EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege evo mi u klubu socijaldemokrata izabrati ćemo da u ovoj raspravi zapravo ne okrećemo se u prošlost, nego da kroz raspravu pridonosimo promišljanju Vlade kako iskoristiti ja bih rekla ovu jedinstvenu šansu u pokretanju Hrvatske. Naime, mi se nalazimo u situaciji u kojoj zapravo nije riješeno pitanje dugova u zdravstvu, nisu riješene ni posljedice epidemije covida, niti je riješena potreba sanacije nakon razornog potresa. Suočavamo se sa izuzetnim porastom troškova života, a isto tako naše krhko gospodarstvo koje vidjeli smo itekako ovisno o turizmu polako doživljava stagnaciju. I zapravo ovih 25 milijardi eura koji su pred nama predstavljaju ja bih rekla slamku spasa. E sad 25 milijardi eura koje su na raspolaganju RH u sljedećih 7 godina kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti, a isto tako i kroz operativne programe kohezijske politike ja bih rekla da su prilika koju Hrvatska ne smije propustiti kako zbog sebe kao države članice, a kako i zbog svojih građana i gospodarstvenika. Možemo zapravo reći da će u narednom razdoblju RH raspolagati sa tri puta više sredstava nego do sada. Tri puta više. Zašto to ističem? Zato jer je velika odgovornost na ovoj Vladi da ta sredstva iskoristi na najbolji mogući način i da zapravo kroz programe ta sredstva usmjeri u ono što je potrebno kako bi se podigla kvaliteta života građana u RH. Naime, europski fondovi predstavljaju financijske instrumente koji služe za provođenje javnih politika EU u svim zemljama članicama, ali naravno isto tako i u RH. Novac europskih fondova je i novac europskih građana, odnosno građana RH kao njezine punopravne članice. Odgovornost ove Vlade je da novac građana RH uloži upravo u one ciljeve koji će doprinijeti razvoju RH i kao što sam već rekla rješavanju osnovnih životnih pitanja koji muče građana RH. I evo zato mogu reći da je konačno dobro da je ova Vlada usvojila brojne preporuke Europske komisije, te revizijske
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tjenice sa suradnicom, pred nama je drugo čitanje prijedloga Zakona o korištenju psa pomagača. O tome zakonu smo dosta opsežno govorili prilikom prvog čitanja i tada smo ustvrdili da postoji dosta visok konsenzus između svih saborskih zastupnika i svih klubova u Hrvatskom saboru i pod konsenzus vezano, znači konsenzus o potrebi da se odnese ovakav jedan novi zakon i o sadržaju ovoga zakona. Naime, svi smo primijetili da se ovim zakonom na dobra način regulira, tj. širi se krug, kako korisnika, pasa pomagača, terapijskih pasa tako i fizičkih, tj. pravnih osoba, koje se bave, treniranjem, tj. školovanjem tih pasa pomagača, što će na kraju dovesti do toga, da će psi pomagači, terapijski psi, biti lakše dostupni na regionalnu nivou, u smislu da će biti … određenim dijelovima Hrvatske, lakše dostupni, obzirom da se dosadašnjim zakonskim rješenjem je to samo bilo moguće, tj. samo se jedna udruga mogla baviti ovom djelatnošću, sada će se to moći raditi i više pravnih, tj. pravnih osoba. Dakle, neki od primjedaba koje su bile iznesene ovdje u raspravi prilikom prvog čitanja su bile prihvaćene i uklopljene su u ovoj drugoj, tj. konačnog prijedlog zakona. Mislim da je to dobro da i na tome se zahvaljujem na ministarstvu. Prihvaćeni su prijedlozi kolege iz <PARTY>a i prijedlog, moj je jedan od prijedloga. I ono što je dobro, da i oni prijedlozi koji nisu prihvaćeni tj. koji su odbijeni zbog stajališta predlagača da su već te norme sadržane u postojećem prijedlogu zakona, to je isti tako jedno dobro rješenje ako dođe netko u situaciju da treba zaštititi neka svoja prava koja proizlaze iz ovog zakona a nisu recimo barem po našem mišljenju bila dovoljno jasno regulirana u zakonskim normama obzirom da je obrazloženje zakona je sastavni dio zakona i ono je na što se može pozivati prilikom ostvarivanja prava, dakle drugim riječima ako bi bilo kakvih nedoumica da li netko od korisnika pasa pomagača
Hvala lijepo. Uvažena kolegice u vašoj raspravi ste se dotaknuli i demografske revitalizacije i boljeg položaja obitelji. Svjesni negativnih demografskih trendova naravno danas smo se svi toga dotaknuli, ali to je jedan od najvećih izazova suvremene Hrvatske. Vidimo iz ove razvojne strategije da se nastavljaju postojeći, ali se oblikuju i nove demografske mjere koje su naravno ovaj usmjerene na poboljšanje položaja obitelji, djece i mladih. Naravno da demografska politika nije izolirana od drugih politika, učinci se samo mogu očekivati u sinergiji sa drugim politikama, posebice sa gospodarskom politikom koje će stvarati bolje uvjete i naravno brži rast. A jednako tako demografski oporavak preduvjet je boljeg i bržeg gospodarskog rasta. Zasigurno da ćemo primjenom svih ovih mjera koje vidimo u nacionalnoj strategiji ubrzati i poboljšati vraćanje mladih naravno i obitelji sa malom djecom u one ruralne, u ona ruralna područja a jednako tako i onih deficitarnih zanimanja oprostite.
Poštovana državna tajnice, vi ste u svom izlaganju s ponosom istaknuli podatak da je Vlada RH dala potporu od u prvom koraku 3.200 kuna u drugom od 4.000 kuna neto odnosno oko 5.200 bruto za više od 80.000 poslodavaca i oko 500.000 hrvatskih radnika. Mene zanima da li nam možete dati podatak koliko je od tih 500.000 radnika prije krize i prije odluke o potpori Vlade RH imalo plaću veću ili znatno veću od te 3.200 kuna odnosno 4.000 kuna odnosno da li nam možete reći koliko njih je palo na minimalac zbog ove Vladine odluke i da li će ti poslodavci ipak osjetiti ovu krizu ili malo ili će to pasti samo na leđa tih 500.000 radnika. I s druge strane moram prokomentirati da u vašem uspoređivanju potpora iz <PARTY>-ove vlade imam dojam, nadam se da se varam, kao da ste sretni što je ovu, ova kriza pogodila Hrvatsku pa da vi možete reći da je <PARTY> dao 500.000 potpora što je puno manje nego što je davao <PARTY>. Evo čisto to sam primijetio.
Poštovani gospodine državni tajniče dozvolite da vas pitam. Budući da su predviđena poprilična sredstva kada ćete napraviti sustav koji bi trebao krenuti od tzv. BOLS-a odnosno bolnice za osobe lišene slobode koji će moći budućim zatvorenicima ili onima koji su već osuđeni pravomoćno na izdržavanje zatvorske kazne kvalitetnu zdravstvenu skrb jer koliko vidimo trenutno neki od medijski najeksponiranijih hrvatskih možemo slobodno reći osuđenika, a trebali bi biti zatvorenici ne idu na izdržavanje zatvorske kazne zato što i dalje sjede na slobodi tvrdeći da im ne možete pružiti adekvatnu zdravstvenu skrb. Molim vas zašto se ne uloži u zdravstvenu skrb tako da ljudi koji su se teško ogriješili o zakon i dobili adekvatnu zatvorsku kaznu ne mogu poći na izdržavanje? Hvala lijepa.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. U ime Kluba saborskih zastupnika <PARTY>-a i Demokrata tražim stanku u roku od 10 minuta kako bi se konzultirali što i kako dalje. Kada je kolega Maras govorio čuo se ja bih rekao zlokoban smijeh vas drage kolegice i kolege <PARTY>-ovaca. Vi nećete naravno podržati ovaj zakon, znali smo mi to. I svi oni koji ne podrže taj zakon, jasno je i meni, jasno je i gospodinu Marasu, jasno je svima nama iz opozicije, svima onima koji će podržati taj zakon zašto to ne činite. Zbog toga jer svi koji dignete ruku protiv tog zakona imate prste u pekmezu i imate imovinu koju ne možete pravdati. Nije Kušević jedini, Kuščević je, ne vrh ledene sante, Kuščević je u ovom trenutku Pedro koje visi, vjerojatno u vašim unutarstranačkim obračunima, ali vas, velika većina jako dobro to znate, imate imovinu koju ne možete pravdati i za koju niste platili porez domovini, RH u koji ste toliko kunete i u koju toliko, to vaše domoljublje toliko prezentirate i potencirate. Vi niste nikakvi domoljubi. Vi ste izdajice, svi vi koji imate imovinu, a niste platili porez Hrvatskoj. Izdajice. Smij se Đakiću, smij se. Kad bi taj zakon došao na dnevni red, ti ćeš prvi odgovarati odakle ti to sve što imaš naravno, meni je to jasno, jasno je to svima. Ja optužujem sve one koji su protiv ovog zakona jer su iz osobnih razloga protiv tog zakona i to je vrlo jasno, zbog čega bi netko bio protiv toga da se provjeri da li je njegova imovina stečena na legalan način. Da li je platio sav porez i doista ne razumijem, zbog čega bi netko tko voli državu Hrvatsku bio protiv toga da se ispita njegova imovina, osim ako ta imovina nije stečena na ilegalan način. Dakle, svi vi koji ćete dignuti ruku protiv ovog prijedloga zakona, potencijalno ste ljudi koji niste platili porez RH svojoj domovini i za to ćete odgovarati već nakon sljedećih parlamentarnih izbora kad taj zakon bude prvi na dnevnom redu i prvi usvojen.
Mislim, ministar kaže eto mene za 5 minuta. Sad bi ja trebala objašnjavati kome odgovore na njegova pitanja? Zapravo znate šta? Najbolje da ja krenem od ovih drugih zakona dok ministar dođe. Dakle, što se tiče Zakona o fiskalizaciji i prometu gotovinom, kod tog Zakona nam je sporno ako na svojoj ponudi ne napišete da je fiskalizirani račun, u tom slučaju možete imati kaznu od 30-500 tisuća kuna, a ovo sam pitanje već postavila i na Odboru, pa je kolegica predstavnica Ministarstva rekla da oni nemaju taj običaj dati tolike kazne, već da ide prvo upozorenje. Mi bi htjeli da to bude i u Zakonu tako da ne mora poduzetnik ovisiti o volji inspektora taj dan. Što se tiče Zakona o porezu na dohodak, Prijedlogom izmjena Zakona smanjuje se porezna stopa za oporezivanje dohotka između 17 tisuća i 530 tisuća kuna mjesečno sa 36 na 24, kako ste vi naveli s ciljem zadržavanja mladih u zemlji i povećanja plaća kvalificiranom profesionalnom kadru. Mi smatramo da ovom promjenom se ne postižu nikakvi pomaci prema pravednijem poreznom sustavu jer učinke koje ono donosi će osjetiti zapravo vrlo mali broj poreznih obveznika, a mi i dalje ostajemo jedna od zemalja s najvećim poreznim opterećenjem rada i da stimulira rast plaća. Ono s čim se nikako ne slažemo, a to je što se podiže paušalni iznos poreza na dohodak za iznajmljivače u sektoru smještaja turista i ovlašćuju se jedinice lokalne samouprave da samostalno odrede taj iznos paušala u rasponu od 150 do 1500 kuna po smještajnoj jedinici. Mi zapravo ne znamo da li će to biti 150 kuna ili 1500 kuna. Mjera je koja je jedna iz kategorije neodređenih, bez cilja, smjera i vizije. Načelno prihod od iznajmljivanja turističkih smještajnih kapaciteta je potrebno oporezivati ali se mora naći primjereni model s obzirom na značaj turizma za nacionalno gospodarstvo i društveni razvoj. Ono što u ovom Zakonu podržavamo, a to su odredbe koje se odnose na neuključivanje stipendija od dohodak uzdržavanih osoba, kao i one o porezu na dohodak od povremen
Zahvaljujem predsjedavajući na riječi. Što se tiče Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka ovo je za nas sigurno jedan od najbitnijih zakona koji će se izglasavati u ovom mandatu ovog Sabora, a zasigurno vjerujem da je jedan od financijski najzahtjevnijih zakona koji će ovaj saziv Sabora izglasati. Tako da je iznimno bitno da se svi uključimo i da smo konstruktivni i mi ćemo isto tako biti konstruktivni u našim komentarima i nadam se da ćemo dobiti nakon amandmana koje ćemo podnijeti kao i drugi klubovi bolji zakon koji je u interesu građana Zagreba i okolice. Za početak prije nego što bi krenuo samo bih htio reći da prije nego što idem u sadržaj da se malo pozabavimo i ocjenom stanja. Mi čak ni ocjenu stanja nemamo trenutno jasnu kakva je. Naime, prema obrazloženju ovog zakona podatak koji Vlada koristi o tome koliko je oštećeno zgrada u Zagrebu je 24.000, mi smo na Odboru za prostorno uređenje tražili od Grada Zagreba detaljnije podatke o namjeni tih zgrada i onda smo se začudili kada smo dobili od Grada Zagreba podatke da je u Gradu Zagrebu oštećeno 19.000 zgrada. Isto tako prema Vladi i obrazloženju zakona trenutno je u Zagrebu neuporabljivo 1.300 zgrada, a prema zagrebačkoj gradskoj upravi ovaj puta manje oko 700 grada, pazite to je dvostruko manje, to nije mala brojka, to nije mala razlika, tako da nas pomalo brine jer postoji samo jedan izvor podataka, jedan brzinski pregled koji su radili Grad Zagreb i Građevinski fakultet i brine nas ovo nepodudaranje podataka koje nije malo. Što se tiče sadržaja zakona i forme zakona za početak se ne slažemo sa nekim kolegama iz oporbe koji tvrde da poseban zakon nije bio potreban jer kada imate 25.000 zgrada oštećenih u jednoj prirodnoj nepogodi onda je itekako potreban poseban zakon. Ja ću upozoriti da je čak i za Gunju, za poplavu u Vukovarsko-srijemskoj županiji tako se zvao zakon bio poseban zakon. I ja ću isto tako tražiti poseban zakon kada ovakva prirodna nepogoda bude u bilo kojem, ovako znatna prirodna nepogoda u b
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene dame i gospodo saborske zastupnice i zastupnici. S ovim zaključkom od 2. listopada 2007. godine Gospodarsko-socijalno vijeće Republike Hrvatske pokrenulo je inicijativu da se 21. siječnja dan kada je 1994. godine potpisan Sporazum o osnivanju nadležnosti i djelovanju Gospodarsko-socijalnog vijeća proglasi Danom socijalnog partnerstva. Slijedom navedenog Vlada Republike Hrvatske predlaže ovom Saboru Nacrt prijedloga odluke o proglašenju Dana socijalnog partnerstva 21. siječnja. Hvala.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupnici i zastupnice. Pa upravo gospodin Habek, vi ste rekli da lokalne zajednice ne postanu dežurni krivci vezano za provođenje ovih natječaja, odnosno programa. Mislim da u sklopu toga trebalo bi svakako reći da program raspolaganja poljoprivrednom zemljištu u vlasništvu države koje donose jedinice lokalne samouprave trebaju biti u funkciji da se u što kraćem roku i oni kao takovi programi i realiziraju. Upravo u članku 30. govori se o tome da nakon donesenog programa ministarstvo bi trebalo dati suglasnost i ovdje se čak i spominje neki rok od 60 dana. Mislim da taj rok od 60 dana bi trebalo ustvari reći da ako se u roku od 60 dana ne kaže ništa pozitivno ili negativno da je tada dana suglasnost jer bi na taj program, i u smislu toga da se može raditi dalje na tom dijelu. Posebno šta dalje? Javni natječaji, prodaja ili zakup? Onu odluku donose gradska vijeća. Međutim nakon izbora najpovoljnije odluke, ponude, donosi se opet, treba se donijeti suglasnost ministarstva na to. Nigdje u članku 32. ne stoji koliko dugo je taj rok kada treba donesti suglasnost ministarstvo na te natječaje. Zašto je to bitno? Pa bitno je iz određenih stvari, ali i iz konkretne prakse recimo na primjeru grada Đakova, gdje je program donesen još 2002., natječaji su raspisani, suglasnosti nema, izbori su bili ili poništeni, a postavljaju pitanje zainteresirani koji su se natjecali i koji su bi trebali ući u te posjede da li kroz zakup ili kroz kupovinu. Kada će to biti realizirano? Kada će to biti realizirano ako nemamo suglasnosti ministarstva i ako ministarstvo čuti u takovim konkretnim primjerima. Njihova pitanja idu do toga da li će nakon pretrčavanja vijećnika <PARTY>-a u … To je pitanje, da li će biti ti natječaji realizirani, odnosno dana suglasnost i da li će biti kupovina izvršena? Hvala.
Uvaženi potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Jedan ugledni političar koji je dosta citiran i dosta pozivan na prostore ovih zemalja balkanskog poluotoka, finski premijer u to vrijeme Altisari napisao je slijedeće: "Državna lutrija mora ostati državna, jer je to jedini porezni institut i organ gdje porezni obaveznici trče sami uplatiti porez." Da je tome tako svjedoči da Sjedinjene Američke Države kao zemlja neoliberalizma i liberalne ekonomije, tržišne ekonomije imaju toliko državnih lutrija koliko imaju država koje su sastavnice Sjedinjenih Američkih Država. Zašto? Zato jer je to zaista način prikupljanja poreza za opće društveno dobro i za opće društvene koristi, na način da građani to ne osjećaju kao poreznu presiju ili prisilu države. Na žalost mi smo svjedoci da kod nas u Republici Hrvatskoj od 1990. nastupa vrijeme kada zapravo zakonska regulativa stavlja hrvatsku lutriju u ravnopravnu tržišnu utakmicu sa ostalim sudionicima, koji se uključuju u taj posao. Zašto to govorim? Casino Austrija je pretežito državna firma. Nema privatnog priređivača kasino igara ili kockarnica, igara u kockarnicama u privatnom vlasništvu. Kasino Austrija ima internacional koji dozvoljava njihovim čelnicima da osnivaju firme van države i da onda eventualno ako nešto se radi ispod stola to rade na terenima Hrvatske, Mađarske ili drugih zemalja. Druga bitna stvar koja je vezana uz ovu regulativu je ta da na žalost i zakoni koji su donašani 90-tih godina, pa čak i ispravke i korekcije koje su rađene 2001. godine nisu uvažile argumente i stavove i mišljenje ljudi koji se tom profesijom bave, a zaposleni su u najjačoj ili jedinoj državnoj tvrtci koja se tim bavi. Zašto to govorim? Zato jer u periodu kojega pratim i kojega sam imao prilike neposredno pratiti Hrvatska lutrija je bila kontrolirana u poštivanju svih zakonskih regulativa koje su zapravo je dovodile u vrlo težak i lošiji položaj na tržištu. Dotle su kraljevi automat klubova mogli koristiti određene rup
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče <PARTY>-a, poštovani predsjedniče vlade, ministrice i ministri. Poštovana ministrice Brnjac. Podaci o ostvarenom broju dolazaka i noćenja turista tijekom ovog produljenog vikenda iznimno su uspješni te pokazuju da smo što se turizma tiče na jako dobrom putu i da možemo očekivat dobru turističku sezonu. No rezultata neće biti ako ne budemo imali radnike. Po javnim dostupnim podacima u turističkom sektoru trenutno nedostaje između 30 i 35.000 radnika i ako su izmjene Zakona o strancima prijave za radne dozvole pojednostavljene u praksi i dalje postoje zavrzlame kojima se usporava postupak izdavanja dozvola i zapošljavanja stranaca. Moje pitanje glasi, što se misli učiniti kako bi se ovaj problem riješio odnosno kako bi se omogućilo ažuriranje i izdavanje dozvola za rad i ubrzala komunikacija među dionicima ovog procesa, te koje su te mjere koje se planiraju provesti kako bi se osigurala radna snaga u turističkom sektoru? Hvala. Ja bi samo dodala s obzirom na sadašnje stanje na tržištu rada i potrebe poslodavaca u turizmu, abelirala bi da je nužno unaprijediti mehanizme fleksibilnijeg zapošljavanja i maksimalno eliminirati sve zapreke o izdavanju dozvola za boravak i rad, te zapošljavati sezonske radnike jer uz ponudu koju nudimo i sadržaj i svih napora oko turističke sezone mi moramo radit na tome da imamo ostvarene rezultate, a ti rezultati mogu biti uz radnike koje imamo zaposlene u turističkom sektoru. Hvala.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Pecnik, evo da, složit ću se i ja. Štrajk je legitimno pravo prosvjetnih radnika i kao što je kolegica rekla, ravnatelj koji i nije član sindikata dužan je osigurati uvjete za djecu koja dođu na nastavu. I prosvjetni radnici koji štrajkaju obvezni su biti u školi, ali ne održavaju nastavu. Što znači da oni mogu sjediti i u svojim učionicama ili u zbornici zavisno od organizacije samog sindikalnog povjerenika i brinuti o sigurnosti te djece. A ja bih se osvrnula na onaj dio vašeg izlaganja kojeg se stvarno ne mogu složit kada ste rekli da svatko od nas je sigurno ponekad udario dijete po guzici. I mi znamo da u zakonu je svaki oblik fizičkog kažnjavanja kažnjivo i u sabornici ovoj mi ne bi trebali to opravdavati jer samim time potičemo i kršenje zakona. Tako da kolega, evo kako je bilo prije 30 godina i sada i zakoni su bili drugačiji. Ne bih se složila u tom dijelu s vašim izlaganjem.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine mandataru hrvatske nove Vlade, gospodo ministri, ministrice, gospodo kolege saborski zastupnici. Pozdravljam vas u ime kluba Milana Bandića 365 stranke rada i solidarnosti i dva kluba, tj. dva zastupnika manjina koje su u našem klubu gospođe Lekaj i gospodina Bileka. Slušajući evo pozorno rasprave danas i program našega budućega premijera jasno i glasno je rečeno hajmo ljudi maknite se od ideoloških podjela, hajmo konačno pokrenuti za dobrobit ove naše zemlje koja je stvorena ja bih rekao što kažu gospoda na antifašizmu, ali antifašizmu devedesetih godina. Jako lijepo piše ispod hrvatskog grba kad je ona stvorena. Puno se Vlada promijenilo evo u 25 godina hrvatske postojanosti. U ime nas koji smo, evo govorim koji smo stvarali Hrvatsku državu na čelu sa pokojnim predsjednikom dr. Franjom Tuđmanom, koji smo prihvatili izazov devedesete godine gospodine premijeru, prihvatit ćemo ga i sada, prihvatit ćemo ga i u budućnosti i prihvatit će ga i naša djeca. Jer ovo je Domovina koju treba razvijati, Domovina kojoj treba pomoći, koja treba ići dalje. Rekao sam 25 godina tj. 20 godina rekao bih sustavnog uništavanja u ratu prvi dio, drugi dio, poslije u jednoj privatizaciji ružnoj, drugo u nesposobnosti, treće u razno raznim stvarima i vraćanju u neka druga vremena koja nas ne zanimaju. I jesmo za izazov, kažem jesmo za naprijed, takvi ćemo biti pa makar za godinu dana ili dvije ostatak Hrvatske bio u jednom dijelu u svim mogućim porama kao grad Zagreb jedna multikulturalna sredina, europska metropola. I ja bih volio da takva Hrvatska bude za godinu dvije kao grad Zagreb i grad koji je sa puno mogućnosti, a to je standard Europe, europskih metropola. Ja bih rekao da napravimo jedno zajedništvo u Hrvatskoj da bude kao Hrvatska jedna europska uređena država. Zato vašem timu koje ste izabrali i kojem ste vi na čelu dat ćemo apsolutnu potporu, zajedno sa <PARTY>-om, zajedno sa Domoljubnom koalicijom jer svi smo mi domoljub
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Donošenjem paketa poreznih zakona posebno Zakona o porezu na dohodak koji obuhvaća povećanje osobnog odbitka sa 1800 kuna na 2200 kuna zadire se u proračune jedinica lokalne i područne samouprave jer dolazi do smanjenja poreznih prihoda koji služe za financiranje ja ću reći društvene nadgradnje ili društvenog standarda građana. Tu ulazi i sufinanciranje jaslica, dječjih vrtića, sporta, kulture, školstva, zdravstva, socijalne skrbi, udruga, funkcioniranje uprave i samouprave, dijela plaća zaposlenih i još dosta toga da sve ne nabrajam. I ukoliko nešto ostane usmjerava se u razvoj. Iz razloga toga smanjivanja eto predlaže se ovaj Zakon o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave koji sadrži prijedlog nove raspodjele poreza na dohodak koji bi trebao imati za cilj da nadoknadi, ublaži, amortizira ili kako već hoćemo nazvati to smanjivanje. No taj zakon to neće kod svih učiniti. Ustvari možda hoće kod onih gdje su prosjeci plaća na nivou prosjeka države. Vjerujem možda nešto će biti veći kod onih jedinica lokalne i regionalne samouprave čiji je iznos plaća veći od prosjeka države, ali jedno je sigurno donijet će pad prihoda iz poreza na dohodak kod onih čiji je prosjek manji od prosjeka države. Radi toga taj zakon do kraja neće donositi jednake učinke za sve na koje se odnosi. Nažalost, pod navodnike "oštećeni" će biti i oni gdje je smještena industrija sa manjim plaćama tzv. realni sektor, posebno oni kod kojih još uvijek veliki dio radnika je zaposlen u tekstilnoj, kožnoj i drvnoj industriji i prosjek plaća znatno niži. Ali zato će veliki gradovi Zagreb, Rijeka, Split, županijski centri, gradovi gdje su stacionirana i postoje određena jaka poduzeća, javna poduzeća, državne, županijske ustanove i službe, zdravstvene, pravosudne, visokoškolske, financijske, uvozne i uslužne ustanove, tvrtke i djelatnosti, razna predstavništva i druga dobra
Poštovani kolega. EU sigurno otvara velike prilike za našu zemlju, dobro je da smo dio Ujedinjene Europe i svih prednosti koje dobivamo sa time. Dobro je da u <PARTY>-u ne samo kao zakonodavnom tijelu nego kao najvišem predstavničkom tijelu u Hrvatskoj raspravljamo o temama vezanima uz EU. Pored toga što EU samim svojim postojanjem donosi benefite i prednosti Hrvatskoj i svim drugim članicama, činjenica da EU ima i neke probleme koje treba razrješavati. Prvo tu je stagnacija stanovništva, prije 100 godina europski kontinent je imao dvostruko veći udio u svjetskom stanovništvu nego danas, dakle pitanje demografije je jedno od velikih pitanja. Druga, među ostalim stvarima, poteže se i pitanje ekonomije, znači kolika je konkurentnost EU, odnosno kompanija s područja Europe, koliko su konkurentne s obzirom na druge ekonomije svijeta. Tu je i pitanje, naravno, pripadnosti samoj EU koja se treba razvijati u budućnosti.