EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine predsjedniče. Ja bih kolegu Mršića u čitavom nizu njegovih netočnosti, jer stalno prezentira svoj grad kao primjer kako su žene zastupljene na listama. Nije samo kod vas gospodine, držali smo se i drugdje i u gradu Splitu je na listi gotovo 30% žena. A kada ste završili svoje izlaganje da uvijek treba poći od sebe, onda ste i vi trebali poći od sebe pa niste valjda nezamjenjiv pa mjesto za gradonačelnika kandidirati sebe, imate tako sposobnih žena i mogla je biti gradonačelnica umjesto vas.
Gospodine … ja visoko cijenim vašu naglašenu benevolentnost koju ste iskazali i dobiva se dojam da zapravo pokušavate objasniti stvar način da otklonimo nesporazume u našim razgovorima. Ovdje je, okrećemo se prema izbjeglicama kojih je prošlo 650 tisuća bez ikakvog problema. Ali te su izbjeglice išle visoko definiranom putanjom gdje ih je čekala široko otvorenih vrata Njemačka, mi da smo i htjeli zaustavljati oni ne bi bili stali u našoj zemlji. A ovdje sada imamo balon koji postaje sve veći u Grčkoj, europske zemlje uglavnom su zatvorile te granice i samo je pitanje kada će taj balon puknuti. Dakle on kada pukne to automatski znači nekontrolirano. A nekontrolirano na našu ovoliko široku zonu granica, znamo kakve su i kolike su, to neminovno upućuje na sigurnost i pozornost, to znači na pomoć koja se vrlo realno može ukazati kao potrebita našoj policiji. Prema tome, ne vidim zašto je tu toliki problem. Spominje se turizam kao rizik da ga se ugrozi, više će ga se ugroziti ako nema ovakve zaštite. Spominje se pravna neregularnost, ovdje imamo tumačenja, ljudi citiraju pravnu osnovanost ovakvog jednog akta i drugi i kontra. Kazati će eventualno Ustavni sud. Znači u ovom slučaju izlazak ljudi na granice je samo asistencija našoj policiji da u ne daj Bože jednom velikom nailasku prognanika ili problema da se može stati. A mi znamo da je epicentar na Bliskom istoku koji nikad tamo kriza nije bila jednostavna.
Poštovani kolega Bulj. Ja sam nova u Saboru pa ćete vi mi oprostiti, nisam vaš shvatila kakve veze ova vaša rasprava ima spominjući ministre, spominjući ljude koji su umjetnici, a vezno uz buku tako da možda ću s vremenom shvatiti u kojem smislu je išla ta vaša rasprava. A drugo bih vam rekla samo da ne volim kada se bez argumenata daju paušalna mišljenja o nečijem radu. Iza svih tih ljudi koje ste vi spominjali stoji itekako kvalitetan rad, dugi niz edukacije, dugi niz provedbe za fakultetskim knjigama što nije jednostavno. Oni su stručnjaci svi priznati u svijetu i kao takvi valja uvažavati njihove argumente, a u svemu ostalom može se naravno uvijek slobodom govora pričati. Pa evo to je bila moja replika na vaše.
Pa nažalost, kolega Sabati i meni je poznato osobno nekoliko slučajeva nezapošljavanja odnosno zapošljavanja osoba s invaliditetom na neadekvatnim radnim mjestima i uprkos tome što su poduzeli određene mjere određene institucije su nažalost ostale gluhe. I slažem se i podržavam vašu inicijativu da se zaista donesu efikasniji mehanizmi kako bi se provedbe ovoga zakona u praksi mogle, provedba ovog zakona mogla zaživjeti u praksi. Pa jasno je da je bilo i pozitivnih primjera rješavanja slučajeva djelovanjem pučkog pravobranitelja. Ja ih nisam posebno spominjala u svojoj raspravi jer bi to trebala biti normalna praksa i kad bi se tako radilo pučki pravobranitelj kao možda ni ostali pravobranitelji ne bi bili ni potrebni. A što se tiče komentara vezano za kolegu Pančića mislim da su u ovom trenutku potpuno neumjesni.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče <PARTY>. Cilj ovog novog zakonskog rješenja bi trebalo biti jedinstvenost cjelokupnog vatrogasnog sustava, te onemogućavanje njegovog nesmetanog razvoja u pogledu normativnog reguliranja, predlaganja dokumenata državne razine, poboljšanja radno pravnog sustava svih vatrogasaca, njihovog učinkovitijeg osposobljavanja i obuke, kvalitetne inspekcije vatrogasnih postrojbi, te na kraju boljeg povlačenja sredstava iz Fondova EU. Iako se slažemo da ovaj zakonski prijedlog nudi rješenje za većinu ovdje navedenog, smatramo ipak da je veću pažnju upravo u ovom novom zakonskom prijedlogu trebalo posvetiti DVD-ima. U temeljima organizirane zaštite od požara u RH upravo je stoljetna tradicija suprotstavljanja požaru i drugim elementarnim nepogodama bila su DVD-i koja su organizirana kroz više od 100-tinu godina na području cijele RH. DVD-i imaju posebno mjesto ne samo zbog organiziranog suprotstavljanja požaru nego i zbog neprocjenjive uloge koju su imali kroz povijest RH, a koju imaju i dan danas, posebno u ruralnim sredinama koje održavaju i društveni i kulturni život u malim sredinama, koji održavaju razne sportske i druge aktivnosti, koji okupljaju mlade, te im od najranijih dana usađuju osjećaj humanosti, požrtvovnosti, te spremnosti da se u svakoj prilici pomogne svome bližnjem. Mi u <PARTY>-u smatramo da je u zakonu trebala biti posvećena veća pažnja upravo na DVD-e i na dobrovoljne vatrogasce. Ovaj prijedlog zakona većinom se temelji na profesionalizmu, ali moramo reći da nemaju svi osnovanu JVP sa više desetaka profesionalnih vatrogasaca nego svoju zaštitu od požara temelje upravo na dobrovoljnim vatrogascima i na DVD-ima. Mi smo od ovog zakona očekivali da će veći iznosi financiranja ići upravo kroz državni proračun, bar u pogledu opreme jer ne mogu sve jedinice lokalne samouprave izdvojiti sredstva za kupnju vatrogasnih cisterni, navalnih vozila, te druge opreme koji su potrebni upravo DVD-ima za razne intervencije. Ovdje se osvrć
Hvala lijepa, gospođo dopredsjednice. Kolegice i kolege! Klub <PARTY>-a načelno podržava prijedlog donošenja Zakona o pravobranitelju za hrvatske iseljenike i povratnike. Istodobno skrećemo pozornost i predlažemo da predloženi zakon bude prvi u nizu zakona koji će regulirati i odnose sa hrvatskim iseljeništvom odnosno useljeništvom. Po mišljenju Klub <PARTY>-a nekoliko je važnih problema koje treba zakonski preciznije urediti a to je prvo Hrvatima treba poseban zakon o useljeništvu. Od dostupnih zakona o useljeništvu Klub <PARTY>-a je najskloniji rješenjima iz izraelskog Zakona o useljeništvu. Hrvatska je već postala useljenička zemlja ali nema reguliranog prioriteta u pravima stjecanja prava na rad i državljanstvo. Druge zemlje daju prednost i stimuliraju povratak vlastitih državljana koji žive izvan domovine. Zašto to ne bi mogla i Hrvatska, pogotovo vodeće stručnjake i uspješne poslovne ljude koji svojim znanjem i iskustvom mogu pomoći Hrvatskoj? Razočaranih i prevarenih povratnika u Hrvatskoj ima veliki broj. Većina tih ljudi je pomagala Republiku Hrvatsku tijekom Domovinskog rata a kada su nakon rata pokušali investirati u tu istu Hrvatsku bili su prevareni i izigrani. Nažalost, dosta ih se vratilo u zemlje iz koje su došli. A kada bismo imali takav zakon koji štiti takve pojave bilo bi moguće izbjeći i moglo bi se očekivati da će Hrvati iz iseljeništva vratiti povjerenje u Hrvatsku. Osim onih koji imaju kapital. Oprostite, osim onih koji nemaju kapitala kojih je manji broj Hrvata ima poglavito u Južnoj Americi koji nisu bogati i kojima bi Hrvatska mogla pomoći u povratku u domovinu jer sami nemaju sredstava. Hrvatska politika ne smije zanemarivati činjenice o razlozima zbog kojih je veliki dio Hrvata otišao iz Hrvatske iako za većinu možemo reći da su tzv. ekonomski emigranti. Nije teško ustvrditi da ih je u poziciju siromaštva i nužnost imigracije dovela politika. U državama u kojima su do obnove Hrvatske države Hrvati živjeli drugi narodi nisu imali masovne
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Sa pažnjom sam slušao gospodina Lesara, ne znam koliko je točna ova priča oko savjetnika Mitterrandovih i 2,6% ali izgleda da su otprilike ekonomski razmišljali kao naš kolega Milinović, tako sve od oka i otprilike razbacivali se brojkama. Neću se umoriti, imao sam i prethodnih replika pa ću ponoviti, vi ste sami rekli da smanjenje dakle doprinosa na zdravstveno osiguranje je ujedno i smanjenje zdravstvenog budžeta i da je to kako ste rekli nasrtaj i to ne samo na zdravstveni nego i na mirovinski i na obrazovni sustav itd. Tome naprosto nije tako. Visinu zdravstvenog budžeta kao i mirovinskog kao i svih drugih određujemo donošenjem proračuna. Naravno da je temeljni osnovni prihod zdravstvenog osiguranja zdravstveni doprinos ali dobar dio se i akumulira iz proračuna. Pa tako primjerice kod mirovina mi imamo iznos za mirovine ako se ne varam rashod, trošak mirovine 36 milijuna. Od toga se doprinosima prikupi nekih 19 milijardi a 17 milijardi, ponavljam 17 milijardi je potrebno nadoknaditi iz proračuna. To nije jednostavna zadaća nikome a osobito ministru financija. To je milijardu i pol kuna mjesečno, to je 500 milijuna kuna dnevno, pardon, 50 milijuna kuna dnevno koliko je potrebno za funkcioniranje mirovinskog sustava, i subotom i nedjeljom svaki dan treba naći 50 milijuna kuna, nije jednostavno. I rekoh i prije, ta tri ozbiljna okidača državnog deficita, dakle kamate na javni dug, približile su se ili praktički gotovo da su jednostavne našem deficitu. Mirovinski sustav sad sam obrazložio zašto i zdravstvo su tri osnovna okidača i nadam se da ćemo i barem na ovom trećem zdravstvenom sustavu dugoročne mirovine, očigledno ne moramo riješiti, bit će okidač deficita, dugoročno ne možemo riješiti kamate i one će biti okidač deficita ali zdravstvo možemo i moramo riješiti tako da ona ne bude noviji okidač deficita i nadam se da kao što rekoh i kolegi Milinoviću u njegovoj raspravi da ćemo kod rasprave oko Master plana, bolnica i novog r
… slobodnih zona ono doprinosi promociji slobodnih zona zbog svoje specifičnosti i pravila poslovanja za korisnike koji se nalaze u njima. Ovo Izvješće o poslovanju slobodnih zona regulira osnivanje poslovanja istih. Što se tiče samih podataka o poslovanju korisnika navedene su u izvješću na način da se međusobno uspoređuju za posljednjih 5 godina. Kada razgovaramo o ovakvim izvješćima uvijek kruži pitanje da li da ili ne poslovne zone ovakvog tipa. Ono što mogu odgovorno potvrditi da poslovne zone nude razne modele za gospodarstvenike koje u suradnji sa jedinicama lokalnih uprava uspješno i operativno se privode svrsi. Toliko puta sam kazao da su gospodarstvenici plahi, oni traže lokaciju na kojoj mogu dobiti najbolje pogodnosti za svoj rad a to su uvjeti, vrijeme jer svaki dan za svakog gospodarstvenika je važan. Dakle vrijeme će im omogućiti da u što kraćem roku imaju izgrađenu ... da dobijemo sve moguće potrebite dozvole kako bi što prije mogli realizirati svoje projekte. Ovdje u ovome izvješću imamo podatke koji su bitni a oni govore da imamo veću mogućnost ponuditi zainteresiranim ulagačima kojima je svaka olakšavajuća ponuda bitna za ulaganje i zaposlenje. Dakle, na području svih slobodnih zona, imamo oko 3000 zaposlenika, imamo prihode oko 2,5 milijarde, to je pokazatelj što one znače za ukupni doprinos razviju gospodarstva RH. Poslovne zone nisu samo prostori koji su određeni detaljni planovi, urbanistički planovi ili infrastrukturom već prema važećoj zakonskoj regulativi moraju biti posebno građeni, označeni, moraju imati podatke i službe poput špedicije, carine, policije i vatrogastva. Sagledavajući sve oko poslovnih zona a posebno slobodnih, stekli smo dovoljno iskustva ulaskom u EU kroz ovo nekoliko godina što gospodarstvenik mora imati radi svojih potreba kako bi mogao slobodno konkurirati na tržištu EU-a. Svakako još moramo naći načina olakšica gospodarstvenicima vezano za koncesije i za bolje propise itd. Ovako izvješće u zadnjih nekoliko godina daje
Hvala gospodine predsjedniče, gospodo ministri, uvažene kolege saborske zastupnice i saborski zastupnici. Prije svega zahvaljujem se kolegi iz <PARTY>-a što mi je omogućio da iskoristim prigodu da govorim u ime našeg zajedničkog kluba, jer ja sam se htio prijaviti kao u pojedinačnoj toj diskusiji. No, rečeno je da će samo se govoriti saborski klubovi, pa evo ja sam ovdje pred vama. Kao član Odbora za Ustav sudjelovao sam u raspravi koja je govorila o Ustavnom zakonu, o pravima nacionalnih manjina. Budući da sam i sam pripadnik jedne od nacionalnih manjina i to bošnjačke manjine i da ujedno govorim u ime još četiri nacionalne manjine Albanaca, Crnogoraca, Makedonaca i Slovenaca mišljenja sam da i ja imam nešto za kazati. I odmah da kažem da sam i u sjednici Odbora za Ustav jasno stavio do znanja da i ovaj puta kao i jako često pripadnici bošnjačke manjine ostaju definitivno i ovim zakonom uskraćeni. Uskraćeni smo iz brojnih razloga. Očito je povijest torture nad pripadnicima bošnjačkog naroda na području bivše Jugoslavije, jer ovo što se danas događa u Hrvatskoj nije samo hrvatski specificum. Skoknite do Slovenije pa ćete vidjeti kako je izgledao popis stanovništva u Republici Sloveniji, pa ćete naći tamo Bošnjake, naći ćete Muslimane. Dakle, to što i u Hrvatskoj imamo. Ali ćete naći tamo i Bosance. Dakle, jednostavno kada je u pitanju dekompozicija bošnjačkog naroda onda se praktički izmišljaju razne varijante, podvarijante itd. tako da Bošnjaci u Hrvatskoj koji sasvim sigurno se kreće negdje između tri i pet posto kada bi poslušali upute koje nam govori Ministarstvo uprave, kada bismo pogledali što se radi i u izvješćima Državnog zavoda za statistiku onda ćete vidjeti da je taj broj drastično reduciran. I ja sam trenutno u drugom mandatu u Hrvatskom saboru. Pokušavao sam sa koalicijskim partnerima i dojučerašnjim suradnicima iz drugih nacionalnih manjina nešto učiniti za pripadnike svojega naroda koji su me izabrali tražeći od mene da progovorim o tim problemima. A
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo, kao što sam rekao i kao što sam u izlaganju iznio zadovoljstvo u ovom dijelu, želio bi samo reći da su svi zastupnici iz Kluba nacionalnih manjina učestvovali u izradi programa ove Vlade čiji je sastavni dio i operativni program Vlade RH za nacionalne manjine gdje su među ostalim i gradnja vrtića, gradnja i rekonstrukcija infrastrukture, gdje su bile i određene potpore prema poljoprivredi, prema gospodarstvu, prema svim ostalim segmentima, gdje je isto tako i elektrifikacija napuštenih naselja da bi se mogli srpski povratnici vratiti isto tako kao i stambeno zbrinjavanje, a ujedno je, evo i g. Kajtazi jako puno radi na edukaciji pripadnika romske nacionalne manjine, mi svi ostali na toj edukaciji svih pripadnika naših nacionalnih manjina kako bi oni educirani bili kvalitetniji na tržištu rada. Ovaj zakon mi do sada nismo imali, znači, do sada nije bilo Zakona o izboru predstavnika i vijeća i stoga evo još jednom zahvaljujemo na toj kooperativnosti i suradnji i vjerujem da ćemo provesti dobro i kvalitetno ove izbore. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Nije ni zajedljivo ni ljubomorno nego bi gospodinu Kunstu, uz ove argumente koje je gospođa Lugarić već izrekla, postavio pitanje u ovoj replici kada govori o humanoj mjeri, o populacijskoj mjeri kao elementu ovoga zakona, onda bih mu postavio pitanje što ako nakon godinu dana mladi čovjek kojemu država jamči godinu dana otplate kredita ukoliko izgubi posao, a ne nađe ga nakon godinu dana, ako nema posla nakon godinu dana. To u ovom zakonskom prijedlogu o tome ništa ne piše, tko će onda vraćati kredite i tko će onda jamčiti otplatu kredita za te mlade ljude.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Iako su prošla tri dana kako je obilježen Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama smatram da je tema i više nego aktualna i da je potrebno što češće o njoj govoriti u javnosti. Dakle, 22.9. obilježava se kao što rekoh Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama u dan sjećanja na tragediju koja se '99. godine dogodila u zagrebačkom Općinskom sudu kada je ročištu tokom brakorazvodne parnice suprug ubio suprugu te sutkinju, njenu odvjetnicu i teško ranio zapisničarku. Ali to je ujedno i dan sjećanja na sve žene koje su nasilno izgubile svoje živote. Dakle, tema je aktualna uvijek i jer su statistički podaci više nego mračni i u 2018. godini u Hrvatskoj je zabilježeno 535 kaznenih djela u kojima su žene bile žrtve obiteljskog nasilja. Još je alarmantniji podatak da je u prvih 8 mjeseci ove godine evidentirano njih 639. ne smije se zaboraviti da se tu radi o tamnoj brojci, koja je zapravo desetorostruko veća, što znači da na jednu prijavu protiv nasilnika sigurno još 10 žena ćuti i trpi. Poznato je da je jedna od glavnih prepreka u rješavanju problema nasilja nad ženama upravo povećati broj prijava nasilja, a razlozi koji ih žene, zbog kojih žene trpe su strah od počinitelja, nepovjerenje u nadležne institucije, osjećaj krivnje, pritisak okoline, stigma i upravo stoga svaki od navedenih razloga pridonosi činjenici da recimo, da se seksualno nasilje ubraja u najmanje prijavljivane zločine, a sa najvećom proporcijom mračne statistike, pa tako na jedno prijavljeno silovanje zapravo imamo 10 imamo 15 do 20 neprijavljenih. Žene koje više godina trpe nasilje zbog stalnog straha i iščekivanja sljedeće nasilne epizode pokazuju simptome PTSP-a, a dugogodišnji stres naravno, ostavlja posljedice i na njihovo zdravlje. Teško je reći da li nasilja ima više ili se žene ipak danas češće nego ranije odlučuju na prijavljivanje. Tome su, naravno pridonijele i medijske kampanje protiv nasilja nad ženama koje ih, koje
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, uvažene kolegice i kolege. Ja bih rekla da u raspravi o ovom proračunu bi trebali biti jednako zabrinuti i pozicija, i opozicija za ovo vrijeme u koje donosimo proračun, kakav proračun donosimo i što iza toga slijedi. Treba reći da država nikada nije sama sebi svrha. Država su ljudi i njihove potrebe, potrebe poduzetnika, radnika, potrebe za socijalnom sigurnošću, potrebe za učenjem, za znanošću, za mirovinama umirovljenicima, potrebe za adekvatnom zdravstvenom skrbi, a ljudi koji su dobili povjerenje građana zapravo trebaju to sve osigurati. I kada se raspravlja o državnom proračunu, to je jedan najvažniji akt u jednoj godini, to je politika koja će se provoditi konkretno za razdoblje cijele 2011. godine. Građani danas nemaju nikakvu sigurnost, nemaju uopće sigurnost radnog mjesta, a da ne govorimo da u isto vrijeme sve ono što ih čeka, a to je povećanje cijene plina, cijena energetike,struje, cijena komunalnih usluga opteretit će ih i jednostavno će im padati životni uvjeti. To su poruke Vlade iz ovog proračuna. Što će reći o onima koji su do jučer stvarali tu novu vrijednost, a sad su na zavodu? Da li iz ovog proračuna ide bilo kakva poruka? Ne ide. Prema tome, itekako znamo što su problemi, itekako shvaćamo da preveliki teret države svaljujemo i na građane i na one koji bi trebali stvarati novu vrijednost. I nikako da nađemo politike da taj teret skinemo i da na neki način potaknemo one koji bi trebali stvarati. To je problem, to je problem zbog čega se mi oko proračuna ne možemo složiti i ne možemo naći zajednički jezik. Ne možemo ga naći jer o tome 3 godine govorimo i kroz 3 godine se polako pokazalo da nismo spremno dočekali krizu, da nismo spremno riješili krizu i da ne želimo predložiti rješenje. A dovoljno je potruditi se i uzeti studije Svjetske banke, studije koje obrađuju direktno Hrvatsku. Nešto se od njih da naučiti. Ali, nijednu niti mjeru niti sugestiju
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Domovinski rat, žrtva u Domovinskom ratu, Vukovar zaslužuje da smo danas tu i na ovom mjestu i da raspravljamo i o ovom zakonu. Da bi bilo koji grad bio mjesto posebnog pijeteta, prvo država u kojoj živimo u kojoj je taj grad, treba biti mjesto gdje se živjela pravda, pravednost i solidarnost. Vukovar je bio i voljen i uspješan i posjećivan i dostojanstven grad, bio je grad, bio je mjesto slavljena života i dogodio se rat, dogodilo se oružje, generale, vi znate šta je oružje, znamo svi i znamo da čak ni osvajači koji koriste oružje na one načine na koje se ne smije koristiti oružje, tada se oružje koristilo da bi se uništilo i toga moramo biti svjesni. To oružje je bilo u rukama pogrešne politike, u rukama velikosrpske politike koja je htjela uzeti ono što njeno nije. Tu politiku smo pobijedili. Tu politiku smo satrali. Ta politika je ponižena za sva vremena. Mogu se oni trzat koliko god hoće, ta politika je ponižena. Vidimo iz današnje rasprave da još postoji grč u ljudima što se tiče žrtve Vukovara, žrtve uopće. I to bez obzira na ove bezdušne politike koje danas na bilokoji način pokušavaju profitirati na ovoj temi i to me zgrožava i želim svima reći koji su današnju raspravu upotrijebili za bilokakvo političko nadmetanje, za bilokakvu političko poentiranje, sram vas bilo gospodo koji ste god. Vukovar je sad simbol boli, patnje, stradanja ali i izdaje. Vukovar je sad simbol otpora ratu, simbol žrtve rata ali i simbol zajedništva što nam svima skupa treba i daje nadu. Želim da naš Vukovar postane mjesto posebnog domovinskog pijeteta što ovaj zakon ima namjeru. No da bi to bio, da bi takav postao Vukovar, da bi takva postala država, želim da prvo saživimo i pravdu i pravednosti i solidarnost, što još nismo, toga trebamo biti svjesni a to konkretno u ovom slučaju znači da ono zlo koje se dogodilo u Vukovaru i bilogdje u domovini Hrvatskoj za vrijeme Domovinskog rata, treba biti nazvano pravim imenom, treba biti osuđeno isto
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, cijenjeni akademiče Rudan, glavni tajniče Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Ne moram naravno posebno naglašavati ali ću to ipak napraviti da će <PARTY> podržati ovo Izvješće. Akademija je u 2013., to je činjenica, istina, bila vrlo aktivna. 114 znanstvenih skupova, savjetovanja, okruglih stolova, mnoštvo znanstvenih i stručnih predavanja, predstavljanja knjiga, prezentacija i programa, projekcija filmova, konferencije za medije, otvoreni dani, noć muzeja, izdavačka djelatnost dakle sve ono što je je i akademik Rudan i moji prethodnici su to već spomenuli. Ja sam također naumio nešto reći i o Strategiji o kojoj smo već i u replikama se dotaknuli a i kolega Hajduković je o njoj govorio. Dakle ja isto želim u ime kluba <PARTY>-a istaknuti posebno angažman akademije u raspravama o generalno razvoju hrvatskog školstva i znanosti općenito, a onda nakon toga naravno i o konkretno strategiji koja je danas bila na Vladi. Mi smo nažalost dugo godina živjeli u iluziji da imamo savršeno školstvo i da smo fantastično obrazovana nacija i onda smo nekako zadnjih godina konačno doživjeli to neugodno prosvjetljenje i otrežnjenje po tom pitanju i svakako je važno da se i HAZU u tu raspravu uključuje intenzivno, trajno, stalno, aktivno, pogotovo kad govorimo o strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije koju ćemo nadam se ipak uspjeti uz široku podršku i u ovom saboru donijeti kao jedan od ključnih, ako ne i ključni dokument, ne samo u sferi znanosti i obrazovanja nego generalno u ovom mandatu ovog saziva Sabora. Međunarodna aktivnost akademije također je bila vrlo živahna što je i tradicija. Nama se čini da bi unutar toga bilo zgodno dodatno poticati i koliko je moguće raditi na ovim studijskim boravcima, što naših znanstvenika u inozemstvu, što stranih znanstvenika u Republici Hrvatskoj. To su stvari koje ne moraju dramatično utjecati na ukupni proračun akademije, a