EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvaženi ministru, kolegice i kolege. Ovaj rebalans proračuna tek je djelomično uvid u stanje financija koje je pogodila Hrvatsku u doba ove krize kako centralnih, tako i onih lokalnih financija. Ova korona kriza u Hrvatskoj izmislila je odnosno otkrila puno tople vode pa jedna od tih revolucionarnih otkrića je i ta kako je Hrvatskoj nužno potreba reforma lokalne samouprave i teritorijalni preustroj. Mediji, politika, govore javnosti kako se lokalna samouprava u ovoj krizi nije ponijela odgovorno, kako se ponijela potkapacitirano i kako je zapravo ona karika koja je bila najlošija u sustavu borbe protiv pandemije. Dakle zbog toga što je lokalna samouprava tako odreagirala, nužna nam je reforma lokalne samouprave. Taj zaključak je točan međutim premisa koja je do tog zaključka dovela, u potpunosti je kriva. Jedan od logičnih argumenata koji nam se nudi za teritorijalni preustroj je i taj u vrijeme recimo kada su još bile na snazi e-propusnice, kada se ograničila komunikacija unutar jedinica lokalne samouprave, mediji su govorili o tome kako postoje općine i gradovi koji nemaju niti pošte, nemaju bankomata, nemaju dječjeg vrtića, nemaju zapravo ni stanovnika dovoljno. Pa zar je lokalna samouprava kriva što je hrvatska Vlada, što su hrvatske pošte racionalizirale poslovnice i što su ukinule poslovnice u čitavom nizu ruralnih područja RH? zar je to odgovornost lokalne samouprave? Jedan od slijedećih argumenata koji nam nude i koji nam govori o tome kako je lokalna država loša u ovoj krizi je i taj da lokalna država jednostavno nema financijskih kapaciteta kako bi se nosila sa ovom krizom, to je potpuno točno, no tko je odgovoran za to? Odgovorna je ova Vlada odnosno Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave koji se isključivo fokusira na porez na dohodak. Pa i takva onda, znači kapacitetima potkapacitirana lokalna samouprava što se tiče i financija i administracije, podnijela je ogroman teret ove krize jer je gotovo 30% svih dakle
Devedeset pet posto ovoga što ste vi izrekli sada ja se slažem. Ja sam samo rekao da je bitno da se odluka donese jer je najgore kad se odluke ne donose i vrijeme prolazi. I ako ste pažljivo pročitali izvješće onda piše da je 2008. godine se počelo razmišljati. Pa smo 2008., 2009., 2010., 2011. razmišljali i nismo donijeli nikakvu odluku. A plan je predviđen znači od Oružanih snaga od 2006. do 2015. kao dugoročni pa sam ja onda rekao da je bolje da se donese bilo kakva odluka nego nikakva s tim da se slažem s vama da ako postoji mogućnosti da bi ova druga varijanta bila sigurno bolja. Hvala lijepa. Upravo ovo što je zadnje govorio uvaženi gospodin Tuđman je bio i cilj mog govora. Upravo zbog toga se ne vraćamo uvijek na ono što je bilo jer je jasno da do ovih 67% prostora koji nije adekvatno za skladištenje, nije došlo do toga preko noći. Znači sustavno se nije vodila briga ili se nije mogla voditi briga. Znači ali, bitno u ovom Izvješću da je dato stvarno stanje kojeg svako se treba zabrinuti oko njega. I da jasno se vidi u Izvješću 2013. godine koje bude bilo u Saboru, za 2012. da li su napravljeni nekakvi pomaci i to će biti ključ naše rasprave. Vjerojatno ćemo se sjećati djelomično onoga što danas raspravljali i 2013. godine kad ćemo raspravljati u Izvješću za 2012. ćemo vidjeti da li ima kakvih pomaka. Smanjuje se proračun? Smanjuje se, ali se država znala zaduživati i za druge stvari. Bitno je da se pokaže volja i bitno je da se krene. Uz domaću pamet, uz pokretanje domaće proizvodnje mislim da se može naći rješenje. I to je bio zapravo čitav moj smisao, moja rasprava je bila ta da se usredotočimo na ono što bi trebalo napraviti, jer smo se apsolutno svi složili da stanje nije najbolje. Ja ću se zadržati na ovome nije najbolje. Da ne ulazimo u neke druge analize. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani ministre, Strategijom sprječavanja korupcije za razdoblje 2021. do 2030. godine jedan od prioriteta za jačanje antikorupcijskih mehanizama na lokalnoj, regionalnoj razini po pitanju upravljanja trgovačkim društvima u vlasništvu općina, gradova i županija, zatim jačanje fiskalne transparentnosti i transparentnosti trošenja sredstava na lokalnoj razini, donošenja kodeksa ponašanja za dužnosnike, službenike i članove predstavničkih tijela kao i veća uključenost građana u donošenje pravnih akata na regionalnoj i lokalnoj razini. Kako sam i sama članica savjeta za sprječavanje korupcije kao predstavnica hrvatske zajednice općina poznate su mi segmenti strategije i mjere za provođenje strategije koje i podržavam. Vaše ministarstvo i Vlada RH već ste pristupili rješavanju i uvođenju nekih mjera za provođenje ove 10-to godišnje strategije, pa vas molim da nam malo pojasnite koje su to mjere za lokalnu i regionalnu samoupravu. Hvala lijepo.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo ja ću nastaviti tamo gdje je kolega Gavran stao, ali prije toga želim reći nešto. Ja sam danas jako uživala u izlaganju našega premijera. Čovjek ima izgled, držanje, elokventan je, ali moj užitak ne vuče korijene iz toga što bih bila zadovoljna prijedlogom rebalansa koji je pred nama iliti politikom <PARTY>-a nego više iz činjenice što jako volim bajke. Doduše draže mi je kad ih pričaju Grimm i Andersen. Imam i jednu dilemu, ne znam da li premijer zaista misli to što govori ili nam svjesno prodaje ničim utemeljeni optimizam. Pogubno bi zapravo bilo i jedno i drugo. Moram reći da smatram kako smo mi Slavonci izuzetno sretni što je poljoprivreda jedno od strateških opredjeljenja ove Vlade i našeg ministra koji je Slavonac pa on zna koliko slavonska zemlja crnica vrijedi, što poljoprivreda nudi i može dati, jer da tomu nije tako ja se bojim kako bi izgledale ove stavke u njegovom ministarstvu. Kolega Gavran je već rekao sustavnog navodnjavanja nema, iznos je prepolovljen. Regionalnog vodovoda nema, vodoopskrbe nema. Smanjen je iznos za poticaj sadnje trajnih nasada za 20 milijuna kuna. Umjetnog djelovanja na vrijeme također neće biti jer je sa 250 tisuća smanjeno na 125 i nama preostaje da se uzdamo u Božju milost i providnost, a to kao što vidimo zadnjih dana baš i ne djeluje najbolje. … Kolegice vi ste u zabludi kao i u mnogo čemu do sada. To što je netko član <PARTY>-a ne znači da je ateista, ali vratimo se mi rebalansu proračuna. Očigledno je da je naš premijer koncem 2005. govoreći o proračunu, 2004. govoreći o proračunu za 2005. rekao kada bismo to izlaganje morali sažeti u tri riječi, da je socijalan i razvojan. I ja bih voljela zaista da je tako, ali da je to točno mi danas o ovome ne bismo niti raspravljali. Znači to nije samo pitanje percepcije nego su se želje, dana obećanja i zacrtani planovi sudarili sa realnim životom i mi smo danas tu gdje jesmo. Novca ima koliko ima, ne možemo ga izmisli
Ma evo u članku 23. lijepo stoji da je povlašten javni prijevoz obuhvaća besplatni prijevoz i prijevoz sa popustom. Znači povlašteni je i jedan i drugi i onda definira da zdravstveni djelatnici imaju besplatno u tom dijelu. … Nemaju, zato jer je besplatni povlašteni. To je jasno definirano u članku 23. u stavku 1. Što se tiče poboljšica one su također u ovome članku 23. u stavku 6. koji govori da pravo imaju ostale osobe koje to pravo stječu po posebnim propisima koje će definirati ministar Pravilnikom i koji to jesu. Ja sam u svojoj raspravi rekla da se to odnosi osim na invalidne osobe i na učenike i studente koji su na neki način i dosada ali samo spretni koristili zapravo tu povlasticu. Jer smo imali slučaj da kad dolaze učenici sa nekog područja iz unutrašnjosti Hrvatske oni koji bi se snašli i poslali bi Jadroliniji zahtjev da im omogući 50% popusta. Jadrolinija je to redovito radila. Mi na neki način to želimo ozakoniti i želimo da sve škole i sva visoka učilišta na području RH znaju da mogu dobiti popust. Koliki će on biti to će ministar odrediti svojim pravilnikom. Također se kršila cijelo vrijeme i visina cijene usluge zato jer svi znamo da je cijena vozila na trajektima za otoke bila puno veća nego što je bila određena zakonom koji je bio prije na snazi.
Gospodine potpredsjedniče, ja ću početi sa jednom konstatacijom. Da se često malim stvarima pokreću značajna dijela za život. U životu malih zajednica malim inicijativama pokreću se značajni projekti koji na kraju daju velike efekte. Za takove inicijative često su sredstva čista simbolika. Da bi uistinu zbiljski pokrenuli Hrvatsku u proračunima bi trebalo osiguravati sredstva za takove inicijative koje život znače u malim sredinama. Što sam ovime konkretno želio reći. U ovom Saboru zastupam dio kraja koji leži uz autocestu Zagreb-Karlovac. Sagrađenom u prošlom stoljeću preko 30 godina. Iako znamo što ceste znače, uz sve napore u bivšoj državi, ali i u ovim vremenima Hrvatske države ništa se bitno nije promijenilo. Ostao je samo izlazak u Jastrebarskom, a ostala područja samo su promatrači prometa koji uz njih prolazi. Zato sam želio ovdje moliti da se pri krojenju proračuna za ovu godinu osiguraju inicijalna sredstva za otkup zemljišta i izradu projekta za priključak na autocesti u Zdenčini za općini Klinča Sela. Ova siromašna općina na pragu Zagreba, na taj način zbog svog položaja mogla bi u kratkom roku ostvariti preobražaj. A uz to ovaj izalazak na autocestu dovodi općinu Pisarovinu, Pokuplje, dio Korduna na zaista blizinu Zagrebu. Slušajući ovdje teškoće Vlade koje prihvaćam. Neću podnositi amandman, ali ću moliti odgovarajuća ministarstva i institucije vlasti da nađemo riješenja u ovoj godini za ovu inicijativu.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Poštovani kolega Ćelić. U prvom dijelu vašeg izlaganja osvrnuli ste se na ozbiljan problem narkomanije među mladima i uvijek je dobro na to podsjećati i vjerujem da ste vi kao stručnjak iz te oblasti dali nesumnjiv doprinos smanjenju i smanjenju narkomanije i uopće problema narkomanije među mladima. U jednom dijelu ste spomenuli problem nedostatka stručnih stručnjaka koji se bave ovom posebnom tematikom. U svom izlaganju istakla sam jednu od alternativa kako bi se riješio ovaj problem, a to je pomoć, odnosno zapošljavanje vježbenika, pripravnika uz diplomirane pravnike s položenim stručnim ispitom. Zanima me što vi mislite o tom prijedlogu? Zahvaljujem.
Uvaženi gospodine Leko, vezano za vašu repliku. Slažem se apsolutno da država Hrvatska treba imati strategiju, i mislim da je naš odbor napravio prvi dobar korak u proizvodnji ovih zaključaka ako će ako Bog da usvojiti Sabor, i Vlada predložiti izradu strategije i zakona i koje ćemo mi ponovo usvojiti. Međutim moram reći još nešto. Ja sam Hrvat iz Bosne i Hercegovine, ja sam iz Ravnoga i da ne ponavljam šta je bilo u Ravnom 1. listopada '91. i sad s ovog mjesta kažem jedino tko je pomogao ljudima u Ravnom je Republika Hrvatska i Caritas. Treće organizacije ili institucije nema. Ovo je možda sa nezgodnog mjesta Vladi u Bosni i Hercegovini, odnosno vijeću ministara, odnosno Vladi Federacije. Tamo je učinak te pomoći nula i to prekrižena. Sad u ovom momentu dok ja govorim na Popovu polju stup vode je visok 20 ili 22 metra, zavisi koliko je noćas došlo. To što se radi tim ljudima sad poslije rata, jer se neodgovorni vlasnici hidroelektrana na Trebišnjici i usudit ću se reći i na Neretvi ponašaju prema narodu koji živi ispod brane na jedan grozan način, mora biti poziv hrvatskoj Vladi i hrvatskoj državi da reagira, jer nama je jedino preostalo iseliti se, ako će nas plaviti svaka 3 mjeseca.
Hvala lijepo. Pa samo bih dodala i naglasila još jednom činjenicu s kojom se slaže široka javnost ali očito ne i političari. Svaka zemlja mora prvo graditi svoj znanstveni potencijal na vlastitim sredstvima, treba stvoriti svoju konkurentnost da bi mogla povući sredstva iz EU. Znači, tu se postavlja pitanje da li je prvo kokoš ili jaje. Tko će uložiti, tko će nama dati ozbiljne europske projekte ako mi nismo sposobni za rad na tim projektima? Gospodin Jovanović vjerojatno zna da su zadnja značajna ulaganja u infrastrukturu na institutima i sveučilištima bila 2005. godine i da mi danas imamo aparaturu na sveučilištima i institutima koja prelazi 10 godina. Što ćemo mi s takvom aparaturom, na koje projekte ćemo se mi prijavljivati? Slažem se s vama da moramo poraditi na ovim infrastrukturnim projektima i povući novce iz EU barem za to pa onda aplicirati na druge fondove. A sada kad već nitko nije odgovorio na pitanje gospodinu Bulju oko povlačenja sredstava a gospodin Jovanović iznosi ovakve lijepe brojke ja ću spomenuti jednu. Mi smo iz Europskog socijalnog fonda povukli 26,6% mogućih sredstava a da smo povukli samo 50% iz tog fonda mogli smo financirati 3756 bruto plaća doktora znanosti za jednu godinu. To su velika sredstva. U to vrijeme su ti doktori znanosti izlazili iz države, a mi nismo ništa činili da bismo iz tog fonda povukli kažem barem 50% a ne 26,6%. Hvala lijepa.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani ministre. Evo moja prethodnica je govorila u ime kluba i rekla nije se čulo ništa novo, nažalost. Pridružujem se u svakom slučaju čestitkama koje su vezane za napor ne samo medicinskog osoblja nego i pripadnika civilne zaštite, pa ću sada za ovom govornici po četvrti puta apelirat na jednu stvar koju sam rekao čak i na inauguracijskom govoru, dakle kod glasanja o povjerenja vladi na kraju svog govora, a u ovih godinu i pol mandata sam to imao prilike reći još dva puta, a to je pozivam Vladu RH da svojom uredbom konačno riješi materijalna prava mobiliziranih članova civilne zaštite jer oni koji su profesionalci pokriveni su kolektivnim ugovorom MUP-a, njima su još pre dosta vremena ovaj dignute dnevnice na 180 kuna, a ako si slučajno mobiliziran ili dragovoljno ovaj prijavljen još uvijek ti je dnevnica od 150 kuna jer je tako regulirano uredbom vlade, pa onda ajmo bar kad već toliko hvalimo ovaj zbilja velike napore i ako su sve naše misli ovaj isto tako uz medicinsko osoblje posvećeni i civilnoj zaštiti koja je imala veliki trud kod pandemije i uložila velike snage i kod potresa, ne samo u Zagrebu nego širom Hrvatske, dajmo im onda istu dnevnicu kao što imaju i profesionalci. Za to je dovoljna uredba vlade, na to sam, to sam, ovo je četvrti puta da ja to spominjem, il da ja pišem izmjene zakona, znate kako će to završit, nikako. Ovaj i koristit ću i ovu priliku da pozovem građane RH da se cijepe. Zašto? Jer ako se cijepe najvjerojatnije će dobit ovaj najnoviji soj, ali najvjerojatnije će izbjeć bolničko liječenje, a ako već i dođe do bolničkog liječenja neće biti smrtnih slučajeva barem u velikom dijelu. Tog trenutka mi u Hrvatskoj nećemo imati jedan autobus umrlih dnevno koji nam se već događa danima, tjednima, mjesecima. I kad mi govorimo o djeci, da, djecu moramo zaštititi, djeca imaju traume kao što su imali naša djeca kad smo bili u Domovinskom ratu. Meni je kćer rođena '91. s time sam sve rekao. Ali činje
Radi se znači kako bi se osigurao zapravo adekvatan smještaj Gimnaziji u Puli, Glazbenoj školi Ivana Matetića Ronjgova i Škola primijenjene umjetnosti i dizajna, međutim, to je ono što smo više puta i iz Kluba <PARTY>-a govorili. Znači nema ni one fiskalne, a nema ni one funkcionalne decentralizacije i onda politički Zagreb jednostavno iz nekog ureda mora odlučiti o čemu se tu radi i to je najveći problem koji ova .../nerazumljivo/... mislim jedan od najvećih problema koji ova država ima i nešto što se odgađa promijeniti kako bi zapravo naši ljudi živjeli bolje i kako bi se naša djeca u ovom slučaju imali što adekvatniji smještaj i što adekvatnije obrazovanje, stoga tražimo glasanje. Hvala.
Poštovani predsjedavajući, poštovana pomoćnice ministre. Prije svega meni je izuzetno drago što u ovoj prostoriji mogu pozdraviti svoju, našu Međimurku gospođu Sandru Herman državnu tajnicu. Prije svega htjela bi reći da kao što smo najavili prilikom izbora za <PARTY> podržat ćemo svaku inicijativu kojom se ostvaruje smanjenje ne poreznih i parafiskalnih davanja te kojim se administrativno porezno i parafiskalno rasterećuje hrvatsko gospodarstvo. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama čuli smo predlaže se smanjenje stopa za obračun i plaćanje članarine za 12% te se uređuje obračun paušalnog iznosa članarine kada osobe koje pružaju ugostiteljske usluge u domaćinstvu ili na OPG-ima prvi put ishode rješenje o odobrenju u tekućoj godini. Također se omogućava Poreznoj upravi da rješenjem izmijeni visinu mjesečnog predujma članarine zbog pada poduzetničke aktivnosti. No kako dolazim iz mogu reći najljepšeg kraja lijepe naše svojeg Međimurja, kako mi to zovemo flačec med zemlje med Murom i Dravom smatram da je posebno potrebno osigurati mogućnost prezentacije turističke ponude, osobito kontinentalnog turizma i ponude kontinentalnih destinacija kao naravno i ponude drugih krajeva naše zemlje potencijalnim gostima, a što se vrši prvenstveno aktivnostima regionalni i lokalnih turističkih zajednica. Svakoj turističkoj destinaciji bitno je privući što više turističkih posjetitelja i ostvariti što veću ekonomsku zaradu, tu zaista ne smijemo zanemariti ostvarivanje te ekonomske zarade. Na lokalnoj i regionalnoj turističkim zajednicama je ogroman zadatak da promoviraju i prezentiraju svoju ponudu i upravo su te turističke zajednice koje kontinuiranim radom tijekom cijele godine stvaraju nove vrijednosti u turizmu i u njihovim je rukama pokretačka snaga i imaju presudnu ulogu u pokretanju turističkog razvoja pojedine destinacije. Međutim, uz smanjenje izvornih prihoda turističkih zajednica također smatram da je potrebno iznaći rješenje kojim se ne bi optereć
Evo kolega Hrg to što smo ga mi uspješno proveli u Općini Goričan ili gospodin Vinković u gradu Đakovu i još nekolicina primjera ne govori i nije dovoljan argument da je taj zakon dobar. Upravo zbog rezultata koji govori koliko je stavljeno ukupnog državnog zemljišta koliko je stavljeno u funkciju kroz zakup, a da ne govorim o prodaji, to je na sreću. Prodano je samo 62 tisuće odabranima. Nije dovoljan argument da kažemo da je taj zakon bio dobar. Njega treba mijenjati i ovaj novi zakon sasvim sigurno će biti reformski upravo zbog toga jer će donositi rezultate i stavljati brže poljoprivredno zemljište u funkciju.
Hvala lijepo gospodine Hrvatskoga sabora, uvažena gospođo državna tajnice. Htio bih replicirati kolegici Šuici koja je u svom govoru govorila o tome kako je otac Ruđera Boškovića Nikola rodom iz Orahova dola u općini Ravno u istočnoj Hercegovini, odmah iza brda kada se putuje magistralom prema Dubrovniku gledano iz Slanoga. I sam dolazim iz tog kraja i dužan sam ovdje kazati da inicijativa rođaka Boškovića i njegovih nasljednika u Orahovom domu, a koji se okupljaju u zavičajnom klubu Ruđer Bošković u Dubrovniku i općine Ravno rodila se inicijativa da se u samom Ravnom napravi spomenik Ruđeru Boškoviću. Spomenik je pri kraju i ovo proljeće će biti otvaranje toga spomenika. Znači njegov otac Nikola kao i mnogi brojni ljudi toga kraja, su išli prema Dubrovniku, odnosno dalje prema Europi. Da je danas Ruđer živ onda bi sigurno bio prvi ili među prvim Hrvatima u Europskoj uniji i to bi bila najbolja slika nas i naše opredjeljenje za Europsku uniju. I iz tog dijela Hercegovine smo ponosni i na Ruđera i na biskupe Andrijaševiće i na brojne druge koji su se rodili i čiji su preci rođeni tamo. Sve do današnjih dana jer od tamo je otac i Nikše Prkačina, sadašnjeg, odnosno donedavnog kapetana Hrvatske reprezentacije kao i majka Sandre Jovanović. Ja bih molio da Vlada u svoj program obilježavanja godine Ruđera Boškovića na jedan način uvrsti i ovaj dio jer to je vrijednost za taj kraj za koji naše malo mjesto i za tog velikog Hrvatskog čovjeka. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče <PARTY>, poštovani predsjedniče Vlade, ministri i ministrice, moje pitanje upućujem ministrici obrazovanja. Poštovana g-đo. ministrice moje današnje pitanje odnosni se na problematiku odnosa kurikularne reforme i uspješne socijalizacije učenika s poteškoćama u razvoju. Navedenom reformom predviđena su uporaba tehnologije u osnovnoškolskom sustavu, ali pri tome ostaju potpuno nejasno na kakav će način učenici s poteškoćama u razvoju, konkretnije slijepi i slabovidni učenici moći koristiti ova pomagala? Čak i do sada je unatoč svim proklamativnim nastojanjima za integraciju učenika s poteškoćama u razvoju njihove škole i šire u društvenoj zajednici, njihovo pohađanje nastave informatike je bilo samo formalne prirode jer pribavljanje takvih pomagala i takve opreme nije se uspjelo pribavljati. Pa zanima me prilikom rješavanja ove problematike da li ste uzeli u obzir cjelovita komparativno-pravna rješenja iz skandinavskih država, naročito iz Finske i Danske jer kao što znamo oni su prepoznatljivi po najmodernijim i najprogresivnijim obrazovnim sustavom i zanima me da li ste, da li je bila uključena i pučka pravobraniteljica za djecu? Hvala vam. Hvala lijepa. Zašto sam postavila ovo pitanje? Postavila sam iz razloga jer smatram da Hrvatska je subjekt međunarodnog prava i da je dužna da su svi učenici jednakopravni i nadam se da će se ovo primjenjivati u praksi. Zahvaljujem.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba <PARTY>-a i Radničke fronte u trajanju od 10 minuta kako bismo upozorili da ove ustavne promjene svakako donose nešto dobro kao što je znači ipak unošenje praga izlaznosti i prihvaćanja referendumske odluke da se ne dovodimo u situaciju da jako mali broj birača donosi neku odluku referendumski ali i niz stvari koji će uistinu onemogućiti moguće referendum zbog čega Radnička fronta neće prihvatiti ove promjene. Prije svega znači uistinu strah od naroda ne može se ograničiti što će se na referendumu postaviti kao pitanje, ovdje je to vrlo široko postavljeno, čl. 1., čl. 3. ustava, praktički ovim se može svako referendumsko pitanje ukinuti. Druga stvar, kao što je rekao jedan ustavotvorni stručnjak, nije o provjeri ustavnosti pitanja, nije referendumsko pitanje sir, pa da se pokvari ako ostane otvoreno, znači ne možete dvaput imati mogućnost provjere ustavnosti, ustavotvornosti referendumskog pitanja, znači s tim se može manipulirati, možete postaviti pitanje prije prikupljanja potpisa, e sad možete i nakon prikupljanja potpisa. I još jedan paradoks kolegice i kolege mi po ovim pravilima referenduma ne bismo bili danas u EU, ovdje se donose pravila o udruživanju i razdruživanju nadnacionalne zajednice na način da se takva odluka može donijeti sa više od 50% upisanih birača, a u EU su mu izlazili znači ušli na sasvim, po sasvim drugim pravilima, znači dvostruki kriteriji i uistinu cinizam. Ono što svakako treba reći je da će referendum koji je pokrenula progresivna opozicija, koju će pokrenuti progresivna opozicija najvjerojatnije za vraćanje prava na pobačaj ženama u ustav biti naš, naša inicijativa koja se nadam da će proći na referendumu. Odustala sam.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo već smo se više puta i navrata čuli da je ovaj zakon krovni zakon u pripremi koji omogućuje kvalitetan novi indeks razvijenosti, kvalitetniji. U raspravi smo čuli dosta podataka i informacija koji nisu točni i da ublažim nisu provjereni i ne odgovaraju stvarnom stanju. Prisjetimo se kad su lokalne samouprave dobile upitnike po kojima su kasnije vrednovani i upali u pojedina područja stupnja razvijenosti neki su namjerno ili ne ispunjavali anketne listiće sa podacima koji su ih svrstali tamo gdje u biti nisu pripadali. I kad se pokazalo da su realno gledajući u skupini u koju ne pripadaju počeli su stvarni problemi u funkcioniranju. Indekse razvijenosti su u biti radile jedinice lokalne samouprave. Ti podaci koji su skupljeni s terena plus državne institucije koje su imale svoje podatke doveli su do indeksa razvijenosti. Dakle, nije samo pitanje zakona, nego i nas koji smo u lokalnim sredinama bili dužni realno prikazati, što realnije prikazati stvarno stanje. Ovaj zakon, dakle i novi zakoni koji će doći nakon, njih, ovi prijedlozi novih zakona o jedinicama i funkcioniranju lokalnih jedinica pridonijet će ne samo ovom kako smo čuli ravnomjernijem i pravednijem novom indeksu razvijenosti nego će doprinijeti i funkcioniranju lokalnih jedinica prije svega u povlačenju EU sredstava i stvoriti preduvjete razvoja lokalnih jedinica. Mnogi su problemi, ali isto tako nas osim problema zanima i konkretno što će dobro donijeti ovaj zakon i sljedeći zakoni koji su u sinergiji sa ovim zakonom Zato je za pozdraviti ovaj zakon.