EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, uvažena javnost. Nema nas puno, petak je, lokalni su izbori. Razumljivo je da ono što se radi na lokalnim izborima je prije svega i aktivnost nas saborskih zastupnika, pogotovo nas koji smo i kandidati na istima. Međutim, nije razumljivo da se novac iz lokalnih proračuna tako nevjerojatno bezobrazno troši u svrhu promidžbe i kampanje lokalnih moćnika, lokalnih sada načelnika, gradonačelnika, župana i to dakle naš novac gdje se kroz medije selektivno prikazuje samo njihov rad, gdje se na otvorenja zovu samo podobni, samo u liniji i kritike oporbe ne možete čuti jer oporba ne može ni doći u priliku da ju se čuje. Kakva je to država, jednostranačje, jednoumlje? Lex šerif je doduše to uvelike omogućio, pa tako taj lokalni proračun bude na izvolte za takve radnje. Mediji koji su često u rukama i tih ne samo političkih moćnika nego i poslovnih moćnika tiskaju po 20-tak tisuća primjeraka besplatnih koji se dostavljaju na adrese građana gdje se često na naslovnicama prikazuju laži, objede, uvrede. I kakva je mogućnost da se tome suprotstavite, kakva je mogućnost? Demanti koji može biti u roku 30 dana, dakle ode bos. Drugo, možete tužiti i tužiti se godinama, ništa. Dakle, nemate pravi odgovor, to je nepravedno to ne pridonosi demokratičnosti ovog društva ove države, zaustavlja procese. I ono što nam kao jedan od praznika pa evo i u susret lokalnim izborima dolazi, premalo spominjan i bez sadržaja Prvi maj. Dakle, zaštita rada i radništva koji bi se trebao slaviti u tom danu, biti će pretvorena u dernek isto tako tih istih moćnika, dakle živio Prvi maj moćnika a ne rada. Prvi maj u kojemu smo mi u najavi izmjena Zakona o radu, isto tako kaskajući za nekim rješenjima iz okruženja, nekako pokušavamo riješiti od uvjeta rada do nekih drugih normativnih vrijednosti koje rad treba imati pred sobom, do boljeg reguliranja prekarnog rada, do boljih reguliranja uvjeta rada, do reguliranja rada novog rada od doma, od kuće, iz kuće, međutim
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege pa evo gospodin Bulj je fino ovo izreferiro sve, ovu raspravu kad je u pitanju dvorane, izgradnja dvorana i sigurno da ovo revizija koja je napravila trebalo davno prije napraviti ovo i sigurno možda danas ne bi raspravljali o ovome. I vratio bih se na kolegu Škorića kod koga mislim da je u njegovom izvješću vidljivo da je on rekao da je bilo pogrešaka i od toga nitko ne bježi i nema potrebe prebacivati sad lopticu jedan na drugog, nego treba riješiti probleme i završiti te dvorane koje nisu završene jer to je interes svih nas. Evo hvala.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Sabora, dame i gospodo saborske zastupnice i zastupnici. Danas ću u svom slobodnom govoru govoriti o pojavi koja nas okružuje i koja nas upozorava, o pojavi koja se ne može sakriti, o pojavi od koje neki okreću glavu, a drugi sagibaju leđa. Govorit ću o siromaštvu. Riječ je o jednom od vodećih međunarodnih problema koji sve više pogađa i našu zemlju, odnosno sve je više okupira. Siromaštvo je dosta nejasan i višeznačan pojam, o tome svjedoče vrlo različite procjene broja siromašnih u nekom društvu, kao i različite metode njegovog mjerenja. Jedni ga shvaćaju vrlo usko, kao ekonomsko stanje ili problem osiguranja određene razine dohotka, a drugi ga definiraju vrlo difuzno i široko, uključujući u njega i psihološke faktore kao što su beznađe ili niske aspiracije. Kako god ga definirali ili tumačili, problem siromaštva i socijalne isključenosti u Hrvatskoj postaje jedan od vodećih nacionalnih problema koji poprima sve veće razmjere. To se prije svega očituje u trendu rasta udjela siromašnih i socijalno izoliranih i isključenih građana. Tako nam je državni zavod za statistiku u ponedjeljak iznio poražavajuće podatke da je svaki peti čovjek u RH u riziku od siromaštva, dakle 824 900 ljudi je siromašno. Stopa siromaštva u proteklih 8 godina kretala se u rasponu od 19,4 do 20,6 i premda je riječ dakle o porastu, danas ona iznosi 26,4%. Prema tzv. mapi siromaštva, odnosno prostornoj distribuciji siromaštva i socijalne isključenosti u Hrvatskoj, stopa siromaštva u kontinentalnoj regiji iznosi 19,4%, a u Jadranskoj 12,6%. Te karte siromaštva temelje se na detaljnoj Geo referencijalnoj bazi podataka s informacijama o prostornoj distribuciji siromaštva i one bi na neki način trebale da posluže dakle prilikom donošenja politike smanjenja regionalnih razlika i iskorjenjivanja siromaštva i socijalne isključenosti na području RH. Dakle prema ovim poražavajućim podacima koji nas upozoravaju gde smo, a prema njima možemo zaključiti da se nalazimo me
Poštovani predsjedniče <PARTY>-a. Poštovana zastupnice, prije svega zahvaljujem se na pitanju. Dakle, kao što ste sami rekli trendovi što se tiče zaposlenosti, što se tiče kretanja plaća di su pozitivni u proteklih pet godina praktički, dakle mi smo sada sa današnjim objavljenim podacima na više od 7.400 kuna prosječne neto plaće u programu vlade smo do kraja mandata obećali 7.600 kuna i to ćemo zasigurno ispuniti. Što se tiče samog tržišta rada dakle danas na današnji dan u usporedbi sa istim danom prošle godine imamo oko 39.000 zaposlenih više i očekujemo da ćemo ili krajem travnja ili krajem svibnja dostići apsolutno najveći broj zaposlenih od 2000.g. od kad na ovaj način pratimo broj zaposlenih. To na sebe veže u određenim segmentima odnosno u određenim sektorima i nedostatak radne snage. Njega je moguće nadoknaditi dakle ili iz bazena onih nezaposlenih kojih je sve manje ili kroz Zakon o strancima odnosno uvozom radne snage i naravno kroz povećanje odnosno proširenje kompetencija odnosno vještina na što smo se mi odredili u svom kako stranačkom programu tako i svim strateškim dokumentima. RH trenutno ima jedan izazov cjeloživotnog obrazovanja, međutim mi smo sa ovim sustavom vaučera koji ste vi spomenuli i apostrofirali smatramo da ćemo naći jedan dio odgovora u tome, 300 milijuna kuna ćemo kroz NPOO u to utrošiti odnosno investirati u stjecanje dodatnih vještina, stjecanje kompetencija i na kraju krajeva to će rezultirati kvalitetnijom i kompetentnijom radnom snagom na samom tržištu. 1.4. ove godine je sustav vaučera kao takav je započeo dakle u primjeni i dok god 30.000 korisnika ne, na taj način ne steknu vještine mi ćemo ga koristiti, siguran sam da će to biti u kraćem periodu nego što smo to do sada predviđali jer u 10-tak dana ovog mjeseca već imamo više od 200 prijava upravo na, za stjecanje vještina na ovaj način. Dakle imamo 3 izvora, sva 3 koristimo vrlo kvalitetno, vrlo ažurno i na kraju krajeva u interesu ekonomije u Hrvatskoj u cjelini i siguran sa
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Marić, vi na svaka izvješća gledate sa svojim ekonomskim naočalama. Iz svega, strategijom je definirano 27 mjera i revizija je rekla koje su mjere provedene, koje nisu, na koji način su provedene i šta treba promijeniti. Znači, detektirala je probleme. Vi ste uočili da treba više raditi na povećanju turističkih primitaka jedinica lokalne i regionalne zajednice i Turističke zajednice Hrvatske, koliko sam ja mogao iščitati iz vašeg. I onda ste rekli da po zakonu ne plaćaju članarine, da su tu, da nisu platili oko 20% i rekli ste izrijekom da je to oko 50 milijuna kuna. Zatim ste rekli da ne plaćaju boravišnu pristojbu turističkim zajednicama, da je turistička zajednica uskraćena za 27 milijuna kuna, a spomenuli ste da nedostaju i prihodi koji su se mogli ostvariti da se promijeni Zakon o turističkom zemljištu i Zakon o pomorskom dobru da se definira koncesija da bi prihodi bili i veći. Znači, vi ste iz izvješća revizije zaključili da postoje i neke radnje koje bi trebalo represivno donijeti. Eto to je moj zaključak.
Gospodine potpredsjedniče. Kolegica Antičević-Marinović je spomenula 25.11., spomenula je zapravo ... Ne, nije to jedini dokument dakle da je porast nasilja prisutan. Svjedočimo i time što Vijeće Europe nakon svojih nekoliko vrlo važnih i široko pozicioniranih akcija u zemljama članicama Vijeća Europe radi na novoj konvenciji, Konvenciji protiv nasilja nad ženama a koja će negdje uključiti i nove elemente a tiču se tzv. nasilja iz časti koje je sve češće u zemljama Europske zajednice odnosno u migrantskim krugovima u zemljama Europske zajednice gdje dolazi do čak fizičkih obračuna i ubistava ukoliko se predstavnica jedne nacije odluči udati za predstavnika druge nacije. Ovim problemom se bavim od sedamdesetih godina kad sam sama bila migrantica i živjela u kraju u kojem su naše žene tražile pomoć. Dakle, devedesetih godina kad smo počeli o tome govoriti već je bilo prisutno pitanje kako će se žene koje dobiju pomoć, kojima se na određeni način pomogne da se izvuku iz lanca nasilja pa se i zapošljavaju. Kako će se ograničiti da se taj lanac nasilja perpetuira. I tu mislim da moramo jako dobro paziti i na antidiskriminacijski zakon a i novi Zakon o radu koji nam slijedi jer je to jedan novi put bez čuvanja podataka recimo. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, poštovani ministrice odnosno suradnice, ministar nije nazočan s nama. Nakon rasprave u prvom čitanju pred nama je konačni prijedlog novog Zakona o socijalnoj skrbi odnosno reformskog paketa koji je u suštini isti već onom viđenom u onom organizacijskom smislu. U odnosu na povećanju naknada povećali ste osobnu invalidninu i ukinuli cenzus za ostvarenje naknade te omogućili primanje osobne invalidnine svima kojima je utvrđen taj 4. stupanj oštećenja, umjesto 1.500 kuna sada će osobna invalidnina iznositi 1.750 kuna. Nadamo se da je ovo prijelazno razdoblje do donošenja Zakona o inkluzivnom dodatku koji se godinama najavljuje, a koji bi trebao omogućiti naknadu osobama s invaliditetom s obzirom na postotak oštećenja kako bi oni sa većim oštećenjem primali veću naknadu koja bi im omogućila osiguranje onih potreba koje su im nedostupne zbog svog zdravstvenog stanja u kojem jesu. Budući je zaista sada osobna invalidnina postala pravo bez ikakvih zapreka s obzirom na imovinu i prihode te je jedini uvjet 4. stupanj oštećenja još više ne razumijemo odnosno tražimo još manje je to pravo vezano za sustav socijalne skrbi i dalje inzistiramo da se to pravo kao i doplatak za pomoć i njegu izdvoji iz sustava socijalne skrbi kako bi se korisnici odnosno socijalni radnici mogli baviti ljudima i njihovim problemima, a ne administracijom. Također smatramo da ukoliko je osoba smještena u dom socijalne skrbi, a ima pravo na osobnu invalidninu, primjerice osobe na privatnom smještaju da ne bi trebale imati pravo na naknadu za ugroženog kupca energenta jer osoba više nije u svom domu. U tom smislu potrebno je izmijeniti uredbu o mjesečnom iznosu naknade za ugroženog kupca energenata. Naš prijedlog je također i povećati naknadu za ugroženog kupca energenata na 300 kuna i proširiti korisničku skupinu na sve osobe s invaliditetom u kontekstu ovog zakona, a to su još preostali na korisnici doplatka za pomoć i njegu, no to se tiče izmjene uredbe, a ne izmje
U potpunosti se slažem s vama kolega Ćelić, vi dolazite iz struke kojoj je to možda i najbliže i možda i najbolje možete shvatiti taj problem. Mislim da možemo se tu svi usuglasiti da pravnici rade svoj posao, da oni zastupaju, a sve one stručne službe koje su nam neophodne u svim sustavima, tako i ovdje i u ovom centru, mogu samo koristiti svojim savjetima i svojim radom. Tako da evo ja u svakom slučaju podržavam ovo i svakako stručne suradnike trebamo uključiti i u rad Centra za posebno skrbništvo. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani kolega vi ste ravnatelj zdravstvene ustanove. Kakve upute ste dali sad mimo pandemije vašim djelatnicima na prijemu poliklinika gdje obično ne dolaze hitna stanja kada im dođe stranac s jedne strane koji ima obvezno zdravstveno osiguranje, a s druge strane netko tko plaća sam? Pitam to s obzirom na velike liste čekanja. Kako onda vaši djelatnici se ponašaju? Znači netko tko plaća sam vjerojatno želi što prije uslugu, a s druge strane onda će preskočiti onoga tko ima obvezno zdravstveno osiguranje naš je državljanin, a koji onda mora čekati. Kako postupate kod vas?
Ovaj amandman podnio sam s ciljem da se građani Republike Hrvatske osjete sigurnijim i osjećaju sigurnijim ako će doći do problema poput prirodnih nepogoda, ekoloških katastrofa i sličnih nevolja koje nas mogu zadesiti a u kojim situacijama nam trebaju popunjene robne rezerve. Ovim amandmanom bio htio samo da se djelomično i to manjim djelom nadopune robne zalihe na tragu odluke Vlade Republike Hrvatske iz 2004. godine da će one biti na razini milijardu i 100 milijuna kuna. Te godine bile su 649 milijuna, 2005. 530 milijuna, 2006. 400 milijuna, 2007. 218 milijuna, dakle 6 puta manje od onoga što je Vlada Republike Hrvatske rekla 2004. Očito matematika ne štima. Da li je u pitanju samo matematika, brojke ili se Republika Hrvatska može osjećati sigurna u situacijama prirodnih nepogoda, ekoloških katastrofa i slično to ostavljam na dušu Vladi.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Evo na početku samo nekoliko dakle ovih osnovnih koordinata, ja ću ih ponoviti premda ih je državni tajnik rekao. Dakle, prema Nacionalnoj strategiji do 2030. udio djece u dobi od tri godine do školske dobi obuhvaćen predškolskim odgojem i obrazovanje trebalo bi povećati na 97%. U NPOO-u navodi se kao podatak zadnji dostupan nacionalni podatak da je taj postotak trenutno tek nešto veći od 76%, a kao cilj se ističe da bismo do 2027. taj udio željeli podići na 96%. posebno u NPOO-u ističe se kao izazov vidljiva nedostatna uključenost djece iz marginaliziranih skupina poput obitelji slabije socioekonomskog položaja, Roma, djece s teškoćama u razvoju itd. Kao cilj navodi se zato u NPOO-u izjednačavanje mogućnosti za svu djecu i njihovo uključivanje u sustav ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Stoga je NPOO predvidio uložiti u izgradnju i opremanje infrastrukture čak 1,6 milijardi kuna. I zaista nedavno prije šest dana premijer je predstavio natječaj sufinanciran iz NPOO-a u vrijednosti od 1,22 milijarde u okviru istoimenog poziva, dakle izgradnja, dogradnja, rekonstrukcija itd.. To će prema riječima premijera osigurati kapacitet za dodatnih 22,5 tisuće djece u predškolskim ustanovama. Državni tajnik je rekao da je ovaj zakon preduvjet zapravo, jedan od preduvjeta naravno da bismo te ciljeve ostvariti, pa idemo sad vidjeti koliko će ovaj zakon stvarno tome pomoći, što može bolje ili što recimo možda u njemu nedostaje. Ja ću o dvije ili tri stvari koje, koje po našem mišljenju evidentno nedostaju. Dakle, kad se već govori o osiguranju jednakih mogućnosti kako smo zapisali u NPOO-u evo i ovo, nigdje, nigdje u zakonu nema odredbe o predškolskom odgoju i obrazovanju na jezicima nacionalnih manjina. Bilo bi nužno da zakon o tome nešto kaže i na adekvatan način barem, barem osigura neki okvir i neki temelj za to. Nadalje, kad se još uvijek radi o osiguranju jednakih mogućnosti za sve o
… Zastupnice Hrvatskog sabora, kolegice i kolege akademik Željko Reiner diplomirao je na Medicinskom fakultetu u Zagrebu na kojem je danas redoviti profesor u trajnom zvanju. Redoviti je član Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Član je Kraljevskog liječničkog društva u Londonu i niza najprestižnijih ustanova. U svijetu je najviše citiranih znanstvenika iz područja medicine iz Hrvatske. Od prvih dana sudjelovao je kao dragovoljac u Domovinskom ratu zašto je odlikovan najvišim odličjima. 90.tih godina bio je najprije zamjenik ministra zdravstva, a kasnije i ministar zdravstva Republike Hrvatske. Bio je član također 7. saziva Sabora u kojem je obnašao dužnost potpredsjednika Hrvatskog sabora. Prijedlog da se akademik Željko Reiner izabere za predsjednika Hrvatskog sabora podnijeli su zastupnici Domoljubne koalicije i <PARTY>-a. Pozivam sve zastupnice i zastupnike Hrvatskoga sabora da podrže ovaj prijedlog te da prigodom izbora predsjednik Hrvatskoga sabora pokažemo primjereni stupanj zajedništva i dostojanstva u najvišem predstavničkom i zakonodavnom tijelu naše domovine. Puno hvala.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče, sve kolege nazočne. Pitanje i uistinu pitanje nacionalnog kurikuluma je jedno od pitanja koje muči hrvatsko obrazovanje ja bih rekao u posljednjih nekoliko desetljeća. Hrvatska je uglavnom rješavala svoje pitanje obrazovnih procesa kroz nastavni plan i program koji nikada nije jasno imao definiran ishod obrazovanja, koji nikada nije jasno imao poveznicu cijele vertikale obrazovanja, predškolskog obrazovanja, osnovnoškolskog, srednjoškolskog obrazovanja. Mi smo na početku mandata prije otprilike pet godina prikupili najkompetentnije ljude u segment obrazovanja daleko od svih ideologija, politika, ljude koji su najkompetentniji u tom području. I meni je zadovoljstvo reći da nakon donošenja okvirnog plana za izradu nacionalnog okvirnog kurikuluma da je nedavno bila predočena i strategija za izradu, razvoj nacionalnog kurikuluma za predškolsko, osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje. Nakon što je više od sto eksperata i stručnjaka radilo na ovom procesu koji vrlo jasno nameće obrazovne vrednote obrazovnog procesa, koji vrlo jasno govori koja su obrazovna postignuća i ishodi po pojedinim razinama obrazovanja, koji vrlo jasno govori da je škola usmjerena i poučavanje prema učeniku ali vrlo jasno definira kompetencije modernog učitelja. Meni je zadovoljstvo reći da je jučer Nacionalno vijeće za izradu kurikuluma donijelo Prijedlog nacionalnog okvirnog kurikuluma koji je prvi put u hrvatskoj povijesti ikada donesen, i ranije. Ja bih želio zahvaliti svim tim stručnjacima koji su uistinu napravili jedan dokument koji ide na javnu raspravu u periodu od mjesec dana a nakon te rasprave on će u cijelosti biti donesen jer Hrvatska kreće sa tzv. kurikularnom obrazovnom reformom gdje će u kompletnom nastavnom planu i programu po prvi put biti vrlo jasno postavljeni ishodi obrazovanja koji su u svakom trenutku potpuno komplementarni ishodu obrazovanja jednog učenika u Engleskoj, Francuskoj ili bilo kojoj drugo
Evo, hvala lijepa. A kolega Šuker nisam očekivao od vas da ćete sad to nazvati sprdačinom, naprosto smo tražili kompromis između onoga što je izrečeno u raspravi. Kažem pripremajući se za ovu raspravu dobar dio smo nažalost potrošili u tome da li da, da li ne faktoring a onda i ta od strane više zastupnika rečena ako i jest faktoring onda to ne može biti bez hrvatske abecede itd., itd. Ali, evo uz pomoć mojih dragih bivših kolega rječnik hrvatskog jezika novog … faktoring baš sa k, dakle hrvatski rječnik. Prema tome riječ faktoring je … Upravo to, čita se jednako ali mislim da ovaj Dom sad ne zaslužuje to. Ono što jest riječ faktoring se spominje u više zakona RH i sa te strane u nekim stoji k, u nekim stoji c, i takve isto šlampavosti smo otkrili nažalost prije i promijenit ćemo ako nismo dosad promijenit ćemo svagdje u k i svagdje će stajati k i bit će to sukladno hrvatskom pravopisu. Mislim da to nije ključno za ovaj zakon i evo pozivam sve vas da se vratimo meritumu. Hvala.
Zahvaljujem kolega Križanić, pa ovim zakonom, ovaj zakon predvidio je i kao i za sva trgovačka društva, sva tijela, znači, upravo, definira upravo na direktore i zamjenika, a uprava se bira razmjernom većinom kapitala. Nažalost, po meni to mislim da nije dobro jel obično jedan ili dva koji će prevladavat sa kapitalom o tome, oni će birati direktora. Mi znamo što znači prvi čovjek u jednoj upravi, on može napraviti i puno, puno koristi i puno dobroga, al može napraviti i puno štete, pa sve ove ostale odluke koje se tiču vodnih usluga i planova, investicija i sve ostalo koje se biraju tim odlučivanjem dvostrukom većinom, mogu doć u pitanje. Mislim da bi trebalo razmisliti da se uprava također bira nekom dvostrukom većinom, tako da ne bi bilo majorizacije ovih velikih prema malima.
Dakle ovo je stvarno bilo brzo. Poštovani potpredsjedniče hvala vam još jednom. Uvažene kolegice i kolege, cijenjeni zamjeniče i pomoćnice. Danas smo veći dio dana ovdje proveli u društvu ministra zdravlja Siniše Varge i razgovarali smo o planu razvoja bolnica u Hrvatskoj i jedan zanimljiv detalj u tom tekstu koji mi je zapeo za oko a vezano uz ovu priču o statistici je da ovisno o tome pitate li Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ili Hrvatski zavod za javno zdravstvo ili Agenciju za kvalitetu i … u zdravstvu i socijalne skrbi ili pak same zdravstvene ustanove dobijete različite podatke o stvarima kao što je npr. broj radnika u sustavu. I onda izrada plana, to sve piše u tom tekstu, i onda izrada tog plana traje dulje jer jedna od stvari koju treba ustanoviti je koliko ljudi radi u sustavu zdravstva, koliko ljudi u Hrvatskoj radi u bolnicama. Jer nadležne institucije imaju različite podatke. I to naravno nije dobro. To nije dobro i tako se ne može funkcionirati. Ozbiljna statistika je jedan od temeljnih alata ozbiljne države. I politike koju kreiramo i odluke koje donosimo se temelje ili bi se barem morale temeljiti na valjanim statističkim podacima. Mi recimo danas imamo evo u ovoj prethodnoj raspravi situaciju oko toga zapravo nam bi u cijeloj toj priči bitno pomogao jedan relevantni i vjerodostojan pregled kakvih tu sve kvalifikacija imamo, u kojem je to broju, kakvih diploma, otkuda, dakle za kreiranje politike i odgovore na probleme nama je prvi korak da imamo relevantne podatke. Sjećam se recimo rasprave o vrtićima isto, odnosno o predškoli. Vi ako se sjećate kolegice i kolege koji ste u tome sudjelovali, kada smo imali raspravu o predškoli, onda se 50% te rasprave među nama svodio na to o koliko se tu zapravo djece radi. Pri tome taj podatak nismo imali. I zapravo smo gatali polovicu rasprave jel to puno, jel to malo, a onda je naravno pitanje bilo jel to relevantno ili to nije relevantno. I cijela ta priča bez ozbiljne statističke podloge naravno ne mo
Štovani gospodine potpredsjedniče, svakako puna potpora sporazumu o sukcesiji imovine bivše države iz niza razloga. Iz političkog pragmatizma, iz razloga koji dokazuje spremnost Republike Hrvatske na jačanje povjerenja i suradnje u regiji među državama slijednicama imovine bivše Jugoslavije. Potpora sporazumu čak i onda kada u tom sporazumu ili o nekim aspektima imovine bivše države ne znamo dovoljno ili ne znamo sve. Ja bih si dozvolio reći nekoliko riječi s obzirom da sam nekoliko godina radio na sukcesiji jednog važnog dijela imovine bivše države koji se odnosi na sukcesiju vojne imovine. Ta vojna imovina je izuzetno složena, heterogena i ja bih rekao ono što se malo zna iznenađujuće vrijedna. Imovina bivše države, vojna, procjenjena je na razini određenih ekspertnih skupina Europske unije i Ujedinjenih naroda ne bi vjerovali na 84 milijarde dolara. Ovdje se govori o milijunima dolara no međutim 80% imovine bivše države vezano je upravo uz vojnu imovinu. Potvrdu te ekspertne prosudbe dali su stručnjaci iz raznih europskih instituta kao što je Krest u Parizu, pa zatim Royal United Service Institute u Londonu kao i mnogi drugi stručnjaci. Imovina vojna bivše države vezana uz nekretnine uspješno je riješena u okviru projekta sukcesije s obzirom da onaj dio nekretnina koji se nalazi na prostoru Republike Hrvatske otprilike odgovara onoj kvoti na koju Republika Hrvatska ima pravo s obzirom na svoje sudjelovanje u stvaranju ukupne imovine bivše države. No međutim iznenađujuće je da jedan veliki dio te imovine koji je vezan uz naoružanje, vojnu opremu kao i mnoga druga sredstva nije bio predmet razgovora i pregovora tijekom proteklih godina iz niza razloga. Ja bih rekao opravdanih, pragmatičnih, političkih razloga jer nije bilo i nije imalo smisla inzistirati i razgovarati, pregovarati o onim elementima imovine koji su bili najosjetljiviji kad se nisu mogli postići rezultati i napredak u onim elementima koji su bili toliko jednostavni i očiti o kojima smo danas ovdje ra