis-u koji je bezuvjetan, kao što smo čuli više puta danas ovdje. I upravo u skladu s tim i obrazloženje koje je Vlada Republike Hrvatske podnijela prilikom obrazlaganja Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim potporama se može nadovezati u smislu da je i člankom 70. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice i njihovih država, Republika Hrvatska obavezala se na usklađivanje svog zakonodavstva na području državnih potpora. Imali smo prilike u posljednje 4 godine vidjeti da, kako državna politika može vrlo lako utjecati na tržišno natjecanje, tj., da one tvrtke ili pojedinci koji dobiju državnu potporu praktično su u prednosti nad onima koji to nisu dobili. I stoga, držim da ovaj Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o državnim potporama nije kozmetičke prirode, da on ulazi u suštinu i bit i da posao koji preuzima Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja koja je osnovana po Zakonu o zaštiti tržišnog natjecanja pridonosi cjelovitom rješavanju i zaokruživanju sustava zaštite tržišnog natjecanja u Republici Hrvatskoj. Što se tiče službene tajne, sasvim je jasno da prilikom dobivanja državnih potpora svaka institucija, svaka tvrtka, svaki pojedinac koji radi na tome da dobije državne potpore mora jasno i transparentno prikazati svoje poslovanje, bilo da je ono u okvirima Republike Hrvatske, bilo da se radi o poslovanju prema van. I sasvim je jasno svima onima koji su u prilici voditi određene tvrtke da time praktično pokazujemo sve ono što znamo i možemo i umijemo, a što vrlo jasno može poslužiti konkurenciji ako nema službene tajne na tim podacima, da dođe do tih podataka i da se njima, isto tako, i koristi. Svima je nama, koji smo u prilici voditi tvrtke, jasno da sve ono što čini jedan "brand" jedne tvrtke je i mora biti zaštićeno
Zahvaljujem. Poštovani kolega Milinkoviću. Vi o poljoprivredi vrlo često govorite što je izuzetno pohvalno s obzirom da dolazite iz jednog poljoprivrednog kraja. Međutim nedavno sam imala priliku malo detaljnije pregledati jedan dokument koji se naziva Županijska razvojna strategija Koprivničko-križevačke županije, dakle županije u kojoj vaša općina kojoj ste vi na čelu. Između ostalog, u toj razvojnoj strategiji se za mjere unapređenja poticanja i razvoja poljoprivrede dakle okrupnjavanje, udruživanje, izgradnja sustava navodnjavanja, razvoj integrirane i ekološke i štošta drugo, izdvaja 15,5 milijuna kuna dok se istovremeno, kao primjer samo navodim dakle nemam ništa protiv toga, za mjere unapređenja sporta izdvaja 26 milijuna kuna. Pitam se da li je vaša briga za poljoprivrednike stvarna ili samo deklarativna.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnutku Hrvatske kontrole zračne plovidbe, prijedlog zakona koji se usklađuje sa zakonodavstvom Europske unije. Zakonom o osnutku Hrvatske kontrole zračne plovidbe osnovano je društvo s ograničenom odgovornošću, dakle Hrvatska kontrole zračne plovidbe, društvo u vlasništvu Republike Hrvatske koje obavlja poslove pružanja usluge u zračnom prometu, u zračnom prostoru Republike Hrvatske, u zračnom prostoru iznad Jadranskog mora izvan teritorijalnih granica utvrđenih međunarodnim ugovorima koji obvezuju Republiku Hrvatsku i u zračnom prostoru druge države koja je društvu povjerila provedbu kontrole zračne plovidbe. Naravno da je izuzetno bitno ostvariti najbolju kvalitetu usluga u zračnoj plovidbi, odražavajući najviše standarde sigurnosti i vrhunsku kvalitetu usluga kroz znanje, pouzdanost i učinkovitost. Sve to treba biti moderno ustrojena organizacija koja odgovara na zahtjeve korisnika, održava visoku razinu sigurnosti i vodi brigu o zaštiti okoliša. Sukladno međunarodnim standardima Hrvatska kontrola zračne plovidbe certificirana je za sljedeći opseg usluga: pružanje operativnih usluga u zračnom prometu, pružanje usluga komunikacije, navigacije i nadzora, pružanje usluga zrakoplovne meteorologije. Relevantni propisi EU propisuju između ostalog i letove koje države članice EU moraju odnosno koje mogu izuzeti od naplate troškova nastalih pružanjem usluga u zračnoj plovidbi. I naravno da se to mora integrirati i u naše propise. Nadalje propisuju da zemlje članice moraju osigurati da se njihovim pružateljima usluga u zračnoj plovidbi nadoknade troškovi usluga koje im pružaju izuzetim letovima, a troškovi izuzetih letova ne smiju se uzeti u obzir prilikom izračunavanja jediničnih cijena. Stoga provođenje odredaba ovog zakona zahtijeva i osiguranje dodatnih sredstava u državnom proračunu Republike Hrvatske počevši od 2014. na dalje
Štovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege, štovani gospodine predsjedniče Vlade. Moram odmah na početku reći da ne možemo biti zadovoljni izlaganjem gospodina premijera iz jednostavnog razloga što to nije ono što smo očekivali. Očekivali smo jednu inventuru njegovog rada u 22 mjeseca, očekivali smo da će ukazati na realne probleme na način da će nam ponuditi neke recepte, odnosno da će reći šta je napravio dok se ti realni problemi riješe. Ništa od toga nismo dobili, dobili smo jedan red optužbi na račun prethodnika, jedan red iluzija, obećanja, neostvarivih obećanja što zapravo nije dobro. Ja bih ovdje citirao jednog našeg suvremenika, samo dvije rečenice: "Taj program koji smo mi komunicirali tjednima i mjesecima iza nas je kampanja koja je bila teška i puna teških riječi. Ja se na to ovdje neću osvrtati. Kao što se, dajem vam riječ i tako mi Boga, neću osvrtati ni na to što je bilo ranije. Uprijeti ću sve svoje snage u to da u raspravama koje će biti budne i žestoke ne upirem prste u one koji će biti opozicija i da im predbacujem što su oni ili njihovi prethodnici radili prije godinu, dvije, pet ili 15 godina. To je jalovo, nekorisno i loše je za Hrvatsku.".S ovim se moramo složiti gospodine Milanoviću, to ste vi izrekli 23.12.2011. godine i bezbroj puta, dnevno deset puta sebe demantirate kao što ste to načinili i danas. Ja bih počeo svoje izlaganje činjenicom da trenutno stanje u hrvatskom društvu karakteriziraju depresija, beznađe i besperspektivnost. Dok se u mnogim državama našeg bližeg i daljeg okruženja pojavljuju vidljivi znakovi gospodarskog oporavka i društvenog optimizma, u Hrvatskoj se kriza produbljuje i nema realnih naznaka njenog kraja i početka gospodarskog i svekolikog društvenog oporavka. Svi relevantni makroekonomski pokazatelji i dalje su čvrsto negativni. Industrijska proizvodnja u srpnju bila je niža 2,8% nego u lipnju, a 4,4% niža nego u srpnju prošle godine i vratila se na razinu iz početka 2002. godine. Promet u trgovini n
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. G. državni tajniče, rekli ste u samom uvodu da ovim Zakonom o energetskoj učinkovitosti, usklađujemo zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU i to je ok. Utvrđuje se okvir mjera, znači za poticanje te energetske učinkovitosti, za period od 2021. do 2030. kroz taj naš integralni nacionalni energetski plan. I mi imamo odlične dokumente, sve lijepo pište, Europa nam je napisala i europski zeleni plan, nedavno smo donijeli u Saboru Strategiju energetskog razvoja do 2030., međutim ono što mene muči je realizacija i provođenje svih ovih mjera. Znači, mi donosimo sada novi zakona li nigdje nemamo od strane ministarstva ili od fonda rezultate koje smo postigli a isto tako smo bili u obavezi prema EU ono što smo učinili upravo u energetskoj učinkovitosti od 2014. do 2020., smatram da je trebalo podvući crtu i dati jedno izvješće gdje smo danas na one rezultate koje smo očekivali. Hvala.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo imamo važan dokument pred nama, dokument koji bi trebao jamčiti određenu sigurnost, zaštitu, pružiti optimizam našim građanima u ovim nimalo lakim vremenima. Dokument koji bi trebao odaslati jasnu i snažnu poruku: "Građani, ništa se ne brinite, s nama ste sigurni. Vlada zna šta radi, ima jasnu viziju, ima jasnu strategiju, zna kako riješiti situaciju u kojoj smo se svi skupa našli. Stvar je pod kontrolom. Na kraju krajeva, rebalans proračuna jest jedno od najvažnijih antirecesijskih mjera ove Vlade.". Međutim, da li je zaista tako. Krenimo redom. Svaki strateški dokument pa tako i proračun trebao je biti baziran na dobroj i temeljitoj analizi, na realnom poznavanju stanja. Zatim se trebaju u obzir najvjerojatnija buduća kretanja i događanja u gospodarstvu, ukalkulirati eventualne rizike i onda napraviti najrealniju moguću projekciju proračuna. Zvuči jednostavno. Međutim, šta se kod nas dešavalo i šta se još uvijek dešava? Prije samo tri mjeseca Vlada donosi proračun koji je bio toliko nestvaran i toliko bajkovit da se to iz aviona moglo vidjeti. Svi su to vidjeli ali ne i Vlada. <PARTY> je govorio: "Proračun nam je neodrživ, situacija je više nego ozbiljna. Ljudi će ostajati bez posla, otkazi će pljuštati na sve strane.". Vlada odgovara: "Ne budite smiješni i paranoični, krize nema. Ne širite paniku i ne plašite građane.". Tri mjeseca poslije imamo slijedeću situaciju. Ipak ide rebalans, 300 ljudi dnevno ostaje bez posla, zaduženiji smo više nego ikad, premijer govori da smo pred bankrotom. Da li je moguće da jedino Vlada nije bila svjesna situacije i da su živjeli u nekoj pomaknutoj paralelnoj ružičastoj stvarnosti, ili su bili svjesni ali su namjerno prešućivali istinu i obmanjivali javnost jer jednostavno nisu znali što učiniti. A i lokalni izbori su pred nama. Bolje ne talasati i ne mutiti vodu, previše je prljavštine ispod površine. <PARTY> je uporno iz dana u dan nudio rješenja o koji
Kolega Boriću, ja se slažem s vama da sve mora biti objavljeno, ništa ne smije biti zatajeno. Zašto bi neke strukture hrvatskoga društva morale imenom i prezimenom odgovarati za svoja djela ili nedjela posebice kad vidimo kako hrvatski branitelji koje može se prozivati, razvlačiti, suditi po 20 puta po svim vijestima ih vrtit po novinama, vrijeđati njihove obitelji i njih same. Pa isto tako moram i odgovoriti na ovo danas o Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj koja je izgleda bila špar kasica prasica za određene ljude iz vlasti. Isto tako morat ću i sjetit se gospodina Bulja, nije mi bilo teško kao Pernar da i ja odem malo na Google, da proguglam, pa da vidim nešta. Pa isto tako ovdje piše nije lov na vještice, nije lustracija, ali piše Večernji list otkriva samo dva mjeseca nakon dolaska Zorana Milanovića za premijera tvrtka supruge njegova brata Krešimira Milanovića, žao mi je što moram reći ime piše tamo tako Miglu autobraone dobivala je 250000 eura kredita od HBOR-a. Tvrtka je osnovana u travnju 2011. nepunu godinu kasnije dobila je kredit sa 4,4% kamata, rok otplate 7 godina i 9 mjeseci. Ja ne znam šta bi neki hrvatski poduzetnik dao za ovakve kamate ili za ovakav kredit, jer ja sam digao kredit nedavno jako velik sa 9% kamata. Pa ja bih dao ne znam šta, koji glas za ovo samo da mi date malo manju samo kamatu. Hvala vam.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine Oreškoviću, kolegice i kolege zastupnici, budući ministri i ministrice sve vas lijepo pozdravljam. Danas nam je gospodin Orešković predstavio Strategiju transformacije Hrvatske i poručio da prihvatimo izazove. Kakve izazove gospodine Oreškoviću kad vaš program nije nimalo izazovan, vi nemate program! Mi jesmo zemlja mlade demokracije ali nam ne trebate vi gospodine Oreškoviću, vas građani Republike Hrvatske nisu birali na izborima i ja se čudim vama koji ste odrasli i radili u zemlji stare demokracije da ste imali pristojnosti prihvatiti mjesto mandatara Hrvatske vlade. Po mandat se gospodine Oreškoviću ide na izbore pred građane a ne na Pantovčak. Osobno žao mi je što predsjednica Republike nije imala hrabrosti raspisati nove izbore kada je vidjela što se sve događa. Njezina je odgovornost što je dovela na vlast vas koji nemate politički legitimitet. Ja osobno ponosna sam na sve uspjehe svih hrvatskih vlada, ponosna sam na uspjehe i Vlade Zorana Milanovića, rast BDP-a, otpis dugova najsiromašnijim građanima, fiskalizacija, rat protiv banaka i kredita u švicarcima koje je vodio ministar Lalovac. Nisam bila ponosna kada je premijer moje Vlade završio u zatvoru. Govorite o temeljnim vrijednostima, o obitelji, prijateljstvu, međuljudskim odnosima. Vi želite i ulazite u sferu intime jedne obitelji. Najavljujete izmjene Zakona o životnom partnerstvu osoba istoga spola, ukidanju prava žena da biraju i odlučuju o prekidu trudnoće. Desno i konzervativno. Za mene osobno to jest vrlo zabrinjavajuće. Jer je upravo Vlada Zorana Milanovića napravila puno za ljudska prava i civilno društvo. Hrvatska i Vlada Zorana Milanovića pokazala je i srce i zajedništvo prema izbjeglicama. Iz redova vladajućih zastupnika danas smo čuli da mi iz opozicije izvodimo igrokaz. Igrokaz su ove smjernice a ja se bojim da će ministri biti lutke na koncu. No, što možemo očekivati kada do jučer nisu ni znali da će biti ministri i što su uopće suvislo mogli i napisati
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine premijeru, potpredsjednice, gospodo ministri, kolegice i kolege. Zasigurno prečesto smo u zadnjih nekoliko dana za ovim govornicama da bi izražavali suosjećanje s obiteljima, prijateljima, znancima onih koji su stradali na ulicama, oni za koje mnogi govore da su porok, da su poroka o tome što se događa i što bi se mogli događati. Zasigurno mi svi skupa i naša javnost ukupno sve to prati, ali i traži odgovor na koji način i kako ćemo odgovoriti. I zato odmah u uvodu želim reći kub Hrvatske seljačke stranke podržava sve ove zaključke koje smo danas zajednički dogovorili, ali jednako tako kroz ovu raspravu, a i obraćanjem premijera, svjesni smo toga da ovo gorko voće koje je sada pred nas stavljeno, se bere sa stabla koje dugo nije kresano i na nama je sada da te grane koje takvo voće daju i rode, pokrešemo. Za to nam treba i snage i volje i odlučnosti i zajedništvo. I zato zagovaram također ono o čemu je ovdje i predsjednik Vlade danas, sada izgovorio, o čemu smo razgovarali i sinoć, a to je ocjena. Ima mnogih koji govore ovo je vrijeme kad bi trebalo uvesti nekakvo izvanredno stanje. Ne gospodo, to bi značilo predaju. Kapitulaciju legalnih organa i tijela koje smo uspostavili i od kojih akciju očekujemo. Nama treba i podržati ćemo izvanredne aktivnosti, jer ovakvo vrijeme takve aktivnosti traži. Ali da bi se takve aktivnosti mogle sprovoditi nama treba i zajedništvo i odlučnost za podršku tim aktivnostima jer zasigurno jedno od načela funkcioniranja ili po čemu funkcionira ne samo naša ukupna politička demokratska scena je ako jednima ne smrkne, drugima neće svanuti. Ali ovo nisu područja na kojima bi se mi po tim principima trebali dijeliti ako ne želimo da nam jednog dana svima skupa ne smrkne. I zato podržavam i to, a to je dio zaključaka, da već idući tjedan otvorimo raspravu o svim onim prijedlozima za koje smo danas čuli i koje želimo zasigurno zajednički donijeti, usvojiti i stvoriti pretpostavke za još efikasnije funkc
Gledajte članak 213.je povređen i trebali ste … spominjao ministra u nekom osobnom odnosom niti postoji bilo koja vrsta osobne netrpeljivosti prema ministru. A navode koje je ministar ovdje spominjao to su potpune neistine. Pa bi volio da mi objasni šta je to s državnom ergelom? Možda trebate pitati bivšu predsjednicu vlade tko se borio za ergelu. Vi sigurno niste. Samo toliko o ergeli. A možete pomoći da dovučete vodu na Ivandvor, a to nemojte zaboraviti. Dakle nikakve osobne netrpeljivosti gospodine ministra. Sve ovo što ste rekli ja bih molio da mi saborska služba to dostavi na jednom CD-u pa ću ja to puštati po čitavoj Hrvatskoj svim OPG-ima i oni će uživati u ovim hvalospjevima kako je u hrvatskoj poljoprivredi sve dobro u ovih zadnjih godinu i pol dana. Brojke nisu bitne. Hrvatska poljoprivreda je na izdisaju ne zahvaljujući Vinkoviću nego zahvaljujući vama i morate biti svjesni toga. i niti jedno ja ne vežem na osobnu netrpeljivost, apsolutno ne. A što se tiče Državne ergele lipicanaca, kast meni kao gradonačelniku da sam ja kriv za čega, za gubljenje brenda, čega. Pa da nije bilo Vinkovića i građana grada Đakova njima posebna zahvala, njima posebna. A što se tiče nedavanja one potvrde za poticaj pa nemojte očekivati da će jedan gradonačelnik dati bez naputka ministra novostvorenoj tvrtki jel bi napravio kriminalno djelo koje je imala sjedište u Lipiku, bez provedbe javnog natječaja. Pa malo pročitajte zakone iz tog vremena pa ćete vidjeti da gradonačelnik nije mogao dati Hrvatskom centru za konjogojstvo sa sjedištem u Lipiku potvrdu o korištenju zemlje u Đakovu. E to je istina.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, inflacija koju spominjete nije specifična samo Hrvatske. Inflacija je specifičnost svih zemalja srednje centralne Europe. Dakle, i ona je najvećim dijelom uvezena i ona je posljedica prije svega globalnih kretanja, prije svega kretanja cijena sirove nafte na svjetskom tržištu. Posljedica je prije svega financijske krize na američkom tržištu kao posljedice davanja nekvalitetnih drugorazrednih hipotekarnih kredita u periodu koji je iza nas i ova inflacija i rast cijena prvenstveno prehrambenih proizvoda je posljedica suše koja je pogodila ne samo Hrvatsku nego cijelu Europu, a posebice centralnu i istočnu Europu. Sve to nas je dovelo u situaciju da cijene rastu u Hrvatskoj 5,8% u 12 mjesecu 2007. godine u komparaciji sa razinom tih cijena istih proizvoda u 12 mjesecu 2006. godine. Upravo svjesni činjenice da će se rast cijena događati ova hrvatska Vlada, odnosno ispričavam se prethodna hrvatska Vlada je poduzela već u prošloj godini niz mjera i žao mi je da vi s njima niste upoznati. Ja ću spomenuti samo neke. Prije svega uveli smo plivajuće trošarine i na taj način se iz državnog proračuna odrekli 170 milijuna kuna koje smo mogli ubrati dakle od trošarina na naftne derivate. S druge strane, 450 milijuna kuna je iz državnog proračuna u četvrtom kvartalu 2007. godine uloženo u smanjenje negativnih posljedica suše. Upravo svjesni činjenice da će rast cijena imati utjecaj na životni standard hrvatskih građana išli smo i dalje pa smo u suradnji sa hrvatskim poslodavcima prije svega proizvođačima prehrambenih proizvoda, ali i trgovcima uspjeli ne samo zauzdati rast cijena prehrambenih proizvoda, nego cijene nekih ključnih prehrambenih proizvoda smanjili, odnosno vratili na razinu od prije zadnjeg poskupljenja. Dakle, smanjili za cirka 10%. Kako bi utjecali na životni standard, ali s druge strane kako bi dali šansu gospodarstvu da se razvija išli smo i dalje i rekli smo da ćemo tražiti unutarnje r
Dobar dan. Poštovana potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnicom, kolege i koleginice. Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke će podržati ovaj predlog izmjena i dopuna Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi prije svega zato što je human, zato što je razuman, ja bih rekao zato što je ljudski. Samo nam je žao i nadamo se da će biti usvojen, ali nam je žao da se predviđa da će stupiti na snagu tek iduće godine iz više razloga. Prije svega, u današnjoj raspravi, dakle nitko nije smatrao upitnim uopšte da li to treba uvesti ili ne. Ja vam mogu reći da mi je žao jako puno roditelja i njihove dece koji nisu imali mogućnosti da im djeca vrtić pohađaju kao što zakon kaže od 6 mjeseca života. Verovatno zato što nisu imali mogućnosti, možda i ta mesta nisu imala infrastrukturu za to. No međutim, prije svega sa stanovišta ovih izmena mi prvo gledamo sa pozicije dece i roditelja koji ih šalju tu decu u vrtić, odnosno u ove predškole. Do sada su oni to morali plaćati. Od sada se ja nadam barem tu godinu neće morati plaćati, ne ovih hiljadu i pol koji će još dodatno moći da pohađaju, nego na sve one koji su do sad pohađali, a plaćali su je. Kako su plaćali? Pa dosta teško u ruralnim sredinama. Vi možete zamisliti minimalac roditelja 2000, 2500 tisuće kuna i onda mora onu ekonomsku cijenu koštanja vrtića da plaća, odnosno da plaća razliku koju plaća jedinica lokalne samouprave koja navodno nema para. Meni je palo na pamet u današnjoj raspravi ona priča o izborima, o gradonačelniku koji posjećuje vrtić, dom penzionera ili umirovljenika i zatvor poslije izbora pa određuje kome će koliko dati para. Pa najmanje vrtiću, a onda dom umirovljenika pa na kraju se predomislio i rekao najviše zatvoru jer što ćemo mi kaže poslije mandata, pa nećemo ići u vrtić. Svatko valjda gleda sebe. I sjećam se isto tako rasprava da smo ovdje saborski zastupnici bili optuživani koliko imaju velika primanja, a nitko ne govori koliko velika primanja imaju župani, dožupani, gradonačelni
Hvala potpredsjedniče. Pa evo odmah da otklonimo dvojbu, nisam ja rekao da jedinice lokalne samouprave ne trebaju sudjelovati u tome, one svakako trebaju, one jesu naplatile dio novca od prodaje društvenih stanova, neke stvarno nisu ni vratile onaj dio što su trebale u proračun. Činjenica je da se radi o velikom novcu, da zakon iz '96. godine je to i propisao, nismo se toga držali, ali vrijeme je da se te nepravde isprave. Što se tiče presude Statileo koju toliko spominjete u njoj nigdje ne piše kako ćemo rješavati ovaj problem. Ne postoje ni druge presude koje idu u korist zaštićenih najmoprimaca, ali suština svega je da ne možemo otvoriti prvo čitanje zakona, a da se ne vidi ni na tragu pravo rješenje da ljudi nakon pet godina ne završe na ulici. To vam je rekao i koalicijski partner kolega Bačić u ovoj raspravi. Hvala.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Kolegice i kolege, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom. Kao što se u ocjeni stanja koje se uređuje ovim zakonom već i navelo, ugovorom o funkcioniranju Europske unije uređena je podijeljena nadležnost Unije i država članica u području socijalne politike. Mi smo se i kao država potpisnica tog ugovora obvezali da u području socijalne sigurnosti usvajamo mjere nužne za omogućavanje slobode kretanja radnika i da ćemo u tu svrhu uspostaviti sustav kojim se zaposlenim radnicima, migrantima i njihovim uzdržavanim članovima obitelji jamče prava iz sustava socijalne sigurnosti. I evo ovim zakonom, ovim zakonskim prijedlogom zapravo uređujemo stanje i predstavlja ovaj zakon zapravo mehanizam za provedbu te cijele priče. Kako ćemo sada u Europskom parlamentu imati i svoje izabrane zastupnike kojima evo ovim putem još jedanput čestitam na izboru tako ćemo ovim prijedlogom zakona, odnosno njegovim usvajanjem imati i predstavnike u radnim tijelima Europske komisije u području koordinacije sustava socijalne sigurnosti. Zakon usklađujemo dakle sa europskim zakonodavstvom, posebno s uredbom Europskog parlamenta i vijeća 883 iz 2004. godine. Već smo zbog te uredbe koja uređuje pitanja koordinacije sustava socijalne skrbi u proteklim godinama izmijenili i dopunili mnoge zakone pa tako i Zakon o doplatku za djecu, Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, zakone i pravilnike vezano uz mirovinsko, socijalno i zdravstveno osiguranje. Njihovim smo svim izmjenama omogućili stjecanje određenih prava za radnike iz europskog gospodarskog prostora na isti način kao što su to uređena prava za naše građane. Sada se ovim prijedlogom zakona određuje nadležna tijela za sva područja socijalne sigurnosti, njihov osobni i teritorijalni obuhvat, obveze izrade mišljenja i očitovanja kao i način komunikacije među svim nadležnim tijelima. Kao pristupna točka za elektroničku razmjenu podataka predviđa se Središnji registar osigur