EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani ministre, poštovani državni tajnici, poštovane kolegice i kolege, ovaj zakon je nastavak programa vladajućih s kojim se vjerodostojno bore za sigurnu Hrvatsku. Samo što u ovom trenutku u kojem se nalazimo niti su Vlada i stožer vjerodostojni, niti je Hrvatska sigurna. Vjerodostojnost stožera koji u koordinaciji s vladajućima orkestrira našim poslovnim, a sada vidimo imaju potrebu upravljati i našim privatnim životima je u potpunosti izgubljeno. Kakvu vjerodostojnost može imati tijelo koje je zaduženo za sprječavanje proširenja epidemije, a čije su odluke dovele do toga da od 2. listopada do danas imamo porast zaraženih od 660%. Od 17.000 u dva mjeseca smo došli do više od 130.000 zaraženih. I tko je odgovoran za ovu situaciju u kojoj se nalazimo? Odgovor je jasan svima osim onima koji pokušavaju upravljati nama. Odgovoran je stožer i Vlada koji su sa svojim nedjelovanjem i nepripremljenošću na drugi val doveli u pitanje hrvatske poduzetnike, hrvatsko gospodarstvo, hrvatsko zdravstvo i zdravlje svih građana RH. Imali su 6 mjeseci da sebe i nas pripreme za drugi val. Imali su 6 mjeseci za izradu okvira mjera za borbu protiv Covida. Imali su 6 mjeseci da taj okvir bude pravilno najavljen, iskomuniciran i implementiran. Ništa od toga nisu napravili. Dočekali smo jesen i drugi val nepripremljeni i neorganizirani što je dovelo do situacije u kojoj se nalazimo s više od 4.000 je novooboljelih svakog dana. To je ona sigurna Hrvatska koja je pobijedila Covid, to je ona Vlada koja je pobijedila Covid i svladala epidemiju. Da su kojim slučajem pripremili okvir mjera koje nas očekuju svi smo se mogli bolje pripremiti za sve nadolazeće probleme koje su nam oni omogućili svojim djelovanjem odnosno nedjelovanjem. S takvim pristupom omogućili su ugostiteljima, poduzetnicima, zdravstvenim djelatnicima i građanima lakše, omogućili bi pardon, lakše svladavanje svih problema u kojima se sada nalaze. A da ponovim ako nije bilo jasno
Gospodine Staziću logika je egzaktna disciplina a vi i ja je očito različito razumijemo. Ja nisam govorio o vašim izjavama tipa bing-bang, pink-pong i slično što ste kritizirali, pa tako dozvolite da moja logika ima smisla i niti sam govorio protiv pozicije svoje stranke a niti samoga sebe, govoreći o činjenici da vi koji ste se zalagali za dvotrećinsku većinu u parlamentu kod izbora pojedinih dužnosnika ne da danas tražite natpolovičnu običnu većinu s kojom se slažemo nego namećemo kandidate koje i da nitko od nas ne digne ruku vi ćete izglasat bez da ste dali priliku da i drugačije mišljenje zaživi u takvom tijelu. Bit će isključiva parijska policija, to vam nisam htio citirati, sve ono što su vaši kolega govorili kod donošenja zakona, o partijskoj policiji koja ima više ovlasti nego MUP, financijska policija i slično a o čemu ste i vi i vaši kolege govorili kod donošenja zakona, nego se zalažemo da u ekipi od pet ljudi koji će imati ovlasti prema ovom zakonu istraživati i vas i vaše kolege koji su već pet godina u sukobu interesa, samo to zaboravljaju prijaviti budu ti koji će to konačno presudit. Ako ih vi isključivo imenujete mi već unaprijed sumnjamo u njihovu objektivnost.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče uprave, kolegice i kolege zastupnici. Prema odredbama Zakona o HBOR-u financijsko izvješće za prošlu godinu Vlada je ocijenila pozitivno. Imali smo prilike vidjeti i pozitivnu ocjenu međunarodne revizorske kuće … a isto tako vjerujem da će i današnja rasprava u Saboru dati pozitivnu ocjenu. Kada govorimo o analizi financijskih izvješća priloženih iz bilance 2003. i 2004. godine one zapravo predstavljaju temelj svim financijskim analizama za izračun uspješnosti HBOR-a bilo da se radi o likvidnosti, vrijednosti imovine, kapitala itd. itd. Pregled izvješća nam daje zapravo podatak kontinuiranog rasta kredita i neto aktive po … to zapravo znači i rast ukupnog plasmana kredita. Uvidom u neto dobit od 136 milijuna 343 tisuće kuna za prošlu godinu konstatira se da je HBOR uspješno poslovao, no moram primijetiti da u odnosu na 2003. godinu to zapravo znači smanjenje za 20%. Svih ovih godina HBOR je provodio projekte za razvitak hrvatskog gospodarstva kroz programe poticanja izvoza, financiranja razvoja gospodarskih djelatnosti, poticanja malog i srednjeg poduzetništva i financiranja infrastrukturnih projekata. Budući se radi o državnoj banci držim da je neophodno promatrati utjecaj HBOR-a na javni sektor i na proračun, a poželjno je u tvrditi pozitivni utjecaj HBOR-a na cjelokupni proračunski proces jer on ima ulogu na cjelokupno hrvatsko gospodarstvo, odnosno provodi se makroekonomska fiskalna politika. Kada govorimo o HBOR-u meni se zapravo nameće pitanje koji su izvozne djelatnosti u Hrvatskoj koje je potrebno financijski snažnije podupirati jer kao takve najuspješnije smanjuju proračunski deficit. Nameće nam se i odgovor. Rast turističkog prometa posljednjih godina potvrđuje da je Hrvatska na putu da turizam postane aktivni generator razvoja gospodarstva, a turizam je jedan od najvećih pokretača razvoja gospodarstva u Republici Hrvatskoj i ključna je komponenta nacionalnoj ekonomiji i vanjskotrgovinskoj razmjeni. Tur
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Evo, pred nama je Prijedlog Zakona o korištenju psa pomagača i terapijskog psa, sa konačnim prijedlogom zakona P.Z. 221, koje Klub <PARTY>-a predložio u saborsku proceduru, u više rasprava i na odborima, smo više puta naglašavali zašto je potrebno donijeti ovaj zakon, pa ću ja još jedanput sublimirati ovdje. Naime, dosadašnje zakonsko rješenje, je, odnosno, ovim prijedlogom zakona, na bolji način se uredilo područje korištenje psa pomagača i terapijskih pasa, koje je sada uređeno Zakonom o kretanju slijepih osoba uz pomoć psa vodiča iz 1998. g. Navedenim zakonom, uređeno je pravo slijepih osoba sa psom i vodičem na korištenju prijevoznih sredstava i slobodnih pristupa na javnim mjestima, ali ne i njezino pravo zadržavanja, tj. boravka na spomenutim mjestima. Što u provedbi zakona dovodi do znatnih problema. U predloženom zakonskom prijedlogu, isto bi se bolje definiralo, proširilo bi se krug korisnika usluga, propisalo tko još može obavljati djelatnost, kao i uvjeti za obavljanje djelatnosti uzgoja socijalizacije i školovanje pasa pomagača i terapijskih pasa, što je do sada moglo jedino Hrvatska udruga za školovanja pasa vodiča i mobilitet. Prilagodbom zakona, ujedno bi se i definiralo vrste pasa koje se koristi za pomoć korisnicima. Osobe koje … sudjeluje školovanju, edukaciji i korištenju pasa pomagača, te njihov položaj, prava i obveze. Evo, pred vama je kratki zakon od 26 članaka. Vrlo dobro i cjelovito objašnjava i problematiku i način uređenijeg ovog područja i predlažem svim zastupnicima i zastupnicama da prihvate ovaj zakon. Hvala lijepo.
Kolega slažem se ja s vama, ali čisto promaklo mi je u raspravi, a sad i vezano za ovaj problem odnosno ovaj dio koji ste vi potencirali. Zaboravio sam reći da je pravobraniteljica pokrenula, odnosno njezin ured i postupak ocjene ustavnosti Zakona o socijalnoj skrbi odnosno pojedinih članaka tog zakona. Tako da ako se sjetite iz rasprave i oni pravilnici koji su međusobno u neskladu, i ovaj primjer, pa onda imamo taj Zakon o dječjem doplatku očito da ne zna se da li više škripi u ovom ajmo reći zakonodavnom djelu gdje su i određeni podzakonski akti koji su čak možda i protuustavni i neki u međusobnom neskladu ili u samoj realizaciji onoga što već postoji po zakonskoj mogućnosti. Mislim da ovdje treba daleko ozbiljnije pristupiti rješavanju cijele te problematike nego što je to bio dosada slučaj.
Hvala predsjedavajući. Poštovana kolegice Puljak, pa mislim da se načelno više-manje svi u ovoj sabornici slažemo da je krajnje vrijeme jednog oblika digitalizacije i mogućnost e-potpisa kao takvog. CARNET je nešto pokušao sa digitalnim karticama, međutim ne još uvijek u potpunom smislu iako po meni evo kao čovjeku koji ima 37 godina i 6 godina iskustva ravnatelja iza sebe ne vidim apsolutno niti jedan razlog velikog broja papirologije koju naravno kao takvu moramo prije svega isprintati, a onda s druge strane naravno popuniti, potpisati i pečatirati onda i uputiti. S druge strane imate ograničen broj novčanih sredstava sukladno kojima možete nabavljati uredsku opremu i materijal kao takav. Tako da s nekoliko strana bi došlo do razno raznih ušteda. Međutim, evo ja vjerujem da će naš Radovan u spomenutome razdoblju evo između ostaloga ostaviti traga i na tom području i hvala vam.
Hvala predsjedniče. Nekada je u ovom Saboru postojao institut ispravke netočnog navoda, nažalost njega više nemamo, a kolega Grubišić ja da sam malo manje zločesta rekla bih da vi izvrćete činjenice, a da sam malo više zločesta rekla bih da lažete. A budući da bih ja onda riskirala opomenu samo ću vas upozoriti kod govornice koju uzurpirate javne govornice, ljudi nas slušaju i iznosite zaista neistine o nekakvog tobožnjem grizodušju ste govorili pa ću vas samo upozoriti kada je u pitanju dvojezičnost u Vukovaru ima cijela tri paragrafa u jednom od njih je govorila kolegica Kosor gdje je rekla da postoji statistička greška, a vezano za inicijativu saborskih zastupnika 1/3, a ne 113 za izmjene Ustavnog zakona. A druga stvar koju ste govorili referirali ste se na moje izlaganje u ime kluba kada sam ja govorila o zločinima iz mržnje. Ja sam vrlo precizno govorila znate zločin iz mržnje se tretira po Kaznenom zakonu. Ne radi se o tome da je Srbin Hrvatu ili Hrvat Srbinu ukrao kokoš, radi se o tome i to vam precizno izvješće navodi o zločinima iz mržnje koji su u protekloj godini porasli za 29,1%. Pozivam se na članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora vezano za vrijeđanje i omalovažavanje saborskih zastupnika, jer kolega Grubišić, da ja sam bila u Vukovaru i prije prošlogodišnje, mnogo puta obljetnice i obilježavanja kada se dogodilo što se dogodilo. I dakle, nemate ni vi ni bilo tko drugi pravo mjeriti količinu domoljublja i mjeriti količinu senzibiliteta koji osjećamo ja, klub <PARTY>-a ili hrvatska Vlada.
Cijenjeni gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici! Evo, moj okoliš kaže da ne znam ima li smisla da govorim obzirom da televizija još ne prenosi, ali obzirom da sam ja odlučio par riječi reći ja ću to ipak reći. Naime, za pohvalu je ovaj zakon odnosno predmet koji on obrađuje, s time da moram naglasiti da to nije početak. To je već davno što reče gospodin Širac davno počelo ali uvijek je bila nestašica novaca i hvala Bogu da je bar projektno programski to obrađeno i evo da je udovoljilo uvjetima Europske unije i da je u tom natječaju za dobivanje bespovratnih novaca ili kao što mi u Dalmaciji kažemo mukte novaca to su vam novci najopasniji jer oni su dobri ako ih efikasno utrošite, ali su vrlo loši ako ih ne utrošite pa ih morate vraćati, onda imaju reperkusije na sve ono što dolazi iza toga a kako ja znam nas onda dozvolite da izrazim pomalo i sumnju u sve to skupa. Naime, prije ne znam koliko vremena smo ovdje razgovarali o jednom ugovoru koji je težak 300 milijuna eura, 150 EIB-a i 150 Hrvatske države prihvatio je Sabor taj ugovor a da nismo ni znali o kojim projektima govorimo. Podsjećam sabornike da je rok za taj ugovor, rok za povlačenje sredstava kraj 2008. Iskustva nam govore da ne spominjem sada gradove koji su uzimali ne ove besplatne novce nego vrlo povoljne kredite Svjetske banke i europskih razvojnih banaka, da smo bili vrlo neefikasni, zaključivali ugovore o kreditima koje nismo utrošili na vrijeme i plaćali angažman sredstava i smanjivali te iznose kreditne ali smo platili angažman sredstava tako da nam bude jasno. Dakle, sve ono što je bilo povoljno kroz povoljnu kamatu na kraju je pitanje koliko je to povoljno. Namjerno neću iznositi koje su to lokacije, ali oni kojih se to tiče znaju vrlo dobro gdje je to. I ja još jednom dakle upozoravam na efikasnost sustava, pogotovo bi to upozorio gospođu Pejčinović kojoj će se ni krivoj ni dužnoj ako ne bude efikasnosti rješenja tog problema sve razbiti o glavu, a ne bi bilo dobro kad ovako sve ve
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolege i kolegice. Evo dozvolite da i ja nekoliko riječi kažem, nastojat ću da se ne ponavljamo budući da se neke stvari preklapaju u ova dva zakona pa evo ja ću pokušati da budem koncizan i da izbjegnem ponavljanje. Znači, ono što je neminovno, mislim ovdje se mora s time početi, da se ovim zakonom usklađuje pravo na opskrbninu s novim sustavom socijalne skrbi. Upravo to je ključno u ovome zakonu da se u nadležnosti Ministarstva branitelja koje ostvaruje 3800 korisnika osobne i obiteljske invalidnine kao i članova obitelji ratnih vojnih invalida koji su umrli a članovi njihove uže obitelji su nesposobni za privređivanje i imaju pravo na tu naknadu. Umjesto opskrbnine čuli smo da se uvodi institut pod nazivom zajamčena minimalna naknada. Dakle, pravo na opskrbninu se briše a veći broj sadašnjih korisnika opskrbnine ostvariti će pravo na zajamčenu minimalnu naknadu, neki na veći iznos i to sadašnji korisnici opskrbnine koji imaju više članova zajedničkog kućanstva, dok bi umanjene iznose zajamčene minimalne naknade ostvarivali samci. Ali smo već čuli u prethodnom izlaganju i u izlaganju ministra da bi se to kompenziralo kroz jednokratne naknade. Sadašnji korisnici opskrbnine čiji mjesečni prihod po članu kućanstva prelazi iznos propisanog cenzusa neće ostvarivati pravo na zajamčenu minimalnu naknadu a sadašnji korisnici opskrbnine čiji mjesečni prihod po članu kućanstva manji od propisanog cenzusa i imat će manji mjesečni iznos zajamčene minimalne naknade u odnosu na opskrbninu dok jedan dio sadašnjih korisnika opskrbnine neće ostvariti pravo na zajamčenu minimalnu naknadu zbog nemogućnosti ispunjenja imovinskih cenzusa. Nositeljima prava na zajamčenu minimalnu naknadu otvaraju se mogućnosti korištenja i drugih socijalnih prava, prava na pogodnosti u plaćanju grijanja i utrošene električne energije i drugo. Pravo na dodatak za pripomoć bit će povezano s pravom na zajamčenu minimalnu naknadu budući da je dosada
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo zamjenice ministra sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Ja ću na početku reći da će klub <PARTY>-a podržati ovaj prijedlog zakona i svakako bi predložili odnosno predlažem svim kolegama i svim klubovima da ovaj itekako važan zakon donesemo konsenzusom ako je moguće. Jer ovo je doslovce jedna od najvažnijih mjera kod konkurentne i ekonomične poljoprivredne proizvodnje. A o tome s kolikom se ozbiljnošću pristupilo ovom drugom čitanju i samoj izradi zakona govori i činjenica da su se u konačni prijedlog ovog zakona uvrstio se znači niz prijedloga koji su ga poboljšali, bez obzira da li su predlagatelji bili zastupnici vladajućih ili oporbe ili klubovi vladajućih ili oporbo. Mislim da je tu i ministarstvo i ova Vlada da je pokazala jednu ozbiljnost u ovakvom bitnom postupku za našu poljoprivredu. Ja bi u samom uvodu prije svega ponovio nekoliko zanimljivih podataka. Naime, trećina svjetske populacije radi u poljoprivredi i zato vidim da je važnost ovog zakona itekako velika jer to može RH dati određene i velike šanse zbog velikog broj prilijeva stanovništva na svjetskoj razini. Ako usporedimo podatke da je 1950.godine bilo 2,5 milijarde stanovnika a tada je po glavi stanovnika bilo otprilike pola hektara korisnog zemljišta. 2000. 6 milijardi stanovnika prosjek po glavni stanovnika 0,3 hektara. A predviđeni broj stanovnika do 2020.do kad je i kraj ovog razdoblja o kojem je zamjenica ministra govorila je 7,5 milijardi što znači da će tada biti korisnog zemljišta svega 0,2 hektara po glavni stanovnika. Iz ovih podataka proizlazi da su plodna zemlja i voda jedni od najvažnijih svjetskih resursa a nema razloga da tako ne bude i u RH, a cilj je prije svega stvoriti konkurentnu proizvodnju i da se vratimo na samodostatnost a ako je moguće i ići prema što većem iznosu. Članak 5.ovog zakona jasno govori kada se ide u komasaciju, članak 6.točno definira kada se ne ide u komasaciju odnosno
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, vi mi oprostite ali ja sam iz vašeg odgovora shvatio da ćete vi predložiti raspravu i preispitivanje odluke o suglasnosti za pritvor gospodina Branimira Glavaša po žurnom postupku jer se niste izjasnili, niste mi odgovorili. Ako ćemo se vratiti, u redu. Gospodine predsjedničke Hrvatskoga sabora, ja sam se javio za riječ. Imao sam nekoliko prijedloga koji su djelom uvaženi ali sam iznio prijedlog ispred kluba <PARTY>-a da se u dnevni red po žurnom postupku uvrsti rasprava i preispitivanje odluke Hrvatskoga sabora o suglasnosti za pritvor gospodina Branimira Glavaša. Ukratko sam iznio zašto. Međutim, vi niste odgovorili. Niste niti komentirali i ja sam shvatio da ste vi kao predsjednik Hrvatskoga sabora prihvatili argumente zbog čega klub <PARTY>-a traži po hitnom postupku uvrštenje ove točke u dnevni red ove sjednice Hrvatskoga sabora tim prije što je prihvaćeno da o tome žurno raspravi Mandatno-imunitetno povjerenstvo i Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav i tim više što je do donošenja dakle odluka, odgovarajućih odluka a ja vjerujem da će se to dogoditi u tijeku današnjeg dana jer sam zatražio s obzirom da se radi o protuzakonitom i protuustavnom djelovanju institucija pravnog sustava da se gospodin Glavaš do donošenja odluke pusti na slobodu. To niste komentirali niti je zauzeto o tom pitanju stajalište. Dakle, još jednom vas molim da se ova točka po žurnom postupku uvrsti u dnevni red ove sjednice Hrvatskoga sabora i da se o tome raspravlja još u tijeku današnjeg dana a nakon što se sastane Mandatno-imunitetno povjerenstvo i Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav. I ja vas molim da ove sjednice i jednog i drugog odbora idu žurno odnosno da se one sazovu odmah.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, ja bih postavio pitanje ministrici vanjskih poslova i europskih integracija Kolindi Grabar-Kitarović. Budući je godinu dana prošlo od ulaska 10 zemalja u Europsku uniju, bilo bi interesantno nam čuti kakvo je raspoloženje u tim zemljama u odnosu na europski skepticizam, da li je on ojačao u tim zemljama, da li je oslabio ili je ostao isti. To nas interesira zato što se u Hrvatskoj često vode polemike putem medija, kakvo je raspoloženje naroda u Hrvatskoj u pogledu europske integracije. Hvala lijepo. Hvala lijepo na odgovoru. Ja bih jedino htio ako se, ako bi to mogao apelirati da ovakove stavove mi nemamo prilike vidjeti na našim medijima i Hrvatskoj televiziji. Bilo bi lijepo kad bi Hrvatska televizija radila barem tjedno jednu emisiju o situaciji u tim zemljama koje su prije godinu dana ušle u Europsku uniju da i hrvatski građani vide prednosti ulaska u Europsku uniju.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolegice i kolege! Ja ću samo kratko reć' moje osobne stavove. Prije svega mislim da ovaj Nacionalni program željezničke infrastrukture prije svega ukazuje na određene dobre namjere. Dobre namjere u kontekstu izgradnje, modernizacije, podizanja razine sigurnosti na željezničkim prugama u Republici Hrvatskoj, svakako usvajanje standarda tehničko-tehnološki Europske unije i ono što je bitno preusmjeravanje dijela prometa sa cesta na željezničke pruge što zasigurno doprinosi zaštiti okoliša. Naglasio bih poseban značaj razvitak željeznica ukupnom razvoju hrvatskog gospodarstva pa tako i istarskog iz županije iz koje ja dolazim. Drugo što bih rekao sredstva od 18 milijardi kuna zasigurno nisu dostatna, program bi mogao biti i veći ali s obzirom da je 88% u strukturi tih sredstava iz državnog proračuna zasigurno se u ovom trenutku više ne može izdvojiti ali vrijedi učiniti dodatne napore na dobivanju sredstava iz predpristupnih fondova koji su u ovom programu planirani sa jednom milijardom kuna. I treće što bih želio reći a već je bilo dosta govora o potrebi modernizacije željezničkih pruga u Istri i gradnji tunela kroz Učku Klub zastupnika <PARTY>-a dao je amandman da se u ovaj program s obzirom da sada to nije posebno ne u financijskom dijelu ugradi izgradnja željezničkog tunela kroz Učku sa pristupnim cestama, znači Opatija i Matulji odnosno Lupoglav tako da u tom dijelu ja bih prihvatio riječi ministra Kalmete i državnog tajnika da će Vlada Republike Hrvatske kao predlagač ovog nacionalnog programa izmijeniti sam financijski dio programa i ugraditi tunel Učku, znači u tunel koji povezuje mrežu Hrvatskih željeznica jer je poznato da su željeznice u Istri danas odvojene, vezane na slovenske željeznice i u tom dijelu mi pozdravljamo takav pristup i podržat ćemo ovaj nacionalni program uz uvjet da se prihvati ovaj dio koji je ministar Kalmeta naglasio a to je da se ugradi izgradnja željezničkog tunela Učka sa pristupnim
Poštovani gospodine potpredsjedniče, evo predstavnici klubova su podržali ovaj prijedlog, a ja ću svojom raspravom dati isto jednu veliku podršku našim pripadnicima koji se nalaze u Afganistanu i diljem svijeta. Republika Hrvatska sudjeluje u operaciji MAJSOPA od veljače 2003. godine, u prvoj fazi je to bilo isključivo vojno prisustvo, no postupno kako se stjecalo iskustvo na terenu uključit će i civilna komponenta. Od siječnja 2005. uz pripadnike Hrvatskih oružanih snaga u Afganistanu djeluje i hrvatski diplomati policajci. Hrvatski doprinos ISAF-u planiran je na dugoročnoj osnovi. Angažmani Republike Hrvatske u operacijama u Afganistanu su višestruki. Kao odgovorna članica međunarodne zajednice Republika Hrvatska koja je svojedobno bila i sama primatelj međunarodne pomoći želi i treba doprinijeti izgradnji mira i stabilnosti u svijetu. Angažmanom na obol i stabilizaciju u Afganistanu, Hrvatska na neizravan način doprinosi međunarodnoj borbi protiv nekoliko najvećih globalnih prijetnji današnjice od kojih nije pošteđena ni jedna država pa tako ni Hrvatska. doprinosi međunarodnoj borbi protiv nekoliko najvećih globalnih prijetnji današnjice od kojih nije pošteđena ni jedna država, pa tako ni Hrvatska. To su po najprije terorizam. Budući da je Afganistan bio do listopada 2001. godine jedan od glavnih svjetskih terorističkih uporišta i baza za obuku terorista te droga i najveći dio opijuma i heroina na svjetskom tržištu potječe iz Afganistana. U 10. srpnju 2007. godini temeljem zajedničke izjave o civilnoj suradnji u okviru njemačkog pokrajinskog tima za obnovu u Afganistanu između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke iz rujna 2004. godine MUP Republike Hrvatske s policijom s … savjetnicima sudjeluju u uspostavi i rekonstrukciju policijskog sustava kao i u izgradnji civilnog društva u Afganistanu. Odlukom glavnog tajništva Vijeća Europe o objedinjavanju svih policijskih sustava koji su samostalno funkcionirali u različitim pokrajinama u Afganist
Gospodine predsjedniče, poštovani kolega. To je točno da ste predvidjeli na drugoj poziciji sredstva za održavanje i regulaciju plovnih puteva. Međutim, ona se zapravo odnose na regulaciju rijeke Sava vezano za sporazum sa Bosnom i Hercegovinom, a ne za regulaciju plovnog puta koji je već sad u toku. Ili ako se ne odnose na ono, onda se odnose na ovo, ali nisu osigurani za rješavanje i ostvarivanje sporazuma sa Bosnu i Hercegovinu oko prosjecanja 70-tak maendara na rijeci Savi i skraćivanja plugnog puta na nekoliko … i desetaka kilometara i jačanja i naravno regulacija rijeke Save i zbog toga tražimo da se o ovom amandmanu glasa.