EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Rekao bih, u većini razvijenih demokratskih pravnih država sindikati su u službi zaštite radnika i radničkih prava, možda jedino u Hrvatskoj nije. Toj tvrdnji u prilog ide akcija i postupci naših sindikata ujedinjenih u nastupima i pozivima na prosvjede i štrajk povodom Prijedloga Zakona o radu. Naime i struka a ne samo isključivo politika kaže i potvrđuje da se radi o kvalitetnom aktu koji donosi bolje dane radnom zakonodavstvu a što je najvažnije radniku u Hrvatskoj. Činjenica je da mali broj Hrvata radi, radi za veliki broj nezaposlenih, onih koji su to zato što su nezasluženo ostali bez posla. Ali ima ih i veliki broj koji nažalost ne žele raditi. Rade ovi koji rade, rade i zbog umirovljenika koji to ne bi trebali biti, zbog invalida koji nisu pravi invalidi, zbog lažnih branitelja, zbog puno toga važnog koje se nagomilavalo svih ovih godina od nastanka države u službi stvaranja biračkog stroja koji je godinama mljeo sve ono dobro u hrvatskom radniku, cijenjenom i poštovanom svugdje u svijetu osim u Domovini. To je moralo rezultirati raspadom sistema, smanjivao se broj radno sposobnih a kada to kažem onda možemo reći vrijednih, savjesnih, stručnih radnika a povećavala se ona druga skupina onih kojima niti jedan Zakon o radu ne bi valjao, možda jedino Zakon o radu, o ne radu, o beneficijama i o povlasticama. Zbog te činjenice su poštovane dame i gospodo ova događanja, ova borba za navodno radnike, za bolju, pravedniju državu. I to od strane onih sindikata koji su već dva desetljeća šutjeli, javili se ponekad u medijima sa potrošačkim košaricama kada su ih vladajući ja bih rekao pustili suzice koliko je njima to odgovaralo. Nije ih bilo briga ni o posljedicama privatizacije ni o uvedenom haraču, nigdje ih nije bilo prije dvije godine i nešto godina kada su krenuli prosvjedi nezadovoljnih ljudi. Od sindikata tada nije bilo ni S. Sada kada se evidentiraju, utvrđuju i pokušavaju sanirati desetljećim
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče, evo slušao sam posebno ono što ste obrazlagali vezano uz ovaj zakon, ja odmah moram reći da svaki zakon koji će ići k tome da bude stanje u poljoprivredi bolje nego je sada a teško da može biti gore je značajan napredak. Ono što mi je upalo u uši kada ste govorili a ja ću govoriti i u ime kluba kasnije, pa ću govoriti, malo proširiti temu, ali ono što me ponukalo da se javim, rekli ste da, jasno, daju se veće ovlasti jedinicama lokalne samouprave. Kao čelnik lokalne samouprave mislim da je to dobra stvar jer činjenica da Ministarstvo poljoprivrede ne može to samostalno napraviti niti agencije. Mislim da ovih 500 i nešto jedinica lokalne samouprave već će sigurno bolje to raditi, međutim pitanje je kojim sredstvima. Mi svi znamo da ustvari većina zemljišta je u jedinicama, manjim jedinicama lokalne samouprave koje su podkapacitirane kaj se tiče kadrova, nema dovoljno sredstava, moje bi bilo pitanje na koji način ćemo dobiti i sredstva da bi riješili ove brojne probleme u poljoprivredi i kaj se tiče poljoprivrednih zemljišta. Znači ne izbjegavamo odgovornost, dapače, mislimo da je rješenje da jedinice vode brigu na svom području, ali uz koja sredstva. I ono drugo što mi je palo u uši kada ste govorili o dozvoljenoj parcelaciji, ja smatram da apsolutno bi tek tu trebalo zabraniti parcelaciju, bilo kakvu parcelaciju na poljoprivrednom ili bilo kojem drugom zemljištu. Kad govorimo o malim parcelama onda znamo da ustvari na malim parcelama se ne omogućava jedno ozbiljno bavljenje poljoprivredom a evo iz iskustva Slovenaca, znamo da oni su u potpunosti zabranili bilokakvu parcelaciju. Otac ima 4 sina, nije dozvoljeno parcelu dijeliti na 4 djela nego samo jedan sin može naslijediti parcelu, evo to je zakon koji treba primijeniti i kod nas.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče uprave, poštovane kolegice i kolege. Ovo Izvješće o radu Hrvatske garancijske agencije znači za malo gospodarstvo za 2003. godinu taksativno je vrlo dobro obradilo svoje djelovanje u 2003. godini i mogu reći da u tom taksativnom nabrajanju praktički nije propušteno ništa bitnoga od djelovanja. Moramo istaknuti da su u potpunosti opisali svoju djelatnost koja je sukladna zakonu. Isto tako opisali su djelatnost u dijelu garancijskih i potpornih programa te također taksativno broj zahtjeva. Isto tako gledajući u obziru na limit koji su imali i sve visine garancija koje su izdate sa stanjem 31.12. od 220 milijuna kuna možemo reći da su ispunili svoje i zakonski predviđene osnove. Broj odobrenih garancija, subvencija, potpora sve je taksativno vrlo dobro naznačeno u ovom izvješću, također i račun prihoda i izdataka za period do 31.12.2003. godine. Također su pobrojani i svi programi kojima se znači HAMAG u to vrijeme bavio i programi koji su razrađivani i koji su stavljani u primjenu. Također moramo pohvaliti i ovaj dio taksativnog nabrajanja broja zahtjeva koji su došli u Hrvatsku garancijsku agenciju, ali isto tako i broj zahtjeva koji su prenešeni iz prethodnog djelovanja HGA, znači Hrvatske garancijske agencije a kasnije u Hrvatsku agenciju za malo gospodarstvo i na koji način su obrađeni, koliko je to bilo zahtjeva za garancijama, koliko zahtjeva za potpore te također je vrlo precizno dato i znači pregled situacije po pitanju aktiviranih jamstava te vrlo precizno objašnjeno koje su to, znači koliko je bilo zahtjeva za aktiviranje jamstava, koliko je odobreno i u kojoj fazi su ta aktivirana jamstva. No isto tako moramo biti vrlo objektivni i moramo sagledati i neke nedostatke koji su se u periodu od 2000. do 2003. događale znači u djelovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo. Moram reći da kao jedan od predstavnika malog i srednjeg poduzetništva Republike Hrvatske da 18, nekada 17 zaposlenih
Dame i gospodo, u našem hrvatskome Ustavu zapisano je da porezna politika mora biti pravedna što će reći porezna opterećenja moraju biti i pravedno raspoređena. Pravedno raspoređeno znači imati jednak tretman pred zakonom u pogledu plaćanja poreza ili konzumiranja pojedinih poreznih potpora. Jer jedan učitelj, poljoprivrednik ili inženjer prije nego što dobije osobni dohodak najprije mora platiti porez. To je automatizam. U Hrvatskoj na žalost svjedočimo otvorenoj poreznoj nepravdi, jer taj učitelj poljoprivrednik ili inženjer je sigurni uplatitelj u proračun, ali ni jedan od njih primjerice nije korisnik kredita HBOR-a. A kao što znamo HBOR dijeli kredite za koje u sto postotnom iznosu jamči državni proračun. Taj HBOR pak ima gotovo tri milijarde kuna kredita koji su dospjeli, a nisu naplaćeni. Postavlja se pitanje tko su ti poduzetnici koji su dobili povlaštene kredite od HBOR-a a ne plaćaju ih. Drugo logično pitanje koje se postavlja koliko je tih kredita u zadnjih 10 godina oprošteno ili kako se to stručno naziva otpisano. Jer to što HBOR otpiše platiti mora poljoprivrednik iz Županje ili ugostitelj iz Zadra plaćajući naravno svoj porez i upravo je ovo ključno pitanje za državu Hrvatsku. Ovdje nazočni predstavnik Ministarstva financija, njegov ministar i ostali bliski suradnici koji bi trebali skrbiti za efikasno i dobro upravljanje sredstvima hrvatskih građana te pravičnu poreznu politiku oni rade upravo suprotno. Oni se na izrazito netransparentan način brutalno obračunavaju sa velikom većinom hrvatskih građana, a istodobno za povlaštenu, usku kastu primjenjuju posebne propise i omogućuju im besramno bogaćenje. Ministarstvo financija ima različite nadzorne službe, te zaposlenike koji djeluju u tim službama, a mi svjedočimo neviđenoj pljački hrvatskog proračuna. Uzmimo zadnju aferu vezanu uz bivšeg ministra Horvata u kojoj su Milorad Pupovac i potpredsjednik Vlade Slobodan Milošević isplatili poticaje svojim prijateljima koji uopće nisu bili predviđeni u prorač
Javio sam se za repliku a mogao bi biti ispravak netočnog navoda. Kolega Dorić je kazao, citiram: «Nesumnjivo je da je takovih ratnih zločina bilo u Osijeku». Cijeli nastup kolege Dorića bio je u smislu pravne države i ne miješanja Sabora u rad pravosuđa, a ta njegova citirana izjava sama po sebi predstavlja jednu konstataciju koju tek treba utvrditi. Da li je bilo takovih ratnih zločina u Osijeku ili nije, valjda bi kolega Doriću trebao utvrditi hrvatski sud, a ne mi ovdje. A vi ako imate nekih saznanja da je bilo pa onda ste i vi imali mogućnost da tom neovisnom sudu za koji se toliko zalažete kažete o tim svojim saznanjima. Žrtava civilnih je bilo, i ono što smo kazali i govorim u javnosti uporno 1250 građana Osijeka poginulo je po ulicama i po kućama, a da za to do dana današnjeg nitko odgovarao ali nije. Vođeni su postupci. Vojno tužiteljstvo je vodilo postupke u procesu mirne reintegracije ti su postupci svi stavljeni ad acta pod tezom da se radi o oružanoj pobuni i to težem obliku a ne o ratnom zločinu. Predsjednik Županijskog suda je nedavno na televiziji decidirano kazao da je on osobno prepravljao kvalifikacije sa ratnog zločina na teži oblik oružane pobune. I na taj način nitko nije odgovarao za civilne žrtve u Osijeku. I ja se nadam da ta teza za koju se svi toliko zalažemo da će konačno potaknuti pravosudna tijela da otvore pitanje civilnih žrtava u Osijeku i da mi kao Sabor možemo i čuti i vidjeti da za sve poginule i sve stradale u Osijeku se otvori istraga i pokrenu postupci protiv onih koji su za to odgovorni, a svi su vjerujte već bili u postupku istrage hrvatskih organa. Samo je za neke to završilo ad acta i s političkim odlukama i to je nešto nedopustivo i to je okolnost koju treba imati u vidu kada govorimo o slučaju Glavaš i o tome da bi on trebao ostati u pritvoru. Nitko se ovdje ne zalaže da Glavaša sudovi ne sude nego se zalažemo za to da naš kolega ostane hrvatski general i branitelj, da se brani sa slobode kao i svi drugi, a vidjeli smo da
Poštovani potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakon o sigurnosti prometa na cestama. Od kada je ovaj zakon stupio na snagu znači 2008. godine puno je bilo govora o njemu i njegovim odredbama ne vodeći računa o tome da se za pravi početak primjene nekog zakona uzima vrijeme nakon donošenja svih podzakonskih akata potrebnih za njegovu primjenu ili barem onih koji bitno utječu na parametre kojima se mjeri. U ovom su slučaju to svakako ukupan broj prometnih nesreća, broj ozlijeđenih osoba i posebice broj poginulih osoba. Posljedica ugrožavanja prometa na cestama bitno utječu na ukupno stanje javne sigurnosti. Prisjetimo se izvješća ministra unutarnjih poslova u obavljanju policijskih poslova za 2009. godinu u kojem stoji da je na hrvatskim cestama u 2009. godini na 100 tisuća stanovnika poginulo 12,4 osobe, dok je 2008. godine poginulo 15 osoba na 100 tisuća stanovnika. Zadnji smo puta ovakvu brojku imali prije 40 godina. Broj mrtvih na 100 tisuća stanovnika je najbolji pokazatelj sigurnosti prometa na cestama. Bilo bi najbolje kada ne bi bilo nijedne poginule osobe i mi žalimo za svakom poginulom osobom, ali nažalost to nije realno. Veseli me isto tako i podatak koji je iznio i državni tajnik danas u uvodu da je i trend odnosno statistika ovih pet mjeseci 2010. jednako tako dobra kao što je bilo prije i veseli me da će tako i ostati u ovoj godini i da eventualno turistička sezona neće poremetiti tu statistiku. Prema Nacionalnom programu za sigurnost cestovnog prometa za razdoblje 2006. do 2010. godine postavljen je cilj od 10 uvjetno rečeno da ne prijeđe 10 mrtvih na 100 tisuća stanovnika. U 2010. postignut je još bolji rezultat od zadanog. Najbolji u zadnjih pola stoljeća. Nama susjedna Slovenija je prošle godine imala 10,5 poginulih na 100 tisuća stanovnika, a u Republici Hrvatskoj je to 9,7 a to je dugoročno rezultat dobrog Zakona o sigurnosti prometa na cestama iako n
Evo gospodine ministre, gospodine predsjedniče Sabora, mi bi molili da se o amandmanu glasa. Radi se o planu navodnjavanja u Istarskoj županiji. Tražimo sufinanciranje u iznosu 15 milijuna kuna. Svakako plan navodnjavanja veza je uz razvoj poljoprivrede na područje Istarske županije, ali svakako i na području ostalih, znači Republike Hrvatske. Mi smo napravili dobar dio posla, znači izradili smo plan navodnjavanja, njegovu novelaciju. Radimo na idejnim rješenjima pojedinih lokaliteta kao što je Poreština, Rovinština, dio Pule. Sredstva bi nam bila nužna za realizaciju samog plana. Molim glasanje o samom amandmanu.
Apsolutno ste u pravu da u većim sudovima koji imaju veći broj predmeta, veći broj ljudi i sudaca oni su si mogli dozvoliti tu situaciju da određene suce specijaliziraju za određenu vrstu predmeta. Da li to u praksi donosi, dovodi do kvalitetnijih presuda reći ću bržih, vjerojatno da, vjerojatno u nekakvom prosjeku da jer samo po sebi se nameće ako netko radi samo taj posao ako se specijalizirao da on treba biti bolji u tome. A što se tiče pojedinačnih predmeta vjerojatno tu ima kao i u svim drugim poslovima i propusta i potreba za, potrebama za ispravcima budućima ali opet kažem sustav koji se predlaže treba dodatno osnažiti specijalizaciju i na onim mjestima i u onim sudovima koji to do sada nisu imali. Da će nam pravosuđe biti idealno neće nikada, ali da će se dići na jednu višu razinu vjerujemo da hoće ovim prijedlogom. Ne bih znao, nisam predlagatelj u tom smislu vjerojatno bi bili upućeniji da ste možda u samoj replici uputili pitanje državnom tajniku koji je ovdje bio, ali ono što mogu reći vjerujem da su opet stručne ministarstva i samo ministarstvo i predložile ovaj model temeljem dubinske analize, dugotrajne analize sagledavajući sa više, sa više strana ovu problematiku i da su i takav optimalan prijedlog i predložili Hrvatskom saboru.
Htio sam se nadovezati na to što je kolegica rekla po pitanju smanjenja poreza. Činjenica da su u Hrvatskoj porezi ipak visoki da osim što imamo ove glavne poreze koji skupljaju desetine milijardi kuna da imamo i stotine parafiskalnih nameta koji su u svojoj suštini mini porezi. Oni problematični, često se danas govorilo o tome da financijski opterećuju naravno tvrtke i gospodarstvo, no nije tu samo i pitanje financija to je i pitanje vremena. Znači, ako govorimo o stotinama parafiskalnih nameta govorimo o velikoj količini vremena neovisno još o financijama koje se mora utrošiti da se na to rješava. Hvala.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Glasovac, iz oporbe nam proteklih mjeseci dolaze prigovori da je državna uprava prevelike, glomazna, previše uprava itd. Međutim, kada vlada krene u ukidanje ili spajanje 54 uprave, agencije, fonda, državne tvrtke, samim time, smo smanjili 54 šefovska mjesta manje. Upravo iz oporbe dolaze prozivke zbog čega to činite. Tu ste navali da je državna uprava neefikasna, puna uhljeba, neradnika, itd. pa ja se ne bi bavio takvim paušalnim ocjenama, ja bih volio da počnemo ocjenjivati rezultate rada. Npr. 2009. <PARTY> Varaždinske županije, skupljao potpise za projektiranje i izgradnju brze ceste Varaždin-Ivanec-Lepoglava-Krapina. Od 2009. do prošle godine, da inicijativa nije imala niti urudžbeni broj, toliko o nečijem radu. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, evo kolega Maras, dijelim ovdje vaše razmišljanje da nismo trebali ić u ovakvom smjeru i sa ovakvim proračunom u ovome trenutku koji je prvenstveno reći ću, baziran na nekakvoj političkoj situaciji i predstojećim izborima zapravo mi samo stavljamo stvari pod tepih i svi ovi strukturni problemi koje hrvatsko gospodarstvo ima će nažalost sada eskalirati kada ćemo tek osjetiti ove posljedice ove krize koja nas je pogodila i isto se slažem s vama u onom djelu kad ste spominjali grad Zagreb, štete od potresa koje ovdje postoje ali ja ću još vas malo nadopuniti i reći ću da su i veliki dijelovi Krapinsko-zagorske županije posebno stubički kraj, pogođen potresom i ja isto u ovom proračunu ne vidim mjere pomoći za ljude koji su nažalost izgubili svoj kriv nad glavom.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otpadu. Provedbom niz Zakona o otpadu iz 2004., 2006. i 2007. godine i njegovih provedbenih propisa, a posebno nakon što je na snagu stupio Zakon o zaštiti okoliša iz 2007. godine, uočene su određene neusklađenosti pojedinih zakonskih odredbi između ova dva zakona, te se samim time ukazala i potreba za izmjenama i dopunama Zakona o otpadu. U Republici Hrvatskoj zakonodavni dio sustava gospodarenja otpadom je velikim dijelom riješen. No, vremenom su se pojavili pojedini problemi. Nakon pojave problema ipak je nastupilo vrijeme promjena u kojem se intenzivno provode mjere u cilju rješavanja tih problema, posebno nakon osnivanja Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost koji sufinancira sanacije odlagališta i druge projekte. Na temelju Zakona o otpadu u drugoj polovici 2005. godine usvojena je i Strategija gospodarenja otpadom Republike Hrvatske, a krajem 2007. godine i Plan gospodarenja otpadom Republike Hrvatske. Na temelju ovog zakona tijekom protekle dvije godine doneseni su brojni provedbeni propisi, kao na primjer Uredba o kategorijama, vrstama i klasifikaciji otpada s katalogom otpada i listom opasnog otpada, Uredba o nadzoru prekograničnog prometa otpada itd. Od kada je na snagu stupio Zakon o otpadu krajem 2004. godine u međuvremenu je donesen i veći broj propisa. Stoga je nužno uskladiti i pojedine odredbe ovog zakona sa Prekršajnim zakonom i Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Jedno od pitanja koje treba uskladiti sa Zakonom o okolišu je i pitanje prijenosa nadležnosti za rješavanje u upravnim stvarima i obavljanje svih ostalih upravnih i neupravnih poslova uređenim tim zakonom, vezano za pitanje gospodarenja otpadom sa ureda državne uprave u županijama na upravne odjele nadležne za zaštitu okoliša u županijama i u Gradu Zagrebu. Vezano uz pitanje pri
Hvala lijepa poštovani predsjedniče našeg Sabora. Poštovani kolege i kolegice. Pa evo još par rečenica koje idu u smjeru potvrde i podrške onome što je rekla poštovana zamjenica ministra pravosuđa u svome uvodu jer kriminalci su na području naše regije nažalost često surađivali bolje nego njihove Vlade. Na ruku im je išla i činjenica što su ustavi i zakoni zabranjivali ili značajno otežavali njihova izručenja. Pa se tako moglo desiti, zapravo to se i dešavalo, da je recimo netko u jednoj zemlji osuđen zbog primjerice korupcije, pronevjere ili nekog drugog kaznenog djela, ali je skrovište pronašao u nekoj drugoj zemlji. To je predstavljalo veliki problem na području pogotovo području zemalja bivše Jugoslavije jer je zabrana izručenja omogućavala kriminalcima da prelaze iz jedne u drugu zemlju, a da pri tome imaju svojevrsnu zaštitu zapravo svoje države, svoje zemlje, no to se srećom promijenilo, izmijenili su se mnogi ustavi i dopunili, izmijenili su se mnogi zakoni proteklih godina, potpisale se mnoge konvencije, sporazumi i ugovori. Bilateralni ugovor o izručenju između Republike Hrvatske i BiH kojim je cilj omogućiti da dvojno državljanstvo ne bude zapreka za izručenje počinitelja najtežih kaznenih djela potpisali su u Zagrebu, spomenula je to i poštovana zamjenica ministra, prije više od godinu dana i ministri hrvatski i bosanskohercegovački ministri pravosuđa. Između Hrvatske i BiH do tada je postojao tek Sporazum o uzajamnom priznavanju i provedbi pravomoćnih sudskih presuda. I mediji su s pravom prenijeli tu značajnu vijest sljedećim naslovima koji zapravo na neki način opisuju srž tog ugovora: Ugovor Hrvatske i BiH o uzajamnom izručenju napokon potpisan, dvojno državljanstvo više nije prepreka izručenju, nema više bježanja u BiH, odzvonilo kriminalcima, potpisan Sporazum o izručenju, Hrvatska i BiH više nisu utočište za kriminalce. Ovim će se ugovorom odnosno Zakonom o potvrđivanju ugovora izbjeći dakle praksa po kojoj su počinitelji različitih kaznenih djela
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo kolegice Kosor slažem se u velikom dijelu s vašom raspravom, međutim želim ukazati na jedan dio vaše rasprave gdje ste govorili o smanjivanju broja zaostalih predmeta zbog preporuka, odnosno zbog zahtjeva EU. Naime, istina je da imamo određene kritike od strane Europske komisije zbog broja zaostalih predmeta, međutim mi to ne smijemo raditi zbog Europske komisije i zbog EU nego trebamo raditi na smanjivanju broja zaostalih predmeta zbog nas samih, zbog našeg sustava pravosuđa, odnosno zbog naših građana. Mi smo to trebali raditi i puno ranije nego što smo ušli u pregovore sa EU i puno ranije nego što smo bili pod monitoringom i dakle trebamo raditi na smanjivanju zaostalih predmeta ne samo od 1.07. nego smo to trebali raditi i puno ranije i ubuduće raditi zbog nas samih. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče, ispravljam netočan navod da se u Istri pljačka, da stalno netko oštetio Istru. Istra je stvarno jedan prioritet hrvatske Vlade gdje je hrvatska Vlada jako puno uložila. Mi u Slavoniji nismo dobili ni 1/4, ali smo zadovoljni, Vlada koliko ima ulaže da, ja bih gospodina Kajina podsjetio da u Vukovaru još granate vire iz cesta, da ne možemo sve najednom napraviti, ali Vlada svake godine investira u Vukovar četrdesetak milijuna, što u gospodarstvo i prema tome ne možemo reći da je Istra zapostavljena kad se radi o tunelima, o infrastrukturi, o autocestama, obilaznicama. Znači, gospodin Kajin je sam sebe demantirao da Vlada ne ulaže, ne vodi brigu o Istri. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Naime ispravio bih netočan navod kolege Kajina, koji je konstatirao da nema niti jedan u ovom trenutku pripremljen projekat u Republici Hrvatskoj. Naime to je apsolutno netočno, činjenica da građevinski sektor je suočen s krizom, oko tog se svi slažemo, no kolega Kajin ovakva izjava i vaš doprinos jednoj lošoj investicijskoj poduzetničkoj klimi u Republici Hrvatskoj ja neću ići dalje od Osijeka. Dakle u ovom trenutku završen je natječaj za izgradnju južnog traka, južne zaobilaznice preko 300 milijuna kuna. U ovom trenutku očekujemo potpisivanje sporazuma sa EBRD-om o nastavku izgradnje koridora 5C preko milijardu kuna je u igri, itd. Dakle da ne idem dalje od Osijeka, od raznih objekata komunalne infrastrukture, vodovoda, plina, odvodnje. Prema tome projekti postoje, inače se ne bi mogli niti objavljivati natječaji, a niti potpisivati sporazumi za zatvaranje financijske konstrukcije. Prema tome vaša tvrdnja je apsolutno netočna.