EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Milas, u svom izlaganju spomenuli ste Plan 21 i rekli ste da je tim planom bilo predviđeno povećanje sredstava za razminiranje. Ako sam dobro shvatila, dio tih sredstava trebao je biti za 2013., a dio je trebao biti za 2014., no tih sredstava nema ništa, ona su manja. Nekoliko puta ste ustvari rekli da je 2014. godina u tom smislu ključna i najkritičnija i u tom smislu apelirate da se ta sredstva makar namaknu iz rebalansa proračuna, a da bi se nakon toga moglo u nastavku raditi kroz europske fondove. Kolega Milas, ne mislite li da je malo kasno za europske fondove obzirom da i ovih dana slušamo kakva je situacija vezana uz povlačenje sredstava iz europskih fondova?
Zahvaljujem se. Prvo kolegice Šimpraga samo da kažem da mi je žao zbog govora mržnje koji sigurno doživljavate ovih dana, ali znam da vaše vrijednosti kao i naše vrijednosti idu u drugom smjeru, a to je da gradimo, gradimo društvo zajedništva ne samo tolerancije da se međusobno toleriramo nije to dovoljno nego da se međusobno zaista poštujemo i živimo zajedno. Međutim evo kad je kolegica Murganić ovako nešto rekla nakon govora gospodina Kajtazija, mislim pa je vi, jel vi išta o integraciji razumijete. Romski vrtić, romske škole, dakle trebamo zajedničke vrtiće i zajedničke škole, ne segregirane vrtiće i segregirane škole. Mi smo upravo u Zagrebu napokon nakon 20 godina što ste vi muzli taj grad i niste ulagali u vrtiće napokon odvojili itekakve novce za vrtiće, 4 će biti sagrađena ove godine, 8 još slijedeće, do 2025. godine bit će sagrađeno više od 20 novih vrtića, osnovnih škola i 2 srednje škole. Vi niste na tom pitanju 10 godina radili ništa i govorite o segregaciji umjesto da potičete integraciju. Zahvaljujem se. Povreda Članka 238. od strane kolegice Murganić. Dakle, kolegice Murganić ja ću još jednom apelirati na to da ne samo vi, nego <PARTY> ako stojite iza svojih nacionalnih strategija i planova onda pročitajte i značenje pojedinih pojmova. Šta znači integracija, šta znači borba protiv segregacije i pitajte Europsku komisiju zašto više ne daje novce za infrastrukturu odvojenih naselja koje ste vi uredno gradili i zašto ne da novce za odvojene vrtiće i škole jer segregacija više nije dozvoljena.
Poštovana zastupnice zahvaljujem se također na pitanju. Dakle, ako govorim o smještajnim kapacitetima ono što smo stavili u predizborni program, a to je tisuću i pol novih mjesta u domovima za starije i nemoćne i u različitim oblicima skrbi mi ćemo taj rezultat ispuniti. Ako baš u ove sitne noćne sate morate znati neku ekskluzivu. Da, bio sam u Ljeskovici i dogovorio sam se sa ravnateljicom da idemo u projekt proširenja tog doma i mi ćemo proširiti dom s obzirom da postoje liste čekanja za još najmanje 100 korisnika. To će biti doprinos ove Vlade u kontekstu socijalne skrbi. A ako govorite o socijalnoj isključenosti u korelaciji sa projektom Slavonija koji je tema danas kroz projekt Slavonija iz domene socijalne isključenosti je uloženo milijardu i 385 milijuna kuna. Hvala. Poštovani zastupniče Šarić, zahvaljujem se na pitanju, zahvaljujem se na konstataciji koju cijelo vrijeme pokušavamo afirmirati u javnosti i ja vjerujem u dobrom dijelu javnosti i uspijevamo. Projekt „Zaželi“ kao takav je zamišljen sa ciljem tri, zapravo sa tri različita cilja koja sam već ranije napomenuo ali napomenut ću ih još jednom za one koji možda nisu ih do kraja usvojili. Dakle, zapošljavanje, obrazovanje i socijalna uključenost. Kada gledamo cijeli projekt „Zaželi“ na razini RH govorim o milijardu i 600 milijuna kuna u ovom trenutku, govorim o više od 7000 zaposlenih žena, teško zapošljivih i govorimo o više od 35000 korisnika. To su sve benefiti za one teško zapošljive skupine, to su sve benefiti za one korisnike koji su u potrebi za ovakvim projektom i siguran sam da ćemo i u idućoj financijskoj perspektivi ovaj projekt dočekati sa jednakim zadovoljstvom. Hvala vam.
Zahvaljujem. Poštovani, vi ste u svojem izlaganju istaknuli da … popuštanje monetarne politike u biti u praksi i nije značajno pomoglo gospodarstvu ili građanima, već je pomoglo u biti većoj likvidnosti bankarskog sektora za razduživanje itd. Pa u biti je to i logično zato što je problem po meni osnovni pri tome cijena novca u Hrvatskoj. Normalno je da poduzetnici ne žele uzimati po ovim kamatnim stopama ili građani kredite jer iako su naši poduzetnici sad dio zajedničkog europskog tržišta oni jednostavno nisu jednaki sa poduzetnikom iz Austrije i Njemačke koji se zadužuje po stopi od 2 ili 3%, dok naši poduzetnici možda velike korporacije po 6, a mali 7-8% pa čak i više. On jednostavno ima skupni input, on jednostavno ne može biti konkurentan, a problem je onda i u potrošnji građana kad vam nude nerealne, gotovo lihvarske … kredite. Bilo tko tko se hoće bavit malim poduzetništvom ako želi npr. uredit si apartmane njegova granica zaduživanja je možda 3%, a ako mu banke nude 8-9 jasno da onda nema ni kupovanja ni namještaja ni sredstava za uređenje recimo apartmana. Jednostavno sve stoji, nema zapošljavanja, imamo situaciju kakvu imamo. To bih rekao, nisam ekonomski stručnjak ali rekao bih da je to jedan od osnovnih problema izjednačavanje tih uvjeta. Kad smo već na zajedničkom europskom tržištu mislim da bi svi čimbenici, premda možda zvuči i malo naivno u ovom trenutku ali svi bi čimbenici u gospodarstvu pa i na razini Europske unije trebali težiti biti izjednačavanje tih stopa, izjednačavanju uvjeta pod kojim poduzetnici mogu na tom zajedničkom tržištu djelovati. Hvala.
Hvala lijepo. Pa evo kolega Korenika je naveo nekoliko netočnosti, ja ću pokušati bar dvije ispraviti. Rekao je da je ovo korak unazad kada je u pitanju financiranje i da je zapravo nemoguće županijama nametat neku obavezu koja nije ustavna čak. Ja bih samo podsjetio da to nije točno. Ništa se ne nameće nego se samo otvara mogućnost da se može pokrivati troškovi. Otvara se mogućnost. Dakle što stari zakon uopće nije dozvoljavao. I drugo, rekli ste da ovi bolesnici iz Bosne i Hercegovine koji dolaze u neke bolnice kao Vinkovci, Klenovnik itd. da se nezna kako će se naplatiti, da to nije riješeno. Riješeno je. I prošle godine i ove postoji posebna stavka u proračunu hrvatskog zavoda upravo za liječenje građana iz Bosne i Hercegovine po određenim kriterijima, određene dijagnoze itd. prema tome to je regulirano i nikakvih tu problema nema. … Pa kasni!
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo stvarno sam veseo jer vidim da je za razliku od prakse ove Vlade došao zakon koji ide u dva čitanja bez obzira koliko on bio sažet, dobar je princip da smo odustali od nepotrebnih hitnih postupaka, a pokazalo se već i u današnjoj raspravi da i na ne obimom velike zakone nađe se prijedloga i primjedbi koje bi predlagatelj ako već ne usvoji ali mogao o njima razmisliti pa je stoga čini mi se sasvim u redu da i ovaj zakon prođe u dva čitanja. Dolazeći na čelo Ministarstva znanosti, prosvjete i sporta ministar je najavio da će uvesti reda u djelatnostima iz svoga resora, između ostaloga i u sportu. Neću komentirati sve ono što se kroz medije govorilo o nogometnom savezu, zadržao bih se na nečemu drugom. A to je činjenica da je ministarstvo došlo s idejom da nešto u zakonu treba mijenjati, odlučilo se nakon onih prvih izmjena koje su bile više ovako leksičkog karaktera da se uredi pitanje naknade za osvojene medalje o čemu je sve dosada bilo riječi. Međutim, čitajući taj zakon nameće mi se nešto kao zaključak što mislim da bi trebalo predlagatelju uputiti s ove rasprave a vjerujem da će imati dovoljno vremena da o tome promisli i eventualno to ugradi u zakon. Naime, nagrade za osvajanje medalja na olimpijskim igrama ili svjetskim prvenstvima nisu ono rekao bih osnovno i najnužnije baš što se u ovom zakonu trebalo mijenjati. Ali ima nekih stvari osobito nakon uvođenja još i sportske inspekcije u ministarstvo zašto mi se čini da je puno važnije ono što je puno više opterećivalo rad u djelatnosti sporta i ono kada se već predlaže zakon bi bilo logično da je ministarstvo predložilo da se promijeni. Naime radi se o registraciji sportskih udruga. Govorim o članku 14. Zakona gdje se u stavku 3., a taj zakon je još uvijek na snazi govori da se na osnivanje i ustroj, pravni položaj, registraciju i prestanak udruga dakle sportskih klubova primjenjuju odredbe Zakona o udrugama, ako nije drugačije tim posebnim zakonom uređeno. I taj članak
Zahvaljujem se predsjedniče Hrvatskog sabora. Predloženi amandman se prihvaća. Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici, ovo je isto tako kao i prethodna dva Konačni prijedlog zakona o sprječavanju unošenja, širenja stranih, te invazivnih stranih vrsta i upravljanju sa njima, drugo čitanje. Izradi zakona pristupilo se zbog Uredbe 1143 od 2014. godine Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. godine o sprječavanju i upravljanju, unošenju i širenje invazivnih stranih vrsta koje je stupilo na snagu 1.1.2015. godine. Provedba ove uredbe nameće nove obveze nadležnim tijelima, a time i dodatne administrativne postupke, te uvodi obavezu službene kontrole na granicama EU kako bi se spriječilo namjerno unošenje invazivnih stranih vrsta koje izazivaju zabrinutost u Uniji. Invazivne strane vrste predstavljaju jednu od glavnijih prijetnji bioraznolikosti i s njom povezanih usluga eko sustava, a mogu imati i značajan štetni učinak i na zdravlje ljude, te gospodarstvo. Ukupan broj invazivnih stranih vrsta u Europi bilježi stalno povećanje u posljednjih sto godina. U Europi postoji više od 12 hiljada stranih vrsta. Procjenjuje se da je oko 10 do 15% njih invazivno, a predviđa se da će brojka rasti sa povećanjem globalne trgovine, prijevoza, turizma, klimatskih promjena. Procijenjeni trošak štete i kontrole invazivnih vrsta je oko 12 milijardi eura godišnje na razini EU. Stvarni iznos je vjerojatno puno veći. Zbog toga su već 2013. godine Zakonom o zaštiti prirode propisana ograničenja uvođenja u prirodu, stavljanju na tržište i uzgoj stranih vrsta. Znači trebala su se izdavati prethodna dopuštenja. Ali nakon stupanja na snagu Uredbe 1143 od 2014. godine zbog opsega i specifičnosti problematike stranih invazivnih vrsta bilo je potrebno navedenu problematiku izdvojiti iz postojećeg Zakona o zaštiti prirode u poseban zakon. I to je u stvari razlog zbog čega mi idemo sa ovim izmjenama i dopunama, odnosno sa prijedlogom ovoga z
To je sve točno što smo naveli, ali moram napomenuti i da mi imamo Zakon o ravnopravnosti spolova. Znači, mi smo se ipak po nekim dijelovima i nekim zakonskim rješenjima prilagodili i uskladili sa Europskom unijom. Međutim, i u tom zakonu imamo isto tako odredbu o jednoj takozvanoj mogućnosti da ženama koje su u puno težoj situaciji zbog obiteljskih i drugih obaveza da im se omoguće neka veća prava. Međutim, mi sad ovim kao što je na primjer pozitivna diskriminacija mi to ovim zakonom jednostavno režemo, prešućujemo i jednostavno prelazimo preko činjenice kakovo je stanje na tržištu i pokušavamo zapravo žene staviti u još jedan teži položaj nego što su bile do sada. Zabadava nam sva borba na bilo kojem području ako ekonomsku borbu nismo realizirali na način na koji bi trebalo da budemo ekonomski ravnopravne sa svim članovima društva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegica Nada vi ste rekli što je brzi Internet i ove stvari. I na velikom djelu Korčule svako nevrijeme nam nosi velike štete. Znači financijske štete domaćinstvima jer svako nevrijeme, grom dolazi do oštećenja ne samo sistema telefona nego komplet i televizijskih prijemnika jer su više-manje svi priključeni na Internet pošto je predjel, što smo maloprije govorili teškog gledanja TV programa radi konfiguracije samih mjesta i talijanskih mreža koje su dosta jače, tako da dolaze velike štete u prosjeku da dođe po 1000 kuna svaka grmljavina određenim familijama. Ja bi molio i HAKOM da pogleda i da se područje Korčule i da se izvrši kontrola preko toga kolike štete nastaju i kolike su intervencije samih korisnika, odnosno pružanja usluga partnera koji interveniraju po terenu. Ali te štete koje nastaju niko ljudima ne nadoknadi i to je stvarno već ozbiljni problem nastaje. Hvala.
Sigurno, ključno je to, to osjećamo mi na terenu i zato sam težio tom da se to stavi. Nije to dovoljno naglašeno ovdje. Jer to nije interes. Ja znam kako funkcionira mentalni sklop tih naših središnjih tijela, jer oni upravo hoće gospodariti cijelim sustavom, a ne se ponašati da se u miru, znači kad je vrijeme bez incidenta pripremaju. Jer mi nemamo scenarij danas ne znam kad strada nuklearna elektrana Krško ali imamo scenarij kad izbije neki požar, i to već rade neke službe. Tako da je to vrlo važno i evo nadam se da će se to uvažiti. A ovo za čelnike, evo to sam rekao i danas smo dosta o tome raspravljali, nije cilj ovdje da bi čelnik odgovarao jer mislim da bio sam i sam gradonačelnik, ima gradonačelnika može biti automehaničar da ne vrijeđam nikoga, pekar, apotekar kako oni pjeva, znači bilo tko može biti gradonačelnik, znam to ali on ima mogućnost odlučivanja. To je vrlo važno u tim situacijama. Dok tamo nije došao Ostojić u poplavljeno područje nije imao tko donijeti odluku. Vi ste stavili tamo tog čelnika Središnjeg tijela državne uprave za zaštitu i spašavanje ali taj ne može dobiti nikoga. On će nazvati ministra, premijera neće dobiti, ministra nekog koji je s njim u dobroj vezi ono koji ga poznaje pa će mu se taj javiti. Znači taj čovjek ne može donositi odluke. Vi mene stavite za nešto, a ja ne mogu doći do nikoga pa što to koristi meni? I to je bio razlog ne da bi mi prebacili na te ljude čelnike jedinica lokalne i regionalne samouprave nego baš zato jer znam da oni imaju autoritet i da oni mogu donijeti odluku prokopajte bagerima to, donesite to, dajte ta sredstva. I ako nema sredstava zna gdje će ih nabaviti. Isključivo iz tog razloga. A u stožeru se zato stavljaju najstručniji ljudi. I taj čelnik je koordinator, on nije rukovoditelj, on je koordinator, on samo koordinira kad vidi koje su potrebe i daje naloge, procjenjuje, zna koliko ima sredstava. Ali važno je da ti najjači ljudi budu na čelu jer onda je to garancija da će uspjeti se u tom poslu. Evo
Hvala lijepo. Ja bih imao jedno pitanje sad zbilja jedno i da spustimo loptu, zanima me odgovor. Dakle ovako, predsjedniče RH Zoran Milanović nedavno, bila je i ta prilika odnosno neki su smatrali da je prilika, da i BiH dobije status kandidata. On je rekao da, govorio je o jadnoj i rastresenoj BiH koji trebati taj status kandidata koji ionako ništa ne znači, ali daje nadu. E sada, nema vašeg kolege, ali meni je žao zbog toga, a to je jedan od ... mojih bilo, on je pak rekao i to 2020., ne 2010., kolega Raspudić, da treba jasno staviti do znanja, da ne samo da Hrvatska neće podržati europski put BiH, već da će i blokirati dobivanje statusa zemlje kandidata dok se ne promijeni Izborni zakon. Znači znamo da u trenutku dok Milanović to govori, Izborni zakon nije promijenjen, on inzistira na Izbornom zakonu pa me zanima koje je tu zapravo stajalište?
Poštovani potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospodine ravnatelju, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine s Konačnim prijedlogom zakona. Radi se o najopsežnijem i najsloženijem statističkom istraživanju s obzirom na brojnost jedinica za popisivanje te, raznovrsnost, modaliteta, odgovora. Na području današnje Republike Hrvatske, provedeno je do sada 15 popisa stanovništva, prvi popis proveden je 1857. godine. Za vrijeme 2. Svjetskog rata nije bilo provedenog popisa 41. a nakon rata 48., 53. i 61. a dalje u skladu s preporukama Ujedinjenih naroda, s desetogodišnjim razmakom 1971., 1981. i 1991. i 2001. godine. Preporuka za desetogodišnje razdoblje učestalosti popisa rezultat je kompromisa, potrebe za aktualnim podacima i relativno velikih sredstava potrebnih za provođenje izbora. Posljednji popis 2001. godine prvi je put samostalno organiziran i proveden u samostalnoj i suverenoj Republici Hrvatskoj. Državni zavod za statistiku je prema Zakonu o službenoj statistici glavni nositelj i koordinator sustava službene statistike Republike Hrvatske. U njegovoj je nadležnosti priprema i provedba svih statističkih aktivnosti te ispunjavanje međunarodnih obaveza službene statistike. Popis stanovništva 2011. sastavni je dio programa statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za razdoblje 2008. do 2012. i Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske. Predmetnim prijedlogom zakona uređuju se priprema, organizacija i provedba propisa, jedinice i sadržaj popisa, vrijeme popisivanja, obrada, čuvanje i objavljivanje rezultata te način osiguranja sredstava za popis. Cilj svakog popisa pa tako i popisa 2011. je utvrditi podatke o broju i teritorijalnom rasporedu stanovništva. Istodobno se prikupljaju podaci o demografskim, etničkim, obrazovnim, migracijskim, ekonomskim i drugim obilježjima hrvatskog stanovništva, a isto tako utvrdit će se promjene koje su se dogodi
Hvala lijepo. Kolegice, vi ste govorili o komunalnim poduzećima koja sudjeluju u ukopu i održavanju groblja. Gospodin zamjenik ministra je rekao da se tom prilikom ostvari preko 300 milijuna kuna. Dakle i pored toga što mi gradovima i općinama plaćamo porez, prirez itd., još 300 milijuna kuna otpada za ne daj Bože u slučaju ukopa nekoga od najmilijih. Pogrebničke usluge dakle se ostvaruju u visini od 550 milijuna kuna što je onda ukupno dakle 850 milijuna kuna otprilike za pogrebe u Republici Hrvatskoj. To je ono najosnovnije. Vi ste se također očitovali o tome da u strahu od opasnosti komercijalizacije dakle pogrebničke djelatnosti i lova, tzv. lova kako to su mediji znali prenijeti, lova na pokojnike. Bolje bi bilo na pokajnike, da. Ali pri tome ste i iznijeli i vaš iskaz da bi ta liberalizacija pomogla ljudima koji sad kako i sami znate uglavnom vrlo često podižu kredit da bi uopće ostvarili ukop pokojnika, a pri tome ne spominjući sve one druge troškove koje imaju ljudi pri ukopu. Sad mi nije jasno jeste li vi sa vašim amandmanima za ili protiv ako se prihvate ili ne prihvate, kako ste mislili glasovati u slučaju da vam se amandmani koje sam ja pročitao i koji su dobri, da se odbiju od strane predlagatelja ovoga zakona. Baš me zanima vaše mišljenje. Eto hvala. Hvala lijepo. Kolega Jelušić, uz jedan lapsus koji ste rekli, prijevoz putnika, a ne pokojnika, ali to je manje značajno htio sam reći o tome, odnosno u vašem govoru ste se založili za to da se dakle ukinu koncesije koje sada postoje u jedinicama lokalne samouprave. I jasno ja neću nikoga sumnjičiti niti izražavati sumnju u način dobivanja i postupak kod dobivanja koncesije za pojedinog pogrebnika u pojedinoj lokalnoj samoupravi, ali dakle s obzirom da ste istakli ono što ja već u replikama ističem da se i dakle komunalna poduzeća mogu natjecati zajedno sa privatnim pogrebnicima u svezi prijevoza pokojnika a ne putnika jel', dakle ne nedostaje te kompetitivnosti između pojedinih čimbenika u pogrebničkoj dj
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Maras, dobro ste ustvrdili da u Hrvatskoj u kojoj danas živimo radnička strana je slabija strana i bilo ju je potrebno zaštititi Zakonom o radu koji mora biti sadržajan i dobar zakon. Vlada se na žalost nije dovoljno angažirala oko donošenja tog zakona. Opće je poznato da se danas u Hrvatskoj krši i zloupotrebljava institut rada na određeno vrijeme, pa čak 84% ugovora o radu je sklopljeno na određeno vrijeme. Radnik koji čeka produljenje ugovora o radu je radnik koji živi u strahu. Napominjem da se tu radi uglavnom o mladim radnicima koji upravo zbog toga ne mogu formirati obitelj. Odredba da se ugovor o radu na određeno vrijeme može sklopiti u iznimnim slučajevima redovito krši, stoga bi se ugovori o radu na određeno vrijeme u buduće trebali sklapati na maksimalno godinu dana, a ne na tri godine kao do sada, jer se ovakvom odredbom izravno razara hrvatsko društvo i hrvatska obitelj.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Staklenički plinovi u atmosferi potječu uglavnom iz prirodnih izvora. Vodena para, ali i manjim dijelom su rezultat modernih ljudskih aktivnosti. Cijena je to industrijske revolucije u posljednjih 200-tinjak godina. Unos stakleničkih plinova od najznačajnijeg među njima ugljikovog dioksida te ostalih metana … dušikovog oksida, floriranih ugljikovodičnih spojeva, sumporovog heksaflorida stalno i sigurno raste. Izvori su izgaranje posebnih goriva, poljoprivredne djelatnosti, otpad i naravno industrijski procesi. Njihove koncentracije u atmosferi od početka industrijalizacije do danas su porasle. CO2 recimo 32%, metan čak 110%. Radi različitog doprinosa efektu staklenika pojedinih stakleničkih plinova ukupna emisija stakleničkih plinova iskazuje se ekvivalent masom emisije CO2. Klimatske promjene su po mišljenju stručnjaka nepovratan proces pa nastavno na to svako kašnjenje sa mjerama i aktivnostima zahtijeva drastičnije mjere. Republika Hrvatska kao zemlja svakako osjetljiva na klimatske promjene radi Jadranske obale, radi poljoprivrede i šumarstva, vodnog bogatstva konačno i zdravlja stanovnika mora aktivno sudjelovati u međunarodnim naporima usmjerenim rješavanju klimatskih promjena. 1992. u Rio de Janeiru je prihvaćena okvirna Konvencija UN-a o promjeni klime koju je od tada ratificiralo 189 zemalja uključujući i Republiku Hrvatsku 1996. godine s time da je Republika Hrvatska stranka dodatka 1. Konvencije koja obuhvaća 40 razvijenijih država i država s ekonomijom u tranziciji. Mislim da je ovo naročito značajan podatak jer da kažemo da je Republika Hrvatska na neki način ovdje ušla u jedno ipak elitno društvo. Iste države iako je tu recimo i Monako koji je beznačajan po površini, vjerojatno i toj emisiji. Iste države su preuzele obvezu zadržavanja emisije stakleničkih plinova na razini 1990. kao bazne godine do kraja 2000. godine a što se brzo pokazalo
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo, jedan od kolega je rekao da je ovo jedan od važnijih zakona koji je došao u Sabor. Jasno da je važan zbog funkcioniranja cijele RH i prijevoza. Ja bih rekao da je ovo i demografski zakon jer rješava i problematiku ljudi, mladih ljudi, svih onih koji odlaze s našeg područja. Naime, Hrvatska je takva kakva je, izuzetan veliki broj ljudi nam odlazi u inozemstvo i smatram da i jedan od problema je upravo i taj prijevoz, javni prijevoz u našim krajevima. Međutim evo kada govorimo o prijevozu ja ću se malo i referirati na prijašnje naše rasprave, a bilo je tu i Zakon o otocima gdje su jedna koalicija, ja bih rekao neobična koalicija 3B Bačić, Borić i Bauk su se zauzeli za pomoć otocima u Hrvatskoj. Ovo nije ništa loše nego dapače, evo sa divljenjem to kažem da su se kolega s lijeve strane moj kolega Bauk, ali i kolege sa desne strane i Bačić i Borić zauzeli za to da naši otočani imaju dobar prijevoz. Kada smo govorili o otočanima onda možemo reći, evo i trećeg sudionika te koalicije 3B, da su se svi zajedno složili da otočanima treba pomoći vezano uz prijevoz i omogućiti im bolju komunikaciju sa otocima. Evo svaka čast otočanima, možda možemo ovu koaliciju nazvati 4B ako će biti ministar Butković isto u tom 4B, ali velim ovo ništa nije loše nego dapače, evo divim se svima onima koji se bore za otoke i prostor. Ali ja ću se pokušati izboriti kada govorimo o ovome Zakonu o cestovnom prijevoznom za otoke u Zagorju, otoke u Lici, otoke u Slavoniji, kada govorimo o otocima onda stvarno doslovno mislim jel evo radim kao načelnik i surađujem sa mnogim načelnicima ja bih rekao ruralnih prostora i gradonačelnicima i znam kakvi su njihovi problemi. Kada mi govorimo o ovom zakonu govorimo o tome da on mora ujednačiti i prijevoz i cijenu. Nažalost, to u današnje vrijeme nije točno. Mi ovdje u Hrvatskoj imamo izuzetno nejednako razvijena područja općine i gradove, ja kada ra