EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa, evo replicirao bih samo, bez obzira što se u većini stvari slažem sa uvaženom kolegicom Čičin-Šain da ova država nije ništa učinila na decentralizaciji države. Učinila je, učinila je na decentralizaciji obveza jedinica lokalne i regionalne samouprave. Pa možda upravo po tome treba raditi, s obzirom da se sredstva nikako, nikako da se sredstva decentraliziraju, da se uputi na način da se ide decentralizacijom sredstava na način kako se radi decentralizaciju obveza prema jedinicama lokalne samouprave. Hvala.
Zahvaljujem vam. Pa kolega Dretar, moram jednostavno se osvrnuti na onu vašu tezu bakine štrudle. Pa dobro ste rekli, možda bi nam mogli to i zabraniti ali mislim da zato neće biti potrebe s obzirom da je Ministarstvo poljoprivrede ove godine donijelo pravilnik vezano za proizvodno vezane potpore kojima nameće takve standarde koje naši proizvođači jednostavno neće moć to izvršiti da bi dobili uopće potporu. A s druge strane, ovim zakonom mislim da itekako sprječavaju naše proizvođače da išta više u Hrvatskoj proizvode. Moram to jednostavno komentirati, smatram da je vaše izlaganje bilo upravo onako, plastično prikazano kako stanje zapravo u Hrvatskoj i je. Hvala vam.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, gospođe i gospodo na galeriji, kolegice i kolege zastupnici. Kada bi ova interpelacija po odgovornosti Vlade Republike Hrvatske za stanje u tekstilnoj i obućarskoj industriji u Republici Hrvatskoj kao zaključnu godinu mandata uzela, navodila 2003. godinu najveći dio tvrdnji bi se bez ostatka mogao prihvatiti. Međutim, sa ovim kritičnim datumima, odnosno razdobljem 2003./2007. ne. Dozvoljavam si reći i tvrditi da mi je situacija sa tri izrazito velike tvrtke iz tih djelatnosti, dakle obućarske i tekstilne dobro poznata. Dvije su iz tekstilne industrije "Vuteks" Vukovar i "Iteks" Ilok, a jedna je iz obućarsko-gumarske "Borovo" Vukovar uz možda napomenu da su sve tri itekako stradale za vrijeme Domovinskog rata. Samo za uvod "Vuteks" je do rata imao oko tisuću 500 zaposlenih, "Iteks" oko tisuću 200 zaposlenih, a "Borovo" 16 tisuća u Vukovaru, a oko 18 tisuća u Republici Hrvatskoj. Ostalih do 22 tisuće na području bivše države. S "Vuteksom" se dogodilo nešto čudno. U vrijeme našeg povratka u te prostore 1997. "Vuteks" je radio. Vlada Republike Hrvatske je injektirala određena sredstva u "Vuteks" 1997., ali su ona, a bio je na snazi dvojni platni sustav jednostavno nestala zajedno sa rukovodnom garniturom nestala u pravcu istoka, u pravcu Beograda. Tu jednostavno pomoći nije bilo i "Vuteks" je nakon toga polako, ali sigurno gasio da bi se konačno i ugasio. Ovo samo ide kontra onoj tvrdnji da i ona Vlada se nije brinula o tekstilnoj industriji jer čini mi se, koliko se sjećam ministar je bio gospodin Porges i upravo je on u tome učestvovao, dakle u ovome kako sam naveo injektiranju sredstava u "Vuteks". "Iteks" je bio gotovo ugašen, više ga nije bilo nego što je bilo, ali sa određenim mjerama zadnje dvije godine naročito počeo oporavljati. Naravno da nije zaposleno ni približno toliko ljudi kao prije rata, ali "Iteks" radi. I još nešto, ali itekako važno. Puno toga je u tim tvornicama pokradeno, uništen
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, pozdravljam zamjenika ministra sa suradnicom, štovane kolegice i kolege. Ja ću podržati zakon u prvom čitanju jer smatram da je on neophodan i da je dobar. Neophodan je jer svi smo toga svjesni da do sada nije bilo nekakvog zakona koji bi se posebno bavio osim Zakona o igrama na sreću ali to nije to. Također smatram da je dobro da prihod ide u jedinice lokalne samouprave jer koliko sam ovdje shvatio ide samo u županiju, pa možda ne bi bilo loše da se dio prihoda raspodjeli i na gradove i općine da ne ide samo u županiju. Ja sam si postavio pitanje sam sebi zašto ovog zakona nije bilo do sada? Ne mogu odgovoriti. Evo kolege s moje lijeve strane možda u kojoj raspravi napone zašto ga nije bilo do sada, a trebao je biti i neophodan. Iščitavajući ovaj zakon mogu reći da je sveobuhvatan i posebno me zaintrigirala činjenica da ima čak osam članaka prekršajnih odredbi i to je dobro. Vjerovali ili ne to je dobro. Dobro zato što iz svog osobnog iskustva znam da neki poduzetnici prvo okrenu zakon pa čitaju prekršajne odredbe da vide šta je sve zabranjeno, šta mogu raditi šta ne mogu da pokušaju tu naći i dobro je da je u tom smislu zakon sveobuhvatan. Na Odboru za financije moram reći uvaženi kolega Šuker me zaintrigirao svojim pitanjem, on je zapravo pokrenuo to pitanje ovisnosti. Da li će mladi biti ovisni? Da li taj zakon će poticati ajmo reći u neku ruku ovisnost? To me posebno zainteresiralo zato što imam evo mogu reći dva sina, jedan ima 18 jedan ima 21 godinu. I razmišljao sam o tome što će se dogoditi kada moj sin kao što je rekao kolega Šuker uđe u birtiju ne, i tamo vidi dva automata i šank. Šta sada? Da bira između dvije ovisnosti između ovisnosti ili između ovisnosti igrama na sreću. Mislim da ovaj problem ovisnosti je za neku drugu priču. A ja evo osobno kada sam razmišljao o tome i hvala vam na tom pitanju stvarno ste me zaintrigirali s tim pitanjem, mislim da je prvenstveno to stvar kućnog odgoja da od toga sve kreće. Ja osobno
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo izrazito mi je krivo što u ovom momentu u sabornici nema kolege Glasnovića da mu ponovno istaknem i to s ponosom da sam ja članica <PARTY>-a, Hrvatske narodne stranke koja zastupa jednakost i prava sviju pa tako i oni protiv kojih kolega Glasnović toliko govori, ali i oni čije interese štiti odnosno za koje se zalaže. No, protiv smo govora mržnje, protiv smo netolerancije, naše vrijednosti su jednakost sviju i nema napada na drukčije od nas. <PARTY> se za to uvijek borio i ostat će u toj borbi do kraja i to su vrijednosti koje mi zastupamo. Sada ću se ukratko osvrnuti i na prozivke koje su bile na nepripremljenost reforme školstva. Prvi puta nakon 20 godina krenulo se u jednu ozbiljniju reformu u školstvu. Da je to bilo napraviti lako, znamo svi da nije, da nije bilo mnogo pokušaja, da su bile raznorazne pripreme, da su vršene razne studije, razne analize, projekti ali krenuti se trebalo, krenuti se trebalo još daleko prije. Da li je sve u ovom momentu idealno? Vjerojatno ne, sigurno ima mogućnosti da mnoge stvari se odrade još bolje nego što je to sada. Ali iznijet ću nekoliko statističkih podatka koji nam moraju biti podloga u svim našim raspravama i donošenju zaključaka. A statistika govori da preko 150 tisuća učenika osnovnih i srednjih škola uključeno je u reformu obrazovanja. U reformi sudjeluje 40 tisuća učitelja, nastavnika i stručnih suradnika. 839 milijuna kuna iz eu fondova te 130 milijuna iz državnog proračuna uloženo je u ovu reformu obrazovanja odnosno sve što uz nju ide. U nju je uključeno preko 1300 škola. Napravljene su normalno je i analize i evaluacije, tako da kod statističkih podataka koji su dobiveni isto ću ih navesti, 82% roditelja, staratelja i skrbnika u potpunosti se slaže ili im je drago da je njihovo dijete uključeno u eksperimentalni program „Škola za život“, 83% ispitanika smatra da su ih edukacije motivirale na primjenu novih načina učenja i poučavanja 73
Hvala lijepa. Pa evo, definitivno premala su ova sredstva da na ovaj prvi dio vaše replike samo odgovorim prvo jer evo, spomenut ću još jedan podatak kojeg također, navodite u samoj Strategiji, da se Hrvatska nalazi među 3 zemlje sa najvećim kumulativnim udjelom od štete od ekstremnih vremenskih prilika u odnosu na BDP, dakle na razini EU. Dakle među 3 zemlje smo, vjerojatno je to posljedica ipak jednoga geografskoga položaja Hrvatske jer ovdje se stvarno miješaju različiti tipovi klime. A ovo oko Fonda za zaštitu okoliša, meni uistinu to nije jasno jer se sjećam prije nekakvih 4, 5 godina koliko je bilo programa od strane Fonda za zaštitu okoliša kojeg su koristile sve jedinice lokalne samouprave bez obzira na političke boje. Znači danas toga više nema. Evo, primjer, energetske obnove kuće, najbolji primjer zapravo rada Fonda za zaštitu okoliša, on ...
Poštovani državni tajniče. Slažem se s vama da, pravosuđe treba reći svoj konačni pravorijek, međutim kada se to i dogodi onda ulazimo u fazu negiranja i glumljenja kao da se to nikada nije dogodilo. I sad vi meni objasnite kako vi mislite kao vlada jačati borbu protiv korupcije, raditi kao što ste naveli jednu od vaših ciljeva u samoj strategiji na zaštiti prijavitelja nepravilnosti i zviždača kada mi i dalje u Hrvatskoj imamo situaciju da upravo oni koji prijavljuju koruptivna djelovanja, kao što je gospođa zviždačica u Kutini koja je prijavila da se na nju vrši pritisak da zapošljava <PARTY>-ovce i <PARTY>-ovce što se s njom događa, gdje je ona danas? Izbačena na ulicu. I to se neće promijeniti ovim jednim usvojenim papirom niti bilo kakvom strategijom ako svi ne krenemo od sebe. A činjenica je da je i nakon Sanadera iz ove vlade otišlo pola vlade iz prošlog mandata zbog ozbiljnih sumnji u korupciju. Treba krenut od sebe i biti samokritičan.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Dana 25. ožujka 2008. godine komisija Europske zajednice usvojila je IPA program jadranske prekogranične suradnje te u cilju provedbe tog programa neophodno da Vlada Republike Hrvatske i Europska komisija sklope Sporazum o financiranju kojim se definira sve u svezi upravljanja ovom pomoći. Ovim sporazumom obuhvaćene su sljedeće zemlje: Grčka, Italija, Slovenija, Albanija, BiH, Hrvatska, Crna Gora i Srbija. A ciljevi ovog programa su sljedeći: revitalizacija gospodarstva, zaštita prirode i okoliša, te socijalna kohezija programskog područja. Također je cilj izgradnja lokalnih i regionalnih i nacionalnih institucija za upravljanje EU programom. Prihvatljivo područje RH obuhvaćeno ovim programom čini 7 regija, 7 naših županija, a to su: Dubrovačko-neretvanska, Splitsko-dalmatinska, Šibensko-kninska, Zadarska, Ličko-senjska, Primorsko-goranska i Istarska županija. Ovaj program se bavi sljedećim aspektima: teritorij, zaštita okoliša, populacija, migracijski tokovi, gospodarstvo, tržište rada, trgovina, turizam, infrastruktura i pristupačnost, istraživanje i inovacije, upravljanje i izgradnja kapaciteta. Programsko područje obuhvaća površinu od 115 tisuća 714 kvadratnih km i broji nešto iznad 15 milijuna stanovnika. Načela na kojima se temelji program su sljedeća: načelo zajedničke koristi kako bi se pronašlo rješenje zajedničkih problema, zatim načelo partnerstva kako bi učinkovitost programa bila zajamčena, zatim načelo održivog razvoja. Naime, partner u programu trebaju usmjeriti javna i privatna ulaganja u nove tehnologije koje su ekološki prihvatljive i osiguravaju zapošljavanje, a sam održivi razvoj je ključni cilj ovog ugovora. Dalje, načelo jednake mogućnosti, bez diskriminacije, poštivanje osobnih prava, a osobita pažnja posvećuje se pravima radnika i useljenika. Zatim teritorijalno područje. Namjera je programa omogućiti potpuno iskorištavanje sirovina i ljudskih potencijala područja. Zatim jačanje konk
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici, ovaj prijedlog zakona smatramo da treba nadopuniti sa još i istaknuti još neke nedostatke te želimo spomenuti prije svega da predlažemo da se pravni, da se pravno uredi postupanje vezano uz poljoprivredna gospodarstva, farme i zbrinjavanje životinja u slučaju prirodnih katastrofa i elementarnih nepogoda. Svjedoci smo da se odluke o smještaju životinja i njihove ishrane donose ad hoc, a nerijetko su prepuštene samim proizvođačima i volonterima. Kako bi se dale jasne smjernice postupanja državnih i javnih službi u navedenim situacijama inzistiramo da se dopuni zakon odredbama koje bi se odnosile na zbrinjavanje životinja i čuvanje njihove bioraznolikosti te genske varijabilnosti uključujući izvorne i zaštićene pasmine. Ovim putem želimo i pitati o stanju farmi na području Sisačko-moslavačke županije odnosno području pogođenom prirodnom katastrofom. Koliko je broj farmi na području spomenute županije sada? Ako se u skorije vrijeme ne pokrenu mjere za obnovu poljoprivrede na tom području broj farmi obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava mogao bi drastično pasti, a samim tim i izvor prihoda za brojne poljoprivrednike na tom području što će rezultirati napuštanjem poljoprivredne proizvodnje kao i ruralnih područja. Po pitanju samih izmjena i dopuna smatramo da postojeći Zakon o uzgoju domaćih životinja definira jasno prioritete vezane uz Europski zeleni plan i dugoročne strategije donesene na razini EU. Dat ćemo jedan od primjera. Naime, u prijedlogu izmjena zakona nije jasno definirana razlika između bioraznolikosti i genske varijabilnosti. Tako je za banku gena navedeno da je to prikupljena, dokumentirana i pohranjena zbirka ili skup zbirki genskog i biološkog materijala. Dakle, genskog i biološkog. Iz tog razloga potrebna je dopuna odredbi kojima će se urediti pitanje očuvanja biološke raznolikosti jer bi se moglo naći u sličnoj situaciji kao i sa Zakonom
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana pravobraniteljice za djecu, predstavnice ministarstava, resornih ministarstava, pozdravljam vas. Kao što smo imali prilike čuti više puta govorimo o Izvještaju pravobraniteljice za 2019. i ustvari ovo je prilika da progovorimo o svim problemima koji se tiču prava djece u RH i pojedinostima na kojima nam je sasvim konkretno u ovom izvještaju pravobraniteljica i ukazala. Vidljivo je da se svi mi u ovoj državi imamo pravo, imamo obvezu zabrinuti, imamo zapravo ozbiljan i razlog zabrinuti jer ovo je prvoklasno domoljubno pitanje jer se tiče naše djece, a onda i njihove budućnosti koja valjda svima nama treba biti najvažnija. Vrlo detaljno i sveobuhvatno gospođo pravobraniteljice prezentirali ste podatke odnosno rad vašeg ureda i svakako da je ovaj izvještaj vrlo koristan alat za aktivnosti svih onih koji su u sustavu RH zaduženi da se brinu o pravima djece, a bez konkretnih i detaljnih informacija o tome složit ćete se, nije ni moguće raditi ukoliko nemamo ovako sve na jednom mjestu, konkretno stanje stvari kada su u pitanju prava djece. Već sami brojevi koji se spominju u ovom izvještaju precizno 1741 novi predmet odnosno prijava govori o tome kolika je to problematika kako ne možemo biti zadovoljni stanjem. Očito da povećani broj prijava i broj predmeta govori ne samo o tome da postoji visoka svijest da je potrebno prijaviti svaki oblik nasilja, posebno onaj na djecom što je sigurno dobro jer znači da su se ljudi osvijestili i počeli prijavljivati svako uočeno kršenje prava djeteta. Primjećujemo da je najviše prijava naravno dolazi od roditelja, velik broj je onih od zajednice odnosno iz mjesta gdje se dešavaju kršenja prava, znači da su ipak ljudi osviješteni i da mogu mijenjati stvari zahvaljujući instituciji, u ovom slučaju Uredu pravobraniteljice za djecu. To ipak pomiče stvari izvjesno naprijed. Međutim, isto tako vidimo da se intervencije, znači prije svega preporuke kojih ima kao ovlast pravobraniteljica za djecu da se rea
Dobar dan. Poštovani premijeru, ja zapravo nemam repliku imam pitanje koje je moglo biti upućeno ministru Berošu evo sad ste vi spletom okolnosti ovdje za govornicom. Moje pitanje je o pacijentima koji su oboljeli od covida i čije stanje je zahtijevalo da budu hospitalizirani. Svim tim pacijentima kad su bili otpušteni iz bolnice u pravilu je i s razlogom bio zakazan kontrolni rendgenski pregled pluća za 3 do 4 tjedna, međutim u praksi ti su pacijenti na taj rendgenski pregled pluća čekali tri ponekad i četiri mjeseca. Kako je to moguće? I kako je moguće da sistem toliko zakazivao i što ćemo učiniti, što ćete vi konkretno učiniti i ministar Beroš da se taj problem riješi? Hvala vam.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, ovo što ste vi rekli mi bi htjeli znati i čuti koliko skupite od dopunskog zdravstvenog osiguranja, koji je to iznos i koliki je iznos od redovnog zdravstvenog osiguranja? I ono što vam želim reći konkretno na primjeru, kad su imovinski cenzusi i kad građani slabijeg imovinskog stanja za onaj minimalni iznos mogu biti oslobođeni ili ga moraju platiti i oni koji su nezaposleni moraju platiti dopunsko zdravstveno osiguranje. Onda mi nije logično da u kategoriji građana koji ne moraju platiti a imaju primaju 5, 7, 10 tisuća kuna, svi plaćaju njihovo dopunsko zdravstveno osiguranje da su oni oslobođeni. To mi nema logike. Nema mi logike da netko tko ima velika primanja je oslobođen plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja, a svi drugi kojima se da status da budu oslobođeni jer su izuzetno mali cenzusi. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice Putica, s većinom onog što ste rekli odnosno sa svim se slažem, samo imam jedno pitanje malo mi je ostalo nejasno. Rekli ste da bi bilo dobro da se unutar ministarstva ne mijenjaju ingerencije nad agencijom, pa bi samo molila pojašnjenje na što ste točno mislili. Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Sokol, ja ne znam jel vama to sad nekakva avangarda, što ste se sastajali sa predstavnicima agencije, mi smo u ministarstvu normalno imali koordinacije uprave za odgoj i obrazovanje, koja je bila nadležna nekim agencija, na redovitoj, zapravo razini, pogotovo u trenutku kad su kreirani operativni programi za konkurentnost i koheziju i učinkovite ljudske potencije. Zapravo je bilo nemoguće raditi, planirati proračun, pa ni formirati operativne programe, bez da svi sjedimo za istim stolom. Znači, ne samo sastanak pomoćnika resornog sa jednom po jednom agencijom, nego zapravo koordinacija i svih među agencija, međusobno, to je prvo, drugo, gledajte, opet se vraćamo sada na proračun i sad vi stalno, ja igramo ping pong. Ja kažem nije dovoljno, vi kažete povećali ste, dobro, u redu, povećanje je. Povećanje je, ali ja opet kažem kada pogledamo neka druga povećanja, ako hoćete u drugim ministarstvima, pa i u samom Ministarstvu znanosti i obrazovanja unutar pojedinih segmenta. Ja smatram da ovo nije dostupno. Ako hoćete to nije ni proporcionalno rastu samoga proračuna. I to nije fer. I to nije fer, prema sustavu obrazovanja i znanosti. I ja mislim da se vi i ja tu možemo složiti. Bez obzira što branimo različite političke stranke u ovom Saboru, bez obzira što možda imamo nekakve potpuno drugačije vizije, razvojne vizije, koncepte, možda u nekom dijelu obrazovnog sustava, ali ni vi ni ja, koji dolazimo iz sustava obrazovanja, doduše na različitim ražinima, ne možemo i ne smijemo biti zadovoljni onim što bilo koja vlada do sada je uložili ili je ulaže u sustav obrazovanja i znanosti. Jer da bismo bili zadovoljni, kad bismo bili zadovoljni, on
Ako mi dozvolite upravo ovo što ste vi rekli. U zadnjem periodu, u zadnjem mjesecu prije nego što je <PARTY>-ova vlada došla su osigurana sredstva. Ali dokumentacija i sve nisu bila spremna da se može početi izgradnja. I to znaju svi oni koji su na Bjelolasici. Hvala lijepo. Amandman ne prihvaćamo, ali ono što je zajedničko i gospodinu saborskom zastupniku Mršiću, meni ali i hrvatskoj Vladi oko ovoga projekta dajemo mu maksimalnu potporu. Vi to najbolje znate. Prije nas nije bilo 500 000 kuna za športske igre mladih u … nije bilo sustavno, niti je uprava za šport to sustavno izdvajala. A to između ostalog i voditelj ovoga projekta stalno ističe kroz medije i to oboje znamo. Hvala lijepo. Ovaj amandman se povlači, ne prihvaća u ovom obliku, pardon ispričavam se. Ali zahtjev rada i programa Nacionalne zaklade za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak koji vodi gospodin profesor Pero Lučin. Ja želim reći da zaklada radi odlično. Zaklada ima različite oblike kako se ona financira svagdje u svijetu iz državnog proračuna, ali i iz drugih sredstava. Između ostalog i gospodarskih subjekata i donacija. Ono što je vrlo važno reći ova zaklada sudjeluje u nekoliko projekata direktno sa ministarstvom. Jedna od njih je i povratak znanstvenika gdje se 62 najizvrsnijih vratilo financira različite projekte i ono što mi stimuliramo cijelo vrijeme zakladu da bude intenzivnije trošenje novca jer zaklada ima vrlo rigorozne kriterije i ona ima daleko veći kapital nego što se troši. Ali, apsolutno ste u pravu da koliko god se novca stavi u zakladu to je opravdano i to je vrlo učinkovito. Ja se s vama tu slažem.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Pa evo, kao što smo čuli iz izlaganja državnog tajnika vrlo je jasna intencija i čemu služi potvrđivanje ovog sporazuma, dakle prije svega povećanju prostora sigurnosti građana koje spada u Republici Hrvatskoj kao i u ostalim demokratski uređenim zemljama u vrlo visoko rangirane prioritete. Upravo je to osnaženo činjenicom da je Republika Hrvatska kandidat za članstvo u Europskoj uniji te da područje migracija spada u jedno od onih pitanja kojima se promovira tzv. pojačanja suradnja među državama članicama kao i između država članica i budućih članica bilo razlogom da se išlo u potpisivanje Sporazuma o predaji i prihvatu osoba kojih je boravak nezakonit između Republike Hrvatske i Slovačke Republike. Europska unija suočena s činjenicom drastičnog porasta ilegalnog useljavanja u zadnjih je desetak godina počela razvijati neka zajednička načela ali i direktive koje se odnose na ovo područje. Tako je prije godinu dana Europski parlament potvrdio tzv. Direktivu o povratu kojom se u zemljama šengenskog prostora daje okvir kako postupati pri povratu ilegalnih useljenika koji dolaze iz trećih zemalja. Temeljna načela kojima se Europska unija vodila pri izradi ove direktive je dobiti ujednačen standard koji u isto vrijeme i mislim da je to iznimno važno jamči sigurnost vlastitih građana odnosno prostor sigurnosti u unutarnjim granicama ali isto tako jamči poštivanje ljudskih prava osoba za koje se traži povrat s druge strane. Upravo je u tom duhu i s tom namjerom rađen i ovaj sporazum. U ovom trenutku Hrvatska i Slovačka su se sporazumjele da bilateralnim međudržavnim ugovorom reguliraju ovu materiju a kada i Hrvatska postane članicom Europske unije i članicom šengenskog prostora za ova će pitanja vrijediti ono nacionalno i europsko zakonodavstvo koje će tada biti primjereno. Ovdje u prvom redu mislim na mogućnost daljnje izmjene i dopune pravne stečevine Europske unije a
Hvala predsjedniče. Pa vidim da vi idete rješavati problem na način da od malog problema radite veći. Prijedlozi za vaše rješenje su u najmanju ruku smiješna. Istaknuli ste na početku svoje rasprave da će zaštićeni najmoprimci imati prednost pri kupnji stanova POS-a. Vi jeste resorni ministar, znate i sami koliko je obitelji, znate i sami koliko se gradi stanova putem POS-a danas u Hrvatskoj. Izjava vam je apsurdna, apsurd ide i dalje u smjeru kada kažete da će oni imati prednost pri dobivanju povlaštenih kredita. Koji kredit može dobiti osoba stara 60 ili 70 godina kada je zaštićeni najmoprimac sa mirovinom pretpostavljam, ministar ste trebali bi znati kolika je prosječna mirovina u Hrvatskoj. Zakon je apsurdan ne rješavate problem koji je 20 godina star, već radite i gurate zakon, žao mi je što će to <PARTY> podržati.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, pa i ja kao prethodnici podržavam donošenje ovog zakona kojim se potvrđuje konvencija o izvođenju dokaza u inozemstvo u građanskim i trgovačkim stvarima, isključivo zbog toga što osim što je do tada to bilo regulirano za pojedine države bilateralnim ugovorima, sada uvođenjem u naše zakonodavstvo možemo olakšati izvođenje dokaza i ostalih procesnih radnji koje je potrebno izvršiti u inozemstvu. S obzirom da je to doprinos efikasnosti pravosuđa u ovo vrijeme kada je to značajna stavka koja može bitno poboljšati brzinu i kvalitetu donošenja saslušanja stranaka, svjedoka, vještačenja, pribavljanja obavijesti i drugih procesnih radnji koje je nužno izvršiti u inozemstvu, ja podržavam ovaj zakon i mislim da je dodatni doprinos poboljšanju efikasnosti pravosuđa. Hvala.