EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem kolegice, pa dakle evo pa kao što i vi znadete za svoje probleme tako za probleme znaju u svim našim slavonskim, ne samo slavonskim, svim našim županijama u Hrvatskoj. Nego sigurno će ovo biti ja bih rekao jedan od načina i modela kako i u drugim sredinama realizirati ovakve projekte, a naravno ja vjerujem evo u ime i ministrice i u ime naših županija i nas koji smo partneri na ovom projektu da ćemo pomoći svima koji žele raditi na ovako nečemu. Tim više što ovdje razgovaramo i o sredstvima iz EU fondova. Dakle i o novcima koje imamo priliku sada iskoristiti. Pa evo budimo pametni, budimo mudri, budimo operativni, pokažimo da znamo to raditi, iskoristimo ovu sinergiju i lijeve i desne strane sabornice i gradimo dobre projekte.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedničke. Drago mi je da kolega Burić tako pažljivo čita Plan 21, program vladajuće koalicije. Tu smo tek 6 mjeseci. Upravo zakoni koje smo donijeli, a to je i sam sjetit ćete se o isplati, obavezi, isplati plaća, samo ću jedan spomenuti. Ako on ne štiti radnike i ako sa te strane, dakle obaveza i isplata doprinosa da bi se isplatile plaće, taj i niz drugih zakona nas najbolje demantiraju u vašim stavovima. Hvala lijepa. Hvala vam lijepa. Pa ja sam baš vas slušao gospođo Lovrin kad ste govorili i vi ste rekli da upravo ove odredbe koje se tiču reprezentativnosti da zapravo nisu sporne i da sa te strane mogu ići dalje. A gospodin Mrsić je detaljno prikazao dakle prijedlog zakona koji je trebao ići, a nije bilo ni volje ni hrabrosti da on dođe. Debelo je plaženo brazilskom stručnjaku ako sam dobro zapamtio i odredbe koje su se sa te strane ublažile sa druge strane. Što se tiče ove druge teme, dakle produžene primjene pravnih pravila i zadiranje u drugi zakon, dakle Zakon o radu. Tu mi se teško sa vama hrvati, ali čuo sam i druge kolege pravnike i stavove oko toga. Dakle, radi se o zakonima iste razine, iste materije, istog područja i ne događa se ni prvi, vjerojatno ni zadnji put. Prema tome, sa te strane nema nikakvog pravnog prigovora na takav postupak. Hvala lijepa.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, potpredsjedniče Vlade, predstavnici Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom. Da bi se postiglo učinkovito korištenje javnom imovinom radi povećanja javnih prihoda potrebno je ponajprije jasno utvrditi sve postojeće pojavne oblike imovine u portfelju državne imovine, ali i jasno definirati vlasnička i upravljačka prava nad javnom imovinom što upravo ova strategija i čini. Po nekim istraživanjima državna imovina u Hrvatskoj se klasificira, evidentira i vrednuje na neodgovarajući način. Zamjetna nerazvidnost u ostvarivanju prava vlasništva i zanemarivanje činjenice da državna imovina pripada građanima rezultirala je neispunjenim obećanjima javnih vlasti koja su se odnosila na utvrđivanje i osiguravanje najproduktivnije upotrebe pojedinih pojavnih oblika imovine u javnom sektoru. Neki oblici državne imovine nikada nisu stavljeni u produktivnu upotrebu. Drugi su se pak oblici državne imovine i način njihove uporabe često povezivali i obilježavali neperspektivnim i neučinkovitim, čak i prije nego li je započeta procjena odnosa koristi i troškova od upotrebe te imovine i propitivanje prikladnosti i isplativosti odabranog modaliteta upotrebe. Privatizacija je tako ostala ne samo prva već i skoro jedina aktivnost upravljanja državnom imovinom pa se i sam pojam upravljanja imovinom pretežito sveo isključivo na upravljanje financijskim udjelima države u javnim poduzećima. Prodaja određene imovine poduzima radi pokrivanja proračunskih manjkova pa i pridobivanja glasova u izbornim kampanja na različitim razinama. Mogućnost učinkovitog upravljanja javnom imovinom izvan toga nisu ni razmatrane. Polazeći od toga potrebno je potražiti odgovore i predložiti sustavna i izvedbena rješenja s nakanom povećanja učinkovitosti upravljanja državnom imovinom u Hrvatskoj kao ključnog uvjeta učinkovitijeg poslovanja javnog sektora u cjelini. Uz to se uklapa i zalaganje za izradu jedinstvenog registra državne imovine. Hrvatske su vlade do 2013.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnikom. Vjerojatno smo svi umorni od ove dugotrajne rasprave, ali turizam je vjerojatno uz poljoprivredu jedna od najvažnijih naših grana pa su velika i očekivanja i jasno da je onda i rasprava oko toga dugotrajna. Strategija koju ste nam ovdje predložili je po našoj ocjeni dobar tekst, jedna od kvalitetnijih strategija koje smo imali prilike ovdje analizirati. Mislimo da je dobro urađena analitika. Znači, prepoznato je stanje stvari na današnji dan i plan kakav jeste, jeste. On je ambiciozan. Da li će se do 2020. to ostvariti to će vrijeme reći. Mnogo faktora će utjecati na to da se ova strategija realizira. Mislim da je na mjestu bila i jedna od primjedbi da su akcijski planovi kao sredstvo, odnosno alat bi mogli biti u nekim stvarima konkretniji ali to sad onda širi raspravu. Strategija ovakva kakva jeste u svakom slučaju pretpostavljam se morala uklopiti u strategiju Europe 2020. godine jer Europska komisija je pripremila Strategiju razvoja EU za naredni period, točnije do 2020. godine pa pretpostavljam da se i ova naša strategija poklapa sa tim dokumentom, sa okvirima tog dokumenta. Dakle, tri su osnovna prioriteta EU u toj strategiji, pametan rad znači razvoj i rast gospodarstva zasnovanog na znanju, održiv rast znači poticat će se efikasna upotreba resursa, svih resursa i uključiv rast gospodarstvo visoke zaposlenosti. To su neke opće odrednice, ali mislim da je to dobar jedan putokaz u kom pravcu treba da ide i ova naša strategija. Dakle, iz ovoga se može zaključiti a i iz dosta rasprava tu, zaključak nije dovoljno samo more i sunce da bi mi imali efikasan turizam. Zato smo mi i u našoj raspravi rekli da mislimo da ključna grana, turizam kao ključna grana osim apartmanizacije treba da bude generator i drugih stvari, a to je proizvodnja hrane, naročito zdrave hrane, to je održiva proizvodnja tokom cijele godine, to je mogućnost rada cijelih domaćinstava u sustavu OPG-a koji su na usluzi turizmu.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Mi smo ovaj amandman predložili upravo da bi ova Deklaracija bolje odrazila smisao i svrhu zbog koje se donosi. Dakle, nije smisao i svrha samo ukazati na položaj Hrvata u Bosni i Hercegovini. To mi svi dobro ovdje znamo, a znaju i sami Hrvati u Bosni i Hercegovini. Smisao ove Deklaracije je u stvari vidjeti što Hrvatska može napraviti na poboljšanju njihovog statusa u Bosni i Hercegovini. Jer ako to nije smisao, onda ona stvarno nema smisla. Prema tome, zato smo i predložili promjenu naziva Deklaracije, da je to Deklaracija o aktivnostima potrebnim od strane Republike Hrvatske za poboljšanje statusa Hrvata u Bosni i Hercegovini. Nije zadaća Sabora raspravljati o Ustavu, izbornim zakonima ili unutarnjoj političkoj situaciji u susjednoj državi. To mi radimo za našu državu. Ali je zadaća Sabora po Ustavu, zato imamo Odbor za Hrvate izvan Hrvatske da raspravi o Hrvatima koji žive izvan naše domovine uključujući i one u Bosni i Hercegovini. To je razlog zbog čega smo predložili. Vanjsku politiku po Ustavu definira Predsjednik države i Vlada. Prema tome, nema što Sabor se i u to na taj način uplitati, ali ima naravno pravo reći što misli o statusu Hrvata u Bosni i Hercegovini odnosno na koji način i što državni organi ove zemlje trebaju učiniti kako bi se on poboljšao. A što se tiče pozicije <PARTY>-a, ja bih molio gospodina Petrova da ostavi gospodinu Bauku da kaže što će Klub <PARTY>-a napraviti jer <PARTY>-e ne treba trbuhozborca u vidu <PARTY>a. Što je <PARTY> mislio, pokazao je 2015. godine. Hvala.
Državni tajniče, na strani 66. vašeg izvješća, strateške zalihe ubojnih sredstava i zbrinjavanje viškova, kaže se da je struktura ubojnih sredstava uglavnom stara između 22-je i 52-je godine s velikim brojem malih serija različitih proizvođača, pa me zanima da li postoji plan remonta i modernizacije tih sredstava uz upotrebu domaćih tvrtki? Također me zanima da li postoji plan i program intenzivnog uvježbavanja kako bi se kroz obuku utrošilo što više sredstava prije nego što im istekne vijek trajanja? Tu je primjer modernizacija raketa VBR 122 Grad uvođene glavama koje imaju inicijalno GPS ili lasersko navođenje na cilj. Također me zanima na strani 61., na puškostrojnice NATO kalibru 556, zašto idemo u opremanje takvom puškostrojnicom u tom kalibru, kada se to sredstvo smanjuje u upotrebi ili izbacuje iz upotrebi zbog čestih uočenih taktičkih, tehničkih, logističkih nedostataka na modernim bojištima? Hvala.
Uvažena kolegice Komparić Devčić slažemo se, ja se u potpunosti s vama slažem, trebalo bi zabraniti reklamu za pivu. Doktor Breitenfeld kaže da je od alkoholnih pića najopasnija piva. Čitao sam noćas njegove, jedan od najboljih ili najbolji stručnjak što se tiče prevencije alkoholizma. Pazite to je, pivo je proglašeno hranom, kada se nahranite 10 litara piva šta ste onda uhranjeni ili ste pijani? Pijani ste ko čep. Ali lobiji u Hrvatskoj su jaki i uspjeli su kod političara izlobirati da se legalno opijamo ili opijaju a naročito mladi ljudi. Ovo što ste govorili, govorio sam dosta o društvenosti. Ima jako zanimljivih podataka koji svaki se može na svoj način tumačiti. Da, klubovi su danas teret, nekada nisu bili teret. Neki dan sam govorio o tome da glad u Hrvatskoj može iskorijeniti jedan tajkun u Hrvatskoj jednim ono, samo dobrom voljom. Ovo kada vi dođete pitati danas u bilo koju tvrtku da vam daju nekakav novac za djecu, za klub, za rukometni klub, nogometni, košarkaški, da, pitaju koji je to moj interes, samo profit, ništa drugo. Međutim, trebamo se zapitati koliko smo mi kao društvo u cjelini krivi zbog toga. Upravo nemojte zaboraviti na rečenicu, nije moja pa onda ju mogu ponavljati, znači kada nema društva politika odlučuje o svemu, centri moći odlučuju. Mi smo tako htjeli, tako želimo i dalje da politika odlučuje o svemu. U državnim blagajnama, a naročito tu se slažem sa gospodinom Hrgom, naročito u lokalnoj samoupravi ima sve manje novaca za tzv. slobodne aktivnosti kako smo ih nekad zvali i djeca su prepuštena kafićima i vabe ih svakog dana sa ekrana pijte, pijte i to je prvi korak do onih malo težih poruka.
Poštovani predsjedniče. Pa ja mislim da je izuzetno važno da osiguramo normalno funkcioniranje Povjerenice za informacije s obzirom na činjenicu da bez toga je pitanje da li ćemo imati kvalitetnu provedbu ovog zakona. Zakon kojeg smo donijeli je vrlo kvalitetan zakon, ali on će ostati samo mrtvo slovo na papiru ukoliko nećemo osigurati dovoljna sredstva za zapošljavanje novih ljudi koji će moći doista i provoditi ovaj zakon u praksi. Ovo je izuzetno važna institucija koja osigurava poštivanje demokratskih standarda i na kraju krajeva sprečava korupciju pa ja mislim da bi bilo ipak potrebno glasati o ovom amandmanu koji je isti, a inače sam ga podnijela na zamolbu udruge GONG.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice sa suradnicom, kolege i kolegice. Ja sam sa svojim stranačkim kolegama izašla van ali sam se onda vratila, mada sam revoltirana kao i oni, da porazgovaramo o zdravlju kojih ima više vrsta. Osim tjelesnog i ono mentalnog kao što ima raznih vrsta otrova kemijskih ima i mentalnih, a ja molim da vas, da nas ovdje u sabornici zaštite od onih drugi i da spriječiti lošu i nezdravu atmosferu u sabornici. Trenutačno ste za to odgovorni vi. Problem građana Siska i otrova koji njih truje ne možemo brzo riješiti, toga smo svjesni, ali ove druge ako postoji volja možemo riješiti vrlo brzo i lako, a ne dozvoliti da revoltirani zastupnici moraju napustiti sabornicu. A sad da se vratimo na točku o kojoj se cijelo poslijepodne raspravlja. I da se vratimo nekim stvarima s kojima se svi možemo složiti. A jedna od njih je sigurna sam ta da zdrav čovjek ima tisuću želja, a bolestan samo jednu. Da je podloga za stavljanje ove točke na dnevni red činjenica da je zdravlje građana Siska i okolice ugroženo i oko toga se možemo složiti. Da treba nešto učiniti i to nije sporno. Pa zašto onda o tome ne možemo razgovarati konstruktivno i zašto onda tvrditi da neki politiziraju kad traže da se o ovom problemu progovori, a neki su kao iskreno zabrinuti za građane Siska. O ovom problemu kao političkom problemu mogu govoriti oni koji ne žive u Sisku. Za njih to možda jest političko pitanje. Za građane Siska to je životno pitanje. Ugrožena su njihova temeljna ljudska prava, pravo na zdrav okoliš, na zdravlje. I dovedeni su u situaciju da ih se stavlja pred izbor da li zdravlje ili bijeda, umrijeti od raka ili od siromaštva. Ja ne želim da to bude tako. Među onima sam koji misle da problem treba riješiti modernizacijom, smislenom gospodarskom politikom, postupanjem u skladu sa svim ekološkim zakonitostima. Jer mi bismo izgleda tek morali naučiti ono što je stari indijanski poglavica odavno znao. Zemlja ne pripada čovjeku, čovjek pripada zemlji. I on je ne
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Osvrnuo bih se na tvrdnju poštovane zastupnice da stjecanje imovine dakle nije kazneno djelo. Apsolutno se slažem da stjecanje imovine nije kazneno djelo ali neplaćanje poreza jest kazneno djelo. Dakle, neplaćanje poreza koji je određeni porezni obveznik bio dužan platiti prilikom stjecanja te imovine. Zatvaranjem oči nad tom činjenicom opet prihvaćamo onu egidu tko je jamio, jamio. Pravo na sigurnost je najveća da jednostavno svi budemo sigurni da nitko neće taj nenaplaćeni porez naplaćivati i onda imamo apsolutno pravo na sigurnost što se tiče dakle tih potraživanja. Dakle ovdje moramo naći mjeru između društvene štetnosti i onoga što znači pravna sigurnost. Mislim da je ovdje dobro primijećeno da je velika društvena štetnost od ovakvih djela koja su počinjena tijekom posljednjih godina i da neplaćanje poreza posebno velikim iznosima predstavlja takvu društvenu štetnost zbog koje pravnu sigurnost u tim stvarima trebamo pomaknuti ipak u stranu. I mislim da je ovaj prijedlog zakona u skladu s tim i zbog toga ispravan. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniče <PARTY>-a. Poštovani državni tajniče. Evo naglasili ste u svom izlaganju kako je razminiranje hrvatskih površina i protuminsko djelovanje jedan od prioriteta RH na području sigurnosti u kojoj se već evo 25 godina vrlo uspješno i ulaže. Iskoristit ću priliku kako bih pohvalila veliko postignuće u mojoj Zadarskoj županiji u kojoj su bila uključena tri grada, Benkovac, Obrovac i Zadar i tri općine Pakoštane, Polača i Stankovci te je na taj način Zadarska županija u potpunosti isključena iz minski sumnjivog područja. Moje pitanje koliko je pandemija covid-19 utjecala zapravo na razminiranje i da li je zbog svega toga navedeni proces usporen?
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Ja ću se prije svega zahvaliti svima vama na raspravama, iznešenim mišljenjima i podršci za donošenje ovih izmjena i dopuna zakona jer su one dakle ne radi se ovdje o prepisivanju direktiva nego se radi o obavezi koja se zove implementiranje direktiva Europske komisije u domicilno zakonodavstvo. Posebno bih se zahvalio uvaženoj zastupnici Mrak-Taritaš na vrlo konstruktivnoj raspravi i podršci za donošenje ovog zakona. Dozvolite mi da se osvrnem na nekoliko krupnih problema, dakle da ne ostane nerazjašnjeno. Plitvička jezera gorući problem, potpuno smo kao ministarstvo svjesni dimenzije toga problema. Poduzimamo sve mjere kako bi se smanjio pritisak na Nacionalni park Plitvička jezera i kako bi se prije svega otklonili prigovori UNESCO-a. Izdane su upute upravnim odjelima za izdavanje akta o građenju i od strane Ministarstva zaštite okoliša i od strane Ministarstva graditeljstva. Rezultat je znatno smanjenje izdanih dozvola za građenje turističkih objekata. Da podsjetim, 50 dozvola je izdano od primjene novog plana iz 2014. godine, a od izdavanja uputa u lipnju 2017. samo dvije dozvole. Upravo je planirano potpisivanje Sporazuma o financiranju izrade izmjena i dopuna prostornog plana nacionalnog parka čime formalno započinje procedura pokretanja izrade izmjene i dopune prostornog plana koji ima za cilj otkloniti propuste iz plana koji je na snazi i pooštriti mjere i uvjete za građenje u zonama koje su osjetljive. Dakle mi mislimo to financirati izradu toga plana. Određeni su nadzori nad izdanim vodopravnim uvjetima i koordinirani inspekcijski nadzori inspekcija, građevinska, vodopravna, Inspekcija zaštite prirode. Izdano je više desetaka rješenja o uklanjanju objekata ili dijelova objekata u prostoru ili prilagođavanje zadanim uvjetima iz dozvola. Park intenzivno radi na planu upravljanja nacionalnim parkom unutar kojeg se posebno razrađuje i plan upravljanja posjetiteljima koji
… Kolega Sanader to izlaz na Vučevicu znamo koliko auta dnevno prođe, a nije samo to jedna od takvih bisernih investicija. Mi znamo da smo imali investicije od 3 milijarde i 700 milijuna što sam maloprije rekao za Dubrovnik odnosno Osojnik. Tamo platili smo veliku odštetu zato što nije se to radilo, potpisao se ugovor a nisu sredstva bila osigurana. I ova Vlada je platila velika sredstva, mogli smo osigurati mnogo, mnogo još referenduma sa tim parama koje smo dali za to.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvažena kolegice Kekin i ja isto sam emotivan u svojim istupima nekada i valja što i potičem iz Vukovara i imamo sam djetinjstvo kakvo sam imao pa se uvijek trudim i kao pravnik govorit činjenicama, a opet biti i čovjek, pa na neki način ne sramit se svojih emocija. Stoga razloga sam se i javio evo za zadnju repliku upravo vama jer teško je kad se kaže nula nečega obnovljeno, ništa se ne radi, a s druge strane se pohvali sa 4 vrtića u Gradu Zagrebu. 4 vrtića u Gradu Zagrebu koji ima 15 milijardi kuna proračun, a Vlada RH sa milijardu i 220 miliona kuna će zbrinuti 22.500 djece. Jučer je potpisano za 2.573 kuće ugovor na 910 kuća se radi, a 2.354 kuće su obnovljene. Prvi dan sam bio u Petrinji u stožeru i bit će mi drago da idete sa mnom. Evo, hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vijeća, gospođe i gospodo saborski zastupnici! Prema Zakonu o telekomunikacijama koji je stupio na snagu još 2003. godine ukinuto je tadašnje Vijeće za telekomunikacije, Hrvatski zavod za telekomunikacije a imenovana je Hrvatska agencija za telekomunikacije. Agencija je osnovana zapravo tek u rujnu prošle godine, dakle sa zakašnjenjem od nekih godinu dana a kao razlozi uvijek se mogu naglašavati neke administrativne procedure ali i vjerojatno zanimljivost telekom tržišta kao što smo i imali prilike čuti u ovim raspravama naših kolega ispred klubova. Zapravo, najznačajnija uloga Hrvatske agencije za telekomunikacije je stvaranje konkurencije i zaštita korisnika na telekom tržištu. Agencije će uspjeti u svojem radu kada stvore zapravo idealnu konkurenciju. To je zapravo ključna uloga agencije. Kakva je danas situacija na hrvatskom telekom tržištu? Hrvatsko tržište je danas teško 12,7 milijardi kuna što otprilike znači oko 13% proračuna, državnog proračuna od čega se 40% ostvaruje u fiksnoj mreži a 53% u mobilne mreže. Za hrvatske prilike složit ću se to je ogroman potencijal koji temeljito utječe na cjelokupno gospodarstvo i korisnike općenito. Podaci pokazuju da su se od siječnja do ožujka građani u tri naše mobilne mreže utrošili oko 854 milijuna minuta, dakle u mobilne mreže dok je istodobno u fiksne mreže ovo palo za oko 12,5% i u usporedbi sa prošlom godinom. No međutim, to ne treba zabrinjavati Hrvatsku posebno jer su trendovi zapravo koji su prisutni i u Europi. Agencija je dalje u svojem izvješću predvidjela rast u mobilnoj telefoniji, široko pojasnom interenetu tzv. popularnim DSL-om. No, kakva je situacija ovdje u Hrvatskoj? U Hrvatskoj svega oko 3% znači svojih korisnika koristi DSL dok je u Europskoj uniji to svega 25 i sigurno je to podatak koji donekle zabrinjava trenutnu situaciju na hrvatskom telekom tržištu ali bi upravo raspetljavanje lokalne petlje o kojoj smo ovdje slušali trebalo potaknut
Poštovane kolegice i kolege, imao sam potrbu par minuta se javiti u završnom osvrtu. Ne toliko zbog ove točke možda koliko zbog ove sljedeće dvije. Podsjetit ću vas da smo mi predložili ovdje odluku kojom predlažemo da se ne da vjerodostojno tumačenje. Mi smo tu odluku na Odboru za zakonodavstvo apsolvirali na način kako predsjednik Šeks apsolvira neke točke, otvaram, zaključujem raspravu. Naša rasprava je trajala dvije do tri minute i glasovali smo s nogu. I osim predlagatelja, poštovanog kolege Vuljanića koji je član Odbora, jer je on morao glasovati tako jer je predložio da se da vjerodostojno tumačenje, svi smo rekli ne treba davati vjerodostojno tumačenje tu je sve jasno. I takva je naša odluka i mi smo upravo tako u ovom Domu proslijedili jedan prijedlog da se ne daje vjerodostojno tumačenje. I razvila se rasprava kakva se razvila. Dakle, jedni tvrde jedno, drugi drugo itd. Šta bi tek bilo ovdje da Odbor za zakonodavstvo predložio, ne daj Bože, da se daje tumačenje da nekom tko je primio te novce ti novci ne pripadaju, jer prijedlog vjerodostojnog tumačenja i vjerodostojno tumačenje koje po tom prijedlogu donosi ovaj Sabor ima retroaktivno djelovanje. Po takvoj odluci netko bi nekome morao vraćati novce. Jesu to <PARTY> zastupnici i zastupnici političkih stranaka, <PARTY> zastupnici i zastupnici nacionalnih manjina političkim strankama ili neka druga varijanta, jedni da, drugi ne. U to ovaj Odbor, Odbora za zakonodavstvo, nije se htio opuštati. I Odbor za zakonodavstvo, i to ću ovdje iskoristiti priliku jer će se postaviti pitanje kod sljedeće dvije točke, posebno se zahvaliti potpredsjedniku Leki i svim članovima Odbora za zakonodavstvo jer mi u prvom redu, posebni i kolegi Peri Kovačeviću, jer mi na Odboru za zakonodavstvo radimo isključivo i jedino kao pravnici. I oko ovog pitanja se pravna struka usuglasila. Ne treba davati vjerodostojno tumačenje. Onaj koji misli da je njegovom pojedinačnom odlukom, a to je odluka o raspodjeli sredstava povrijeđeno pravo
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. U izlaganju gospodina Peceka bilo je čini mi se dosta zaključaka, konkluzija sa kojima bi se ja lako složio, međutim polazio je od krivih premisa. Potpuno je netočno da je odluka iz 2003. bila model na koji se moglo nešto napraviti. Odluka iz 2003. je bila jedna nespretna, neutemeljena na međunarodnome pravu, neutemeljena na uzusima u međunarodnim odnosima i stvorila je samo probleme a nije dovela ni do kakvoga rješenja. Ja se slažem naravno, kao i svi mi i u tome kontekstu pozdravljam prijašnji govor da trebamo naći rješenje ali ne rješenje koje će stvarati veće probleme. A opet ponavljam, odluka iz 2003. je bila donesena isključivo iz predizbornih razloga, nije vodila računa o tome kakvo je to rješenje, nego je donijela rješenje koje je samo otvorilo nove probleme. Hvala.