EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas sam na „aktualnom prijepodnevu“ postavila pitanje premijeru i predsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Plenkoviću. Na žalost odgovor nisam dobila. Pitanje se odnosilo na aferu softver. Nisam jedina koja mu je postavila to pitanje, ali premijer je uporno izbjegavao odgovoriti na isto. Ono što moram reći, dakle premijer se danas, svega danas nekoliko puta pohvalio kako ćemo dobiti 22 milijarde eura. Međutim nije spomenuo sa kojim kadrovima ćemo dobiti 22 milijarde eura i da li će sada kada su nam operativni programi kao ključni strateški dokumenti za povlačenje sredstava iz EU fondova nakon ove afere softver, a pitaj boga što će biti još u narednim danima i tjednima sa uhićenjima vezanim za tu aferu jer uhićene su svega 4 osobe. Da li će ti naši operativni programi zapeti na procesu pregovaranja u Bruxellesu i naravno što će se onda dogoditi? Rezultirati će kašnjenjem objave samih poziva. Jako puno poduzetnika mi se obratilo koji pripremaju upravo projekte za financiranje iz EU fondova i kažu da je vrlo neizvjesno znati što ih očekuje u predstojećem razdoblju, angažirali su konzultante, platili su ih. Sve nekakve svoje strateške smjernice za poslovanje, poslovne planove, strategije usmjerili su upravo i bazirali ih na financiranju iz EU fondova. Ja samo mogu reći da je meni u cijeloj ovoj aferi softver koja je otkrivena zapravo najviše žao ljudi, onih malih ljudi na najnižim operativnim razinama koji svakodnevno izuzetno marljivo i predano rade na pisanju EU projekata, na provođenju projekata za koje su dobili financiranje. I zapravo ova afera softver je jedna velika pljuska u lice upravo njima. Međutim, mi i dalje imamo velikih problema u cijelom sustavu i implementacije i prijave i kontrole EU fondova. Ono što je najbitnije jest da se evaluacija i odabir projekata svodi i dalje na broj aktivnosti i model najbrži prst kojeg je izumila i možemo patentirala upravo bivša m
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Vjerojatno se svi sjećamo prošlogodišnjeg skandala koji je osvanuo na stranicama Novog lista o upitnicima odnosno zahtjevima koje su radnice Riječke industrije odjeće "RIO" morale ispuniti da bi uopće mogle zadržati radno mjesto. Upitnici su sadržavali i ponižavajuće upite o osobnom životu radnica, a postavljeni su im i uvjeti o prekovremenom radu i radu vikendom i praznicima koji su u suprotnosti sa svim pozitivnim zakonskim normama Republike Hrvatske. Treba naglasiti da je broj zaposlenica reduciran na pola uprkos ugovorenim poslovima pretežno orijentiranim na izvoz. Dakle, opseg posla je ostao približni isti, a opterećenost radnica dvostruka pa se radi po 12 i više sati uz minimalne plaće. Ispada da radnice praktično i ne vide svoju djecu budnu jer na posao odlaze prije nego se djeca probude, a vraćaju uvečer kad djeca već spavaju ili se upravo spremaju na spavanje. Osim reakcije kolegice Gordane Sobol kao predsjednice Odbora za ravnopravnost spolova nitko iz izvršne vlasti nije reagirao na taj slučaj na odgovarajući način. Sličan slučaj bio je u nekad vrlo uspješnoj tekstilnoj tvornici sportske odjeće iz Novske čija je kalvarija započela <PARTY>-ovim modelom privatizacije iz '90.-ih godina prošlog stoljeća. Zastupnik Markovinović je u svom ispravku netočnog navoda kolege Kajina spomenuo vapaje tekstilaca da ih kupi Vucić još davnih '88. i '89. godine prošlog stoljeća, kada usput budi rečeno još nije ni postojala neovisna Hrvatska, a Vucić je trgovao zlatom u inozemstvu. Zašto sam ovo spomenula? Pa jednostavno zato jer je ovu tvornicu kupio Vucić pa nije prošla ništa bolje od ostalih. Ta je tvrtka otišla u stečaj unatoč unaprijed ugovorenim poslovima po godinu i više u naprijed o plasmanu oko 90% proizvodnje na njemačko tržište, ali po cijenama koje nisu mogle pokriti zagarantirani minimum plaće. Ne želim ovom prigodom elaborirati cijelu kalvariju firme ali želim istaknuti neko
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa evo kolega Marić vi ste zapravo toliko gorljivo iznosili primjedbe na prijedlog ovog zakona, ukazivali na sve nepravilnosti i potencijalne opasnosti da se iz vašega izlaganja uopće ne vidi želja da se ovaj sam zakon i podrži, iako su evo i sam ministar i neki koji su govorili prije vas isticali da je ovaj zakon spas za potrošača, da taj spas ne mora tražiti na rasvjetnom stupu kidajući one brojeve telefona i nazivajući lihvare i tonući još dublje do konačnog potonuća i dizanja ruka na vlastiti život što se nažalost i dešavalo. Ovaj zakon će nuditi mogućnost svima da svojevoljno odluče umjesto trganja onoga listića pristupiti ovom bolnom procesu jer ovo nije jednostavan proces u koji ulazi sam potrošač pokušavajući riješiti svoje financijske nevolje. Isto tako dotaknuli ste se ovog poštenja, to su svi zapravo istaknuli, ja znam da je to ne samo vama nego svima nama u današnje doba vrlo dvojben pojam, međutim mi moramo imati povjerenje i u etiku i u tradiciju poštenoga života i poštenoga bivanja potrošača, biti pošten potrošač i ne smijemo dovoditi automatski sumnju tu kategoriju. Ja znam da će neki koji su javno da tako kažem nepošteni, možda sudskom odlukom odjednom postati pošteni, ali bez obzira na to ne smijemo dovoditi u pitanje pojam poštenja. I još da spasim ministra da vam ne dostavlja prijevod švedskoga zakona možete ga naći na stranicama zakonodavne baze EU, on je donesen '87.godine ima 79 stranica i na engleskom je, ali to vama naravno ne bi smio biti problem.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, poštovani ministre. Tisuće i tisuće putnika na putu prema New Yorku, tisuće i tisuće putnika među kojima su bili i naši Hrvati, na putu za emigracijski ured, na putu za emigracijsku postaju Ellis Island u njujorškoj luci vidjeli su naravno kip slobode kao simbol koji je možda označavao njihov novi život. Na njegovom postolju mogli su pročitati sljedeće stihove: "Dajte mi vaše umorne i siromašne, vaše potlačene mase koji žude da slobodno dišu, pošaljite mi te beskućnike i stradalnike." Autorica tih stihova inače poznata pjesnikinja Emma Lazarus nije napisala pošaljite mi svoje profesorice biologije i kemije, pošaljite mi svoje doktore znanosti po mogućnosti do 30 godina i bijele boje kože, nije napisala pošaljite mi sretne i uspješne. I zato se ova pjesma u cijelom svijetu nekako percipira kao himna humanosti. A Amerika na čijim ulaznim vratima su ti stihovi napisani i isklesani smatra se zemljom koja je od emigranata najviše profitirala u svakom pogledu. Ljudi kao što znamo migriraju iz različitih razloga – gospodarskih, političkih, socijalnih, pa čak i onih ljubavnih. A ako bi neka zemlja i nečiji građani trebala razumjeti i prihvaćati one koji žele pronaći sreću i uspjeh negdje drugdje ili one koji su zbog progona ili zbog neke nesreće prisiljeni živjeti izvan svoje domovine onda je to Hrvatska. Jer mi imamo ta oba iskustva. Dakle, na žalost iskustvo ljudi koji su svoje domove napuštali spašavajući zapravo živu glavu, ali i iskustva ljudi koji su išli na što apsolutno imaju pravo i trebaju imati pravo u Njemačku, u Argentinu, Čile, Australiju, tko zna gdje sve ne da bi zaradili više, prehranili svoju obitelj ili jednostavno pronašli bolji život za sebe. I cijela europska ideja slobode kretanja ljudi polazi od tog prava, ali sve je to povezano i sa kvalitetom funkcioniranja neke države. Teško da će onaj koji je prisiljen napustiti svoju zemlju otići u neku u kojem mu prijeti lošija situacija nego ono
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj Memorandum o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske predstavlja pravnu osnovu koja omogućuje Republici Hrvatskoj sudjelovanje u aktivnostima u Okviru programa informacijskih i komunikacijskih tehnologija, što je zapravo preduvjet za otvaranje mogućnosti sudjelovanja predstavnika Republike Hrvatske u projektima i programima koji se financiraju u okviru ovog programa, a koji su ujedno predviđeni godišnjim planom aktivnosti. Ovaj okvirni program utvrđuje opća načela za sudjelovanje Republike Hrvatske u ovim programima zajednice, dok će komisija, europska komisija i hrvatska nadležna tijela utvrditi posebne odredbe i uvjete sudjelovanja u svakom pojedinom programu, uključujući dakako i financijski doprinos. Važno je naglasiti kako će uvjeti za sudjelovanje u ovim programima za institucije, organizacije i pojedince iz Republike Hrvatske biti isti kao i za institucije, organizacije i pojedince iz zemalja članica Europske unije. Naravno za sudjelovanje u ovim programima obveza je i financijski doprinos. Ali kako stoji u memorandumu, taj doprinos odnosno dodatku, može se financirati i iz vanjske pomoći zajednice ako to Republika Hrvatska zatraži. Dakako da je predviđen i stalni nadzor ovakvog partnerstva koje uključuje i komisiju i Republiku Hrvatsku s pravom uvida u dokumentaciju. Postoji i mogućnost izmjene uz obostranu suglasnost kao i prekida o memorandumu o razumijevanju. Rekao bih da je ovo jedan korak na dugom putu europskih integracija, ali koristan i važan pa ga treba podržati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Podijelit ćemo vrijeme, nadam se da ćemo ga bar podijelit. Kaže da proračun države nije skup brojeva kako bi ga možda neki htjeli u ovom trenutku doživljavati. Proračun je pokazatelj u kom smjeru ide društvo. Proračun jedne države govori o demokratskim dostignućima nekog društva, stupnju tolerancije, zaštiti manjina koja se štite toliko koliko želi da ga štiti većina. U proteklim danima i mjesecima rasprave i diskusije su pokazale da društvo ide u onom smjeru u kojem smo mi ukazali prošle godine kada smo izdali onu Deklaraciju u Puli. A ovakav proračun definitivna je potvrda toga. U prethodnim raspravama u ovom Visokom domu ukazali smo da se položaju nacionalnih manjina mora posvetiti posebna pažnja jer se smanjivanje prava a samim tim i sredstava ne može stalno provoditi. Institucije nacionalnih manjina su dovedene do ruba opstanka. U mnogim područjima se programi jednostavno ne mogu provoditi. Prelijeva se iz šupljeg u prazno, pokušavaju se pronaći rješenja da se stečeni sadržaji zadrže a to često onda dovodi i do same granice zakona. Proteklih godina sredstva su permanentno smanjivana i sada smo došli do kraja. Prvo se narušila kvaliteta programa a sada je i upitna održivost osnovnih programa. Kada smo razgovarali o Vladi, o podršci Vladi obećano nam je da se prava manjina neće smanjivati i zbog toga su tri predstavnika kluba nacionalnih manjina i glasala i dala podršku Vladi. To potvrđuje tezu da su manjine bile potrebne samo onda dok se trebalo ulaziti u EU, kada je trebalo potpisivati sporazume, ispuniti uvjete, davati podršku. Projekcija proračuna i stanja u društvu nažalost pokazuje da se ne može očekivati daljnji napredak niti u sljedećim godinama i to će dovesti do mnogih problema. Sredstva Savjeta za nacionalne manjine smanjuju se permanentno od 2009. godine, tada su ona bila na nivou od 43 milijuna kuna. Novim proračunom predviđeno je 33 milijuna kuna. Nisam vidio, nisam pročitao, nitko mi nije pokazao
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje bi uputila predsjedniku Hrvatske Vlade poštovanom gospodinu Milanoviću. Poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, nedavno je APN objavio javni poziv za prikupljanje zahtjeva za najam stanova izgrađenih temeljem Zakona o društveno poticanoj stanogradnji. Iz tog poziva proizlazi da je cijena najma stana 21 do 25 po m2. Nasuprot tomu imamo vlasnike privatnih stanova u kojima protiv njihove volje stanuju zaštićeni najmoprimci i koji odlukom Vlade Republike Hrvatske za najam svojeg vlasništva dobivaju po m2 do 2,70 kuna. Poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, ja vas najljepše molim da mi odgovorite da li vi kao savjesna i odgovorna osoba, kao predsjednik Hrvatske Vlade namjeravate i da li ćete uredbom izjednačiti visinu najamnine koju primaju vlasnici privatnih stanova sa onom po kojoj Republika Hrvatska iznajmljuje svoje vlasništvo, svoje stanove, a sve sukladno presudi Europskog suda za ljudska prava koja je obvezujuća za Republiku Hrvatsku i temeljem koje bi Republika Hrvatska elemente iz presude trebala implementirati u svoje zakonodavstvo što do dana današnjega nije napravila. Hvala. Hvala lijepa poštovani predsjedniče hrvatske Vlade na danom odgovoru. Međutim, ja bih ipak nadopunila ovo što ste vi iznijeli, a to je da Ustavni sud jest očitovao se je i to 2008. godine kada je svojom direktivom uputio Vlade Republike Hrvatske, odnosno Hrvatskom saboru upute da izvrše izmjenu i intervenciju u Zakonu o najmu stanova u pogledu onih odredbi koji su Ustavnim sudom, odlukama Ustavnog suda ukinute. Na žalost ta praznina u zakonu do dan danas nije ispravljena i u tom smislu vaše izlaganje i odgovor bih nadopunila. Nadalje, nadopunila bih također u pogledu toga da se radi o stanovima koji su uvijek bili privatno vlasništvo. Znači, ne radi se o onim stanovima koji su nacionalizirani, konfiscirani, nego i u komunističkom sistemu su ostali bili i uvijek su privatno vlasništvo. Međutim, propis bi trebalo donijeti po hitnom pos
Hvala dopredsjedniče. Poštovani kolega, kada ste izlagali rekli ste da vjerojatno, tako sam vas barem shvatila, i nije od presudne važnosti uvjetovati za kandidate da li su kažnjavani ili ne jer da građani nisu slijepi i gluhi i da smatrate da ne bi ni glasovali za takve kandidate. Pa evo ja vas uvjeravam da u sadašnjoj situaciji kada nam izborne jedinice izgledaju ovako kako izgledaju i izborne liste isto tako, vjerojatno građani koji su recimo na ovim izborima na listi vidjeli mene dolje kod gospodina Klarića u Bakru uopće nisu znali tko sam ja. Htjela sam reći da na sadašnjim listama naši birači prepoznaju eventualno par imena i to od toga nekoliko koji su prepoznatljivi jer su do sada obnašali neke dužnosti na državnoj razini pa su iz toga građanima prepoznatljivi iz medija i eventualno prepoznaju još 2 do 3 kandidata koji su eventualno njihovi sugrađani ili su iz njihove županije. Prema tome ne vidim kako bi onda mogli znati tko od svih kandidata na listi jeste kažnjavan ili nije. I mislim da u stvari je vrlo važno da se zakonom točno propišu uvjeti i pretpostavke da netko tko je na listi danas, sutra, nakon izbora zaista može preuzeti ovako odgovornu dužnost obnašanja saborskog zastupnika i da stvarno je naša dužnost da ozbiljno razmotrimo koja su to kažnjiva djela koja bi bila u katalogu i koja će jednostavno sprječavati da osobe koje su na takav način kažnjavanje budu i kandidati na izborima. Što se tiče hitnosti ili ne hitnosti mislim Hvala, evo završavam.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Sanader referirat ću se na ovaj, na onaj dio vašeg izlaganja u kojem ste i sami rekli da je zapravo važno priznati ono što je dobro. Kad govorimo i promišljamo o iskorištenosti Europskih fondova do sada nemojmo zaboraviti, a to smo svi svjedoci da je Hrvatska htio to netko priznati ili ne veliko gradilište, nemamo vremena i neću sada nabrajati sve projekte. Hrvatska je veliko gradilište i to se vidi, ako je to nekome krivo i ako to netko ne može prožvakati to je njegov problem. A kad priznajemo ono što je dobro nemojmo zaboraviti i još jednom imam potrebu naglasiti, nakon samo 6,5 godina članstva u EU Hrvatska je dobila čast predsjedati Vijećem EU. I to treba priznati i to je zasluga i premijera Plenkovića i Hrvatske vlade i svih nas zajedno.
Hvala lijepo. Amandman ne možemo prihvatiti. No ono što je dobro, što je više nego očito, pored ovih 288 izgrađenih objekata od ove Vlade u zadnje četiri godine, ja vidim da su … praktički sve jedinice lokalne samouprave i zajedno ćemo naći neki način kako to napraviti, ali opet ponavljam zbog zakona mi u ovom trenutku nemamo ovlasti financirati taj projekt. Hvala lijepo. Ovaj amandman se ne može prihvatiti. Opet vrlo jednostavan razlog. Ovaj projekt se financira iz zajma Banke Vijeća Europe ili C5. Radi se o športskoj dvorani osnovne škole u Štrigovu. Hvala lijepo. Ovaj amandman se ne prihvaća, opet zbog razloga koji je dobar, ne možemo zbog toga što ga već financiramo isto C5 projekta. Želim samo reći još jedanput da u ovom trenutku na području Osječko-baranjske županije što je vrlo važan podatak iz, a tu se nalazi predmetna škola, mi financiramo točno 9 škola i dvorana, a u Republici Hrvatskoj iz ovog projekta ukupno 142 objekta, školska objekta.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovana zamjenice ministra. Svoju raspravu započet ću prepričavanjem zadnjeg stavka opisa stanja iz prijedloga ovog zakona na stranici tri koji veli da je ovaj zakon važan instrument zaštite poreznih obveznika iz razloga što se u sustavu efikasne pripreme javnog infrastrukturnog projekta štite na način da doista plaćaju najmanju cijenu za utvrđeni standard javne usluge. Dakle, ovaj zakon je garancija jamstvu građanima Hrvatske da će model javnog privatnog partnerstva po ovom Zakonu dati svaku uslugu po najnižoj cijeni po utvrđenom standardu javne usluge. To je citat. Što je javno privatno partnerstvo po mom osobnom sudu i sudu Hrvatskih laburista? Model u kojem su troškovi javni, a profit privatni. Očekivao sam da u opisu stanja i uvodnom obrazloženju zakona i nekad negdje netko iz Vlade prezentira rezultate, da analizu 16 projekata koji su do sada u Hrvatskoj započeli i gotovi su ili traju po modelu javno-privatnog partnerstva po postojećem zakonu ali onda još kada nije bilo zakona kada su postojale samo smjernice, ako se ne varam smjernice. Po smjernicama ne o zakonu išao je Projekat …-Istra cesta Zagreb-Macelj i Pročistač u Zagrebu, a 13 projekata iz registra javno-privatnog partnerstva su tri sportske dvorane, jedan autobusni kolodvor, obnova zgrade županije i 8 osnovnih škola u jednoj županiji. Tih 8 osnovnih škola iz grada županije su u Varaždinskoj županiji, autobusni kolodvor ako se ne varam u Osijeku, a dvorane su Koprivnica, Split i treća ne znam Varaždinu. Dakle imali smo što analizirati. Napraviti usporedbu da smo te iste projekte financirali kreditom, efekt bi bio takav, a sada po modelu javno-privatnog partnerstva je ovako i država je ušparala toliko milijardi, milijuna, stotina tisuća, toliko su porezni obveznici manje to financirali, toliko je rizik manji i dobili su najkvalitetniju uslugu jer je model savršen naročito sa Spaladium arenom u Splitu. Toga nema. Kako to da nakon tako značajnih pr
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovana predlagateljice zamjenice ministra pravosuđa sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo dopustiti mi da s ove pozicije iz pojedinačne rasprave prokomentiram ovaj prijedlog Zakona o pučkom pravobranitelju koji konačno pred ovim Saborom imamo priliku raspraviti. Naime, važeći Zakon o pučkom pravobranitelju star je 20 godina, 20 godina da, od 1992. godine. Neuspjelim pokušajem donošenja novog Zakona o pučkom pravobranitelju prošle godine koji je nažalost objavljen u Narodnim novinama br. 125/11. a nikada nije stupio na snagu i tako je to utvrdio i Ustavni sud jer nije bio donesen potrebitom većinom u Hrvatskom saboru. Mi smo dobili priliku kao nova vlast da damo cjeloviti prijedlog Zakona o pučkom pravobranitelju i u Sabor nam je u proceduru uputilo Ministarstvo pravosuđa, Zakon o pučkom pravobranitelju. Smatram da je Zakon o pučkom pravobranitelju ovakav kakav je predložen bolji od onoga koji je donesen, odnosno nije donesen prošle godine. Upravo iz razloga što on ne predviđa spajanje pučkog pravobranitelja, Ureda pučkog pravobranitelja sa posebnim pravobraniteljstvima. Mi smo u izvješću, o raspravi o izvješću o radu pučkog pravobranitelja, a i ostalih pravobranitelja kao saborski zastupnici iz <PARTY>-a ukazivali na činjenicu da bi spajanje posebnih pravobraniteljstava sa Uredom pučkog pravobranitelja u svakom slučaju moglo izazvati tzv. moje osobne pozicije, ja bih to nazvala utapanjem zaštite prava djece, prava osoba sa invaliditetom ili prava osoba kojima je povrijeđeno pravo, naravno pravo spolova. Gospodin Grubišić ispred kluba <PARTY>-a je u svojoj raspravi rekao da postoje posebni pravobranitelji za djecu i žene. Dakle, ne postoji posebni pravobranitelj za žene. Postoji posebni pravobranitelj za ravnopravnost spolova kojem se može obratiti i on kao muškarac ako smatra da su mu prava kao muškarca odnosno prava na ravnopravnost spolova pred nekim tijelima povrijeđena. Smatram da je spajanje posebnih pravobra
Hvala potpredsjedniče. Poštovani premijeru, stav i svjetonazor najviših državnih dužnosnika oslikavaju percepciju i doživljaj zemlje u cijelosti, zato me zanima vaš osobni stav. Mislite li da je pobačaj nepovredivo i slobodno pravo svake žene koje se ne smije ograničavati? Hvala. Hvala lijepo. Pa evo vi mi u biti niste odgovorili na pitanje. Ja sam vas pitao vaš osobni stav, jeste li, mogli ste odgovoriti kao što ste i znali odgovoriti sa da ili ne, vi ste to propustili odgovoriti. Sada ne znam da li je gore što ga se bojite izreći ili je gore da ga uopće nemate, da čekate kakav ćete imati stav po tom pitanju. Stav mene osobno a i Kluba <PARTY>-a je naravno jasan, mi definitivno mislimo da je pobačaj nepovredivo i slobodno pravo svake žene koje se ne smije ograničavati. A ukoliko budete u donošenju zakona na tragu da žene imaju pravo na to onda svakako treba voditi brigu da i taj oblik zdravstvene zaštite bude jednako dostupan svugdje na terenu, da se vidi što je po pitanju priziva savjesti i što je po pitanju toga da ova usluga bude dostupna u svakom dijelu Hrvatske jer nažalost to se ne događa. Nadam se da će priprema zakona svakako ići u smjeru priprema zakona svakako ići u smjeru Hrvatske koja je proeuropska i jedna progresivna zemlja i da se na neki način neće to ograničavati. Hvala.
Hvala. Prije nego što bilo što reknem o ovoj nacionalnoj politici o ravnopravnosti spolova želim se osobno zahvaliti svim kolegama koji su uzeli učešće u raspravi na ovu temu jer diskriminacija žena i ravnopravnost spolova nije čisto ženska priča, ona se dakako tiče i muškaraca i bez njihove pomoći i suradnje ona se neće niti riješiti. Činjenica jest da smo neravnopravni i nejednaki od samoga rođenja. Dal' zbog toga što smo tradicionalno društvo bez nakane da ulazim u ocjene o tome da li je to dobro ili ne ili iz nekih drugih razloga, ali je činjenica da se na jedan način dočekuje rođenje muškog, a na drugi način ženskoga djeteta, da ih u neku ruku i na različite način odgajamo, da ih nažalost na neki način pripremamo da se kad odrastu ponašaju ovako kako se ponašaju, znači netolerantno i ne uvažavajući potrebe drugog dijela stanovništva ove zemlje i planete. Činjenica jest i kolegice su to rekle, mnogi su rekli, da je suština problema u tome što žene posjeduju samo 3% nekretnina u svom vlasništvu, da među nezaposlenima je najviše ima žena, a i one koje imaju sreću da rade, nakon što su odgovorile na neugodna pitanja, slabo su plaćene. Tamo gdje je novac i gdje je moć u pravilu nema žena, bar ne dovoljno. Bila je zanimljiva rasprava jučer na odboru na tu temu kada je rečeno: pa znate žene su slabije plaćene i onda nije logično da muškarac koji ima veću plaću napusti posao i uzme porodiljni dopust. I to je točno, ali se tu ponavlja ona priča da li su stariji koka ili jaje. I da li je problem u tome i zašto su žene slabije plaćene, a ne bi trebale biti. I da li bi bilo dobro da i očevi preuzmu svoj dio odgovornosti za odgoj djece, da preuzmu svoj dio poslova u kućanstvu pa bismo onda zaista mogli početi govoriti o nekoj ravnopravnosti. Žena nema dovoljno u politici na svim razinama, na mjestima gdje se zapravo donose odluke koje bi mogle mijenjati stanje i rečeno je da, mi bismo htjeli da žena u politici ima više. Evo, ja sam tražio, molio da idu na liste, a one neće.