EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Pernar svojevremeno je jedan vegan koji je samo biljke jeo došao kod jednog slavonskog seljaka i upitao je, gazda, ja bih nešto radio, nemam od čega da živim. I da njemu seljak vile, parkira mu prikolicu na gnoj. I tovari ovaj, tovari, nakon pola sata padne na koljena u taj gnoj, ne može više. I kaže njemu seljak, eto sinko, dođi vamo, ajde ti malo pojedi slanine, pa idi kući, radi nešto drugo, nisi ti za ništa. Rekao štetnost gnojiva. Na koji način se tih 8 milijardi ljudi o kojima govorite, na koji način su napučili ovu zemlju? Pa na način da su jeli meso, da su jeli kvalitetno sa proteinima i sa svime onim što je potrebno jer za drugo nisu znali. Na koji način se upotrebljava gnojivo? Pa upravo da bi se proizvele te biljke koje sada jedu vegani kako bi oni jeli kad ne bi bilo gnojiva?
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, uvažene zastupnice i zastupnici. Iznimno zanimljiva i bitna tema danas na dnevnom redu je definitivno električna energija i ostali izvori energije su od značaja za cijeli svijet pa tako i za EU i za Hrvatsku. Svjedoci smo stvarno velikih problema kako u naglom skoku rasta cijena plina, nafte, električne energije i svih ostalih izvora energije i stoga jasno je da u ovom trenutku i EU počela preispitivati svoj dosadašnji stav odnosno stav većine o nuklearnoj elektrani, pa ću na tragu toga i govoriti. Pred nama je ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenoga nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško. Kao što znamo Nuklearna elektrana Krško je elektrana koja radi već gotovo odnosno nešto malo više od 40 godina i njezin rad je predviđen u narednih 20 i više godina. Radi se o snazi 630 megawata i radi se o sigurnom izvoru električne energije već evo dugi niz godina, ali jasno da smo uvijek s obzirom da smo suvlasnici Nuklearne elektrane Krško da smo i dužni sudjelovati u zbrinjavanju kako manje radioaktivnog otpada tako i onog radioaktivnog otpada sa nešto većim izvorom zračenja. Prije dva tjedna RH zajedno sa još devet država članica EU pridružila se otvorenom pismu u kojem se ističe važnost nuklearne energije u borbi protiv klimatskih promjena. Naime, dekarbonizacija zahtijeva trenutačne i duboke tranzicije u proizvodnji i potrošačkim aktivnostima. Obnovljivi izvori pri tom imaju ključnu ulogu u energetskoj tranziciji, međutim nuklearna energije je stabilan i neovisan izvor energije bez ugljika i mora biti dio rješenja u borbi protiv klimatskih promjena. Nuklearna energija prilika je za iskorak i razvoj snažne europske industrije s dodatnom vrijednošću, otvaranje novih kvalificiranih radnih mjesta i vodeću europsku ulogu u zaštiti okoliša i osiguranje strateške pozicije Europe kao i ener
Predsjedniče, ponovit ću još jedan put jer mikrofon nije radio, zdravi bili svima. Da, gđo. ministrice pohvaljujem činjenicu da smo pred nepunih mjesec i po dana imali prvo čitanje i da da drugo čitanje već sada dolazi što znači da smo vrlo ekspeditivni i brzi i da su prijedlozi sa prvog čitanja u najvećoj mjeri i uvršteni u ovaj dokument koji se, koji zapravo objedinjuje tri dosadašnja zakona, Zakon o kulturnim vijećima, Zakon o financiranju javnih potreba u kulturi i Zakon o upravljanju javnih ustanova u kulturi. Donosimo jedan dokument koji je izuzetno potreban i to vam govorim iz prve ruke. Bio sam u dva mandata ravnatelj kulturne ustanove, ali isto tako i gradonačelnik koji je u nekim trenucima utjecao na financiranje ustanova u kulturi kojima je osnivač grad. Čitajući ovaj zakon moram uistinu kazat da sam pomalo ljubomoran jer dok sam bio na tim pozicijama nisam imao prigodu koristiti i konzumirati ovakav zakon koji će kolegama kako u kulturnim ustanovama tako i u jedinicama lokalne i regionalne samouprave itekako olakšati mogućnost daljnjeg kvalitetnog funkcioniranja, a sve radi boljeg i kvalitetnijeg razvoja hrvatske kulture, umjetnosti i kreativne industrije, pojma kojega smo puno puta do sada čuli, ali ne na ovako kvalitetan način integriran u jedan dokument koji će sa ovim zakonom omogućiti brojnim kreativcima u RH da dalje razvijaju hrvatsku kulturu koja s jedne strane razvija ne samo novu suvremenu kreativnu sadašnjost nego i budućnost, ali i čuva tradiciju na koju se itekako nadovezujemo. Danas smo imali prigodu čuti od pojedinih kolegica i kolega brojne kvalitetne primjere, neke i pohvale zbog uvrštenih prijedloga sa prvog čitanja, ali i temeljna prilična nerazumijevanja i to od kolega koje su jutros održale govor, pokupile se i otišli dalje. Održali su nekakve svoje tirade koje nemaju nikakve veze sa namjerom ovog zakona o kojem su nekritički tukli sa floskulama i praktički bez ikakvog, ali bez ikakvog argumenta optuživali za nepotizam, za netranspar
Ja se javljam u ime kluba <PARTY>-a. Ja sam potpisnik tog vašeg prijedloga. Da ste ga pročitali u cijelosti vidjeli biste da u njemu ne piše da neće biti predaje amandmana. Ja sam u tom trenutku znao da ćemo mi predati amandman. Međutim, u tom zahtjevu bilo je govora samo o skraćivanju tog roka od tri dana. Ja i danas nemam ništa protiv da se taj rok skrati, da se svi amandmani predaju do kraja ove rasprave, da Vlada ne mora čekati na izjašnjavanje o amandmanima spomenuta tri dana. Što se mene tiče Vlada može i večeras napraviti sjednicu Vlade i očitovati se o tim amandmanima. Znači, nije do nikakve promjene došlo već od samog početka je riječ o tome. Da, i nigdje se ne spominje predaja amandmana. Da samo je riječ o uskraćivanju tog roka od tri dana. Dobro. Mi ostajemo kod svojih amandmana. Ja ih neću povući. Isto tako, ne smatram da će se bitno povećati troškovi jer su svi zastupnici već ovdje. Mogu se spojiti te dvije sjednice. Prije mislim da je riječ o nečijoj uplati za godišnji odmor. Ja mislim da može dva dana žrtvovati svog godišnjeg odmora, pogotovo što je zemlja dovedena do bankrota i dva dana od godišnjeg odmora se može … Dobro. Meni je drago da ste konačno počeli držati zakona i Poslovnika. Idemo još dva dana raditi.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Radić, vrlo je važno da osobama pogotovo djeci, ženama i osobama starije životne dobi osiguramo nekakav što prije normalan život iako znamo da je to vrlo teško jer napustiti svoj dom i svoju sigurnost nije lako. Znamo koliko je i bolno iz našeg vlastitog iskustva. … vidim i smatram da je tu uloga jedinice lokalne i regionalne samouprave vrlo velika. Iz vašeg izlaganja evo ga mi je nekako ostao u uho ovaj vaš dječji kutak, pa bi vas lijepo molila da mi nešto više kažete o tom vašem dječjem kutku. Hvala.
Zahvaljujem se uvažena potpredsjednice. Kolega Grubišić, željela bih se referirati na dvije stvari u vašem izlaganju u ime kluba, a to je da će se povećati postotak hrvatske pomoći inozemstvu odnosno kontribucija fondovima EU, dakle da će to nešto značiti za hrvatske porezne obveznike. Mislim da je vrijedno ovdje spomenuti da će i Republika Hrvatska moći koristiti sredstva iz strukturnih i kohezijskog fonda. Dakle, bit ćemo u prilici i puno više sredstava povući koji će se moći koristiti i za ovo. Druga stvar jeste da nisam željela da itko razumije i mislim da je to bilo vrlo jasno i razvidno da se bilo tko ovdje podcjenjivački odnosi prema nošnjama ili kulturi. To je naša ustavna obveza i to rade neka druga tijela državne uprave. Službena razvojna pomoć je puno širi koncept, a ovoj Vladi i ovoj parlamentarnoj većini je u interesu dugoročan i održiv opstanak Hrvata u BiH. Hvala.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo nekako bih htio sumirati cijelu raspravu i u ime kluba <PARTY>-a dati potporu ovim promjenama. Moj cijeli karijerni put bio je vezan upravo uz ovaj zakon 2003. kao član Studentskog zbora sam bio involviran u promjene. 2011., 2012. u ime Udruge mladih znanstvenika. Dakle, pratim kontinuirano ovaj zakon i bilo je nevjerojatnih količina otpora bilo kakvoj promjeni sustava, bilo kakvoj promjeni. I onda reći da ovo nije velik iskorak i da ovo nije značajno poboljšanje sustava kada se zadnjih desetak godina radilo poprilično kozmetičke promjene. Ja mislim da apsolutno ne stoji. I zato mi je čudno i ove kritike za termin rasprave, ja vjerujem da se htjelo ugurati prije ljetne stanke s obzirom da je potrebna reforma ja isto tako sljedeći tjedan radimo od ponedjeljka, a termin rasprave je bio od 1 do 4 popodne što je standardno radno vrijeme. Prema tome, ne vidim gdje je tu isto neka velika panika. Koji su reformski dijelovi zakona prvenstveno prva stvar bih htio istaknuti programske ugovore. Programski ugovori, kažem raspravljamo već desetljeće o njima i više, više. Ja sam kao mladi znanstvenik, evo Vesna i ja smo bili na radionici u Dubrovniku nisu u potpunosti. I nisu u potpunosti. Bili smo mlađi, nisu u potpunosti zaživjeli. Prema tome, itekako nasušno nam je potrebno i tu nema govora o bilo kakvoj stranačkoj kontroli, ministrovoj kontroli, ministar nije faraon. Poštuje se i programski ugovori jačaju autonomiju sveučilišta na način da se ugovara trogodišnje financiranje i dogovora kontrola i output. I to je isto tako odgovornost u javnom trošenju novca koje imamo iz ove sabornice šta društvo dobiva za taj novac. Ja se sjećam, prošli rektor Šime Anđelinović je govorio da mu nije bilo ugodno dolaziti na Nacionalno vijeće pred saborski odbor je je dobivao takva pitanja. Mi ovdje dižemo ruke za milijarde kuna koje dajemo sustavu. Šta taj sustav daje društvu natrag i da li ste mogli b
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Ja ne želim govoriti o nekim pravnim nedoumicama i zavrzlamama koje su brojni zastupnici u raspravi istaknuti i koje me čine da budem još više skeptičan prema prijedlogu kojeg ovaj Zakon nudi ali želim reći da ako je netko u procesu pretvorbe i privatizacije drastično oštećen da su mu oduzeta nacionalna dobra koja je on stvarao i da mu je pri tome oduzet još dio ionako malih mirovina da su to onda brojna kolonija naših umirovljenika. I cijelo vrijeme se ovaj problem pokušava i zapravo politizira se a umirovljenicima je dosta politizacije i oni traže bolji život već danas i oni traže da im se jednostavno vrati ono što im je oduzeto. Govori se da se Prijedlogom ovog zakona koji je danas na raspravi da država priznaje dug umirovljenicima, to naprosto nije točno, bivša koalicijska Vlada je zapravo priznala pravo na obeštećenje umirovljenicima, i počela vraćati dug i to vraćati dug u gotovini u skladu sa objektivnim mogućnostima u kojima se zemlja nalazi. Ovdje se uporno potencira kako se ne radi o nečem što je oduzeto već kao što je to rekla gospođa državna tajnica a zdušno podupro i kolega Bošnjaković da se zapravo radi o tome da se nije moglo dati. Ja tu tezu ne mogu prihvatiti, jer pitam ako se nije moglo dati umirovljenicima jer se nije imalo u tim posebnim ratnim okolnostima, kako se onda moglo dati razno raznim "kutlerajima", koji su mogli dobiti tvornice koji su mogli dobiti nekretnine, prijevozna sredstva, poslovne prostore i mogli su dignuti kredite u gotovini zalažući kao garanciju za povrat duga nečega što nije njihovo, hipoteku upisivali na te nekretnine koje su tobože kupili. Prema tome, radi se o nečemu drugom, treba otvoreno reći da u tom trenutku nije bilo političke volje i radilo se o tome da je nešto oduzeto i ne da se zapravo nije moglo dati. I nikome u suprotno ne može uvjeriti. Ja u svojoj kraćoj raspravi neću ponavljati sv
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, prije nego što razgovaramo o ministru, kandidatu za ministra mislim da moramo otvoreno reći zašto smo se uopće doveli u situaciju da tu raspravu vodimo. I prvi odgovor bi bio zato što prethodni ministar nije radio svoj posao po pitanju obnove nije napravio ništa od onoga što je trebao i sazrjela je svijest da takvog nesposobnog ministra treba zamijeniti. Međutim, Plenkovićevoj vladi sve ovo što sam sada naveo nije bilo dovoljno. Plenkoviću je bilo potrebno da Državno odvjetništvo i policija pokucaju na vrata gospodina Horvata, da ga privedu, da gospodin Horvat završi u istražnom zatvoru kako bi bio razriješen sa svoje dužnosti. Prije 3 godine Plenković je rekao ne dozvoljavam da se mojoj vladi lijepi etiketa korupcije. Ali poštovane kolegice i kolege ta etiketa dolazi sama po sebi. Tada smo govorili o Kuščeviću koji danas ima pravomoćnu optužnicu, danas govorimo o Horvatu koji je završio u istražnom zatvoru. Poštovane kolegice i kolege Plenkovićevoj vladi, isto kao i Sanaderovoj prije nje korupcija je zadana u njenom DNA i to činjenica. I nemojmo bježati od te činjenice. A kandidat koji je danas pred nama što reći. Kada ga pitamo o obnovi jedino što je u stanju je reći da do sada nije funkcionirala. Kada ga pitamo o upravljanju državnom imovinom jedino što je u stanju ponuditi je svoj neuspješni projekt. Kada ga pitamo o prostornom uređenju on o prostornom uređenju ne zna ništa. A danas će dobiti vaše povjerenje gospodo i gospođe iz većine da obnaša upravo te resore. I to je pokazatelj koliko je ova vlada neuspješna i nije u stanju u ovim teškim trenucima voditi Hrvatsku.
Hvala poštovani potpredsjedniče <PARTY>-a. Kolega Ivanoviću, vi ste spomenuli jedan pojam udruživanje, imamo svijetlih i dobrih primjera baš u EU da ne kažem u našem okruženju gdje zapravo udruživanje poljoprivrednih proizvođača, OPG-ova daje velike i značajne rezultate, a posebice u iskorištavanju infrastrukturnih kapaciteta. Napomenuli ste i kod vas u vašoj Osječko-baranjskoj županiji, ali zasigurno i na prostoru cijele Slavonije se gradi niz kapaciteta bilo da su to hladnjače, bilo da su pogoni, pa bilo da su i ta navodnjavanja koja su danas toliko puta spomenuta, a i sama strategija zapravo o poljoprivrede spominje udruživanje, bilo kroz zadruge, bilo kroz udruge. Nekako mi se čini da je mentalitet kod naših ljudi u razmišljanju da ta udruživanja nisu dobra, nekako bi sve mi to sami ili imamo u zazoru, čovjek od nekad od poljoprivrednih zadruga koje su bile nositelji poljoprivredne proizvodnje na ovim prostorima. Ima li prostora u Slavoniji i u vašoj županiji za to?
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moram priznati da mi je neobično drago što upravo o ovoj temi govorim kada vi predsjedavate u Saboru to je ipak riječ o doajenu hrvatskoga parlamentarizam I upravo zbog toga se mi se nemaću neka pitanja na koja ne mogu ovako dati jednoznačne odgovore koji su to zapravo motiovi zašto mi ukidamo ovu nagradu. Mogao bi ovako neki kroničar koji će možda proučavait ove naše materijale, dokumente našega Sabora pomisliti da je 2004. godine u Hrvatskoj glede parlamenatrizma glede snošljivosti glede ljudskih prava doista sve bilo o najsjajnijem stanju. I inače d aje naša tradiciija parlamentarizma demokracije, toleracije, odnosa prema slabijim subjetkima takova jednostavno takva nagrada se sama po sebi postaje izlišna. ali mislim da bismo ipak trebali malo kritičniji i ipak reći da niti naša tradicija nije baš tako sjajna kao što se možda nama čini. I ja bih doista jop jedan puta apelirao na predlagatelja da o tome razisle. Mi možemo zapravo g ovoriti da smo 2003. godine pogriješili i da je možda nagrade nisu bila najsretnije podjeljenje iako mislim da azpravo nije bio toliko problem u ljudima nego u činjenici jedne opće besparice, velikog broja nezaposlenih , malih plaća, neredovitih plaća, kada dva čelna čovjeka Hrvatskog parlamenta dobiju i novčane nagrade da je ond ato doista i javnosti ostavilo i moglo je ostavilo i ostavilo je gorki okus. ali mislim da zbog prakse a upravo iz ove či njenica da smo doista zemlja u tranziciji, zemlja koja se suočava sa koj je svakodnevno uči i pokazuje se hvala bodu da dobro uči, i da može doista da polaže i najteže zadaće i da ih zapravo dobivati pozitivne odgovore. DA bi trebali a posebice Hrvatski parlamenet inzistirati na promicanju upravo ovih vijednosti za koje smo ovako prilično olako odlučili da nema kriterija. Pa mislim da kriterije također konsenzusom možemo dogovoriti. Ako je 2002. godine možda nije bilo najspretnije rečeno, ali nemar azloga nakon dvije godine i određena negativnog
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi ministre stvarno ste izdržljivi i odvažni što ste s nama i u ovim popodnevnim satima. Dakle, već dugo, dugo pričao o tome kako nam je zdravstvena reforma nasušno potrebna i kako bez nje trebala je biti ne jučer nego prije većeg niza, većeg broja godina, ali one nikako da se dogode. Reforma je veliki problem jer vi u trenutku kada reformirate nešto imate praktički dvostruka ulaganja. Prvo u onaj sustav koji već postoji i koji mora funkcionirati, a u onda u ono nešto novo odnosno nešto što stvarate. Mogu se složiti s vama da promjena vlasničke strukture neće promijeniti situaciju odnosno neće pridonijeti reformi. Možda bi reformi pridonijelo kategorizacija bolnica koja će se raditi i vjerujem da hoće, da će ona pridonijeti jednim dijelom, ali mi se svi još jako dobro sjećamo sustava gdje smo imali velike medicinske centre koje su objedinjavale sve i mogli pokriti sve potrebe u zdravstvu. Rasparčali smo namjerno sustavno zdravstveni sustav na određene jedinice koje više ne djeluju koordinirano i to je nešto što se mora promijeniti odnosno ovoliko različitih uprava koliko mi sad imamo, ja ću govoriti, evo o zadarskom primjeru, nekad smo imali samo centar odnosno objedinjeno je dakle bilo sve, a sad imamo bolnicu opću, dvije specijalne bolnice, dobro one su bile i prije odvojeno u sustavu, ali imamo Zavod za hitnu medicinsku pomoć, Zavod za javno zdravstvo. Ima li potrebe da sve to bude tako rascjepkano ili je puno bolje funkcioniralo kad je bilo jedinstveno i sveobuhvatno? To je, to je vezano toliko u toj reformi koja nam zaista treba i količina novaca koja se troši u zdravstvu je ogromna i sami ste izjavili da se na mjesečnoj razini sada već dugovi rastu između 400 do 500 milijuna kuna što je strašan podatak, ali u isto to vrijeme sami ne poštujete zakon odnosno lex specialis koji jasno kaže da bi se sredstva koja se prikupljaju trošarinama morala usmjeriti prema zdravstvenom sustavu. Kada ste uvodili ta sredstva, puna su vam usta b
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pjesnik Antun Branko Šimić je napisao i rekao jedan divan stih koji kaže: "Pjesnici su čuđenje u svijetu." S tim da je on o pjesnicima tim stihom mislio sve najbolje što se može reći. Ja nažalost zadnje dane imam osjećaj da mi imamo Vladu koja je čuđenje u svijetu, pritom ne mislim ono što je mislio A. B. Šimić kad je pisao što je pisao. Imamo Vladu već koliko dva tjedna čiji premijer je negdje skriven, ne istupa ni u čemu, o kojoj ne možemo čut, saznat ništa. U dva tjedna smo dobili u Sabor jedan zakon koji je brže povučen nego što je stigao. U dva tjedna smo imali ministra koji je trajao kraće nego jogurt u supermarketu, vrijeme trajanja mu je zbilja fascinantno. Međutim, ok to sam prihvatio da je Vlada takva i nadao se bit će bolje, optimizam vječni. Međutim, danas sam žalostan jer čini mi se da dobivamo i Parlament odnosno Sabor koji je čuđenje u svijetu. Jer ovo danas je negdje rečeno da je presedan, ovo nije presedan, ovo je bukvalno i direktno pokušaj kršenja zakona od strane Parlamenta koji je isti taj Parlament svojedobno donio. Ja koliko znam o politici, državi i svemu svaki Parlament bi se trebao držati zakona koji su donijeli i oni prethodni sazivi u tom istom Parlamentu. Pogotovo je apsurdno što smo svi mi od nas 151 ovdje dali prisegu da ćemo se držati u potpunosti Ustava i zakona RH pa i ovoga zakona kojeg danas parlamentarna većina se baš ne želi držati. Valjda ja ne razumijem. Ja kad sam davao tu prisegu sam ustao i zbilja otvorena srca i iskrenih namjera rekao prisežem. Čini mi se da je ovdje bilo zastupnika koji su držali figu u džepu ili ne znam iza leđa koji baš nisu najozbiljnije mislili. Vjerojatno su mislili ajde prisežem na nešto, na nešto ne pa ćemo vidjeti usput onako kako bude. I danas mi se čini da smo došli do toga usput. Međutim, od <PARTY>-a smo navikli vidjeti svega i svačega i prije, i danas i vjerojatno u budućnosti i od <PARTY>-a mene ovo danas ne čudi. Već viđeno, deja vu reklo bi se. I smatram
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana gospođo ministrice, pomoćnici ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Ovih dana svi smo svjedoci rušenja bespravno izgrađenih objekata u Hrvatskoj, a bespravna gradnja posebno je uzela maha na jadranskoj obali. Nepoštivanje postojećih propisa i zakona kao i neučinkovit inspekcijski nadzor i neprimjerene kazne prouzročile su betonizaciju i arpatmanizaciju jadranske obale. Na taj način se neracionalno i neprihvatljivo koristi prostor Republike Hrvatske kao posebno blago. Često se neracionalno koristi zemljište za gradnju u naseljima koja imaju nedostatnu komunalnu infrastrukturu te se nedovoljno vodi računa o zaštiti okoliša te o gospodarskom razvoju općine i gradova. U mnogim priobalnim malim naseljima koja nemaju dobro riješeno vodoopskrbu i kanalizaciju stihijski niču apartmani te time ugrožavaju standard domicjelnog stanovništva. Stoga je nužno žurno donijeti novi Zakon o prostornom uređenju kako bi se uveo red u gradnju i što hitnije zaustavilo daljnje devastiranje prostora posebno jadranske obale. Posebno pozdravljam odredbu zakona koja se odnosi na zaštitu priobalja i otoka proglašavanjem zaštićenog obalnog područja koje obuhvaća tisuću metara kopna i 300 metara mora od obalne crte. To područje treba obuhvatiti posebnim mjerama kako bi se zaštitilo daljnja izgradnja apartmana koji se često grade za stanovanje, a u stvarnosti služe za iznajmljivanje turistima. Takvi apartmani uglavnom su izgrađeni na cijeloj površini građevinske parcele bez ikakvih popratnih sadržaja. Nerijetko su to betonske zgrade bez garaža, parkirališta i zelenih površina. Time samo narušavaju izgled mjesta i opterećuju ionako nedovoljno izgrađenu komunalnu infrastrukturu. Vlasnici takve apartmane iznajmljuju turistima na crno i tako ugrožavaju egzistenciju domaćeg stanovništva koje se godinama bavi turizmom, od toga živi i uredno plaća porez državi. Nekontroliranim iznajmljivanjem apartmana koji su često bespravn
Eto, gospodine predsjedniče, ispravio bih netočan navod gospodina državnog tajnika, dva netočna navoda. Prvi je taj da privatizacija nema veze sa ovom Vladom ni sa ovim ministarstvom. To je netočno jer davanjem koncesije na linije koje sad obavlja "Jadrolinija" itekako ima veze sa privatizacijom, dakle nakon toga postoji mogućnost da se uopće neće imati što više privatizirati, dakle postoji opasnost da kompanija "Jadrolinija" postane potpuno bezvrijedna. I drugi netočan navod je da se na natječaj prilikom podnošenja ponude za dobivanje koncesije ne može javiti netko tko nije kompanija. To jednostavno nije točno jer to piše u ovom Zakonu, pa to već stotine puta govorimo jednu te istu stvar i dobro je hvala Bogu amandmanom se intervenira i to nek' se ispravi da piše onako kao što govori pomorska struka da bude svima jasna i nedvosmisleno da se na natječaj explicite može javiti netko tko je kompanija, a ostale uvjete jasno ispunit će do ispunjavanja ugovora o koncesiji i to u članku 3. stavak članka 28.