EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bačić, ne mogu vjerovati da ste upravo vi izrekli da ovih 400 milijuna kuna koje su došle kao pomoć županijama od nadležnog ministarstva da se poboljša stanje na županijskim cestama da će to biti nekakav predizborni trik gdje će netko dobiti jeftine političke poene. Pa vi znate mislim da je jedno 13 župana upravo iz <PARTY>-a i da smo mi razvijali infrastrukturu što se tiče autocesta da smo totalno zapostavili županijske ceste. I ne 400 milijuna kuna, nego 4 milijarde kuna da se moglo dati kao pomoć županijama, a one poslije da to raspodijele na svojim područjima ne bi bilo dosta. I to vi jako dobro znate. A što se tiče nekakvih jeftinih političkih poena sjetite se koliko se je gradilišta otvaralo po jedanput, dvaput, tri puta radovi pa i spomenuti Pelješki most toliko puta, kod mene u Zagorju brza cesta prema Mariji Bistrici dva puta su svečano otvarani radovi da uopće projektna dokumentacija nije bila gotova i da niti u proračunu niti ministarstva niti hrvatskih cesta nisu bila osigurana sredstva. Prema tome ovo možda nije baš najsretnije da spominjemo, nije novac koji je trebao biti za Pelješki most uzet i dati županijskim upravama za ceste da se pomogne izgradnja infrastrukture jer to je pomoć lokalnoj zajednici. A s obzirom da je ovo omjer gdje se svi slažemo između financiranja lokalne i državne uprave nije dobar upravo takve pomoći su jedini način da lokalna samouprava što se tiče cestogradnje i poboljšavanja infrastrukture na neki način opstane. Hvala lijepa.
Da, može se interpretirati, može se tako interpretirati, repliciram gospodinu Vukšiću prvo. Razlika je samo jedna u odnosu na situaciju kada smo zadnji put imali državnu televiziju, a to je bilo prije 2000 godine. Razlika je jedna, ali je velika a to je što prije 2000 godine je to bilo moguće jer nije bilo drugih televizija, nije bilo drugih medija. Dakle, i glavni ravnatelj odgovara za glavnog urednika kao što ima ovlast, tako ima i odgovornost. Ako glavni urednik radi loše, ako televizija i program nisu gledani mi kao politika ne smjenjujemo glavnog urednika, nego mi smjenjujemo glavnog ravnatelja. I to je ta vrsta utjecaja. Ja nemam problema s davanjem ljudima ovlasti u upravljanju, dapače. Ali oni moraju dobiti sve alate za to upravljanje, a mi smo tu da ih pozivamo na odgovornost za to i kako rade pogotovo što se radi o mediju, o javnoj televiziji i dešava se pred svima nama. Dakle, stvar je interpretacije ili doživljaja može se, ne mora se. A što se tiče partijske televizije na koju se stalno vraćate, da vama to očito nedostaje, jer toliko o tome pričate. Vi ustvari želite takvu nekakvu partijsku televiziju, vi vjerojatno sanjate da je to televizija <PARTY>-a pa ste zavidni što ne možete tako nešto reći pa napadate nas za nešto što mi zaista ne namjeravamo. Hvala lijepo.
Poštovani ministre Marić sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Rebalans proračuna pokazuje rupu od gotovo 20 milijardi kuna. Kada je vlada planirala proračun za 2021.g. krenula je sa 10,7 milijardi kuna minusa, onda je u lipnju ove godine rebalansirala proračun i nadopunila taj minus sa još 6,4 milijarde, ukupan iznos tada je iznosio 17,1 milijardu kuna. Nakon damo četiri mjeseca danas taj minus povećava se za još 2,6 milijardi, e sad se ne obraćam vama kolegice i kolege, niti vama ministre Marić nego se obraćam građankama i građanima RH. Poštovane građanke i građani RH, minus u državnom proračunu iznosi 19 milijardi i 700 milijuna kuna i znam da su vama te milijarde nedokučiv iznos, nedokučiv pojam, ali evo da pojasnim. U 10 mjeseci ove godine Vlada RH na čelu s Andrejem Plenkovićem generira minus u proračunu od 9 milijardi kuna što bi bilo 900 milijuna kuna mjesečno. Dakle, iz džepova građana vlada zbog neprovođena reformi odnosno zbog nerada izvuče 900 milijuna kuna ili 125.000 prosječnih plaća svaki mjesec, a prosječna plaća je 7.200 kuna uzmimo to tako da zaokružimo. Dakle, svaki mjesec 125.000 kuna zadnjih 10 mjeseci, vlada, ministar Marić vam izvuče iz džepa po 7.200 kuna. Mislim da je sada svakom građaninu RH jasno koliki je minus u proračunu i što on to znači. Obećavajuće, ne samo za ove nego i za buduće generacije. Ako analiziramo povećanje prihodovne strane od ukupno 3,3 milijarde kuna čak 2,5 milijarde kuna dolazi od povećanih prihoda od PDV-a. Sam ministar Marić je prije mjesec i pol rekao da se radi o većem iznosu fiskaliziranih računa što je bio i bit će do kraja godine rezultat većih cijena po kojima naravno građani kupuju. Nažalost, na prihodovnoj strani smanjuju se prihodi iz eu fondova i to za gotovo 2 milijarde kuna, iako smo ih prije tek četiri mjeseca optimistično predviđali povećati za te 2 milijarde. Planiramo ih pa povećamo pa ipak shvatimo da smo nesposobni povući ih pa ih onda smanjimo za te iste 2 milijarde. Na rashodovnoj strani p
Netočan je opet ovaj navod kolege Kajina koji tvrdi da nije bilo NOB-a da bi Hrvatska bila trećinu manja. Onolika je koliko je Hrvatska vojska mogla i Hrvatski narod. Netočan je navod kolege Kajina da je prekoračenje nužne obrane karakter onoga što se dešavalo nakon II. Svjetskog rata. On tako naziva zločin. Da je tome tako, da su se činili i zločini, argument je i citat, citirao je gospodina Piškulina. Neka s tim Piškulinom proba otići u Italiju pa će vidjeti kako će gospodin Piškulin proći. Dobit će lisice na ruke jer demokratska i Talijanska država misli da to nije prekoračenje nužne obrane nego zločin. Pa mislim na FOJB-e.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče. Pravna stečevina Europske unije predstavlja zakonodavstvo Europske unije koji čini veliki broj pravnih akata primarnog i sekundarnog zakonodavstva odnosno ugovora, uredbi, direktiva, odluka, preporuka, mišljenja i sudskih presuda Europskog suda. Usklađivanje zakonodavstva kontinuirani je proces tijekom kojeg je u skladu sa usvajanjem novih propisa Europske unije ili sa izmjenama postojećih potrebno kontinuirano usklađivati i propise Republike Hrvatske kojima se te odredbe ugrađuju u nacionalno zakonodavstvo. Republika Hrvatska dosad je ostvarila vrlo dobru dinamiku procesa usklađivanja zakonodavstva, posebice se to odnosi na prošlu godinu kada je Hrvatski sabor usvojio preko stotinu zakona kojima smo naš pravni sustav maksimalno približili i uskladili sa regulativom i najboljom praksom prisutnoj u Europskoj uniji. To je ocjena koja proizlazi iz izvješća Europske komisije o našem napretku tijekom 2008. godine, a vjerujem da je i uspješan proces sadržanih pregovora o punopravnom članstvu tijekom prošle godine također jasan pokazatelj napretka Hrvatske u preuzimanju pravne stečevine Europske unije. Ovogodišnji nacionalni program i prijedlog plana usklađivanja predstavljaju završnu fazu u našem približavanju Europskoj uniji. Iako nacionalni program prije svega govori o planiranim zakonodavnim aktivnostima njime se ujedno predviđaju i sve ostale mjere koje su nužne za učinkovitu prilagodbu cjelokupnog pravnog sustava europskome. Naime, sami statistički podaci o transponiranju propisa Europske unije u nacionalno zakonodavstvo ne mogu biti jedini pokazatelj koliko je naš sustav postao kompatibilan europskome. Isto tako, nužno je naglasiti kako kvaliteta naših zakona nije sigurnosni mehanizam punopravnog članstva u Europskoj uniji. O potpunoj usklađenosti može se govoriti tek kad se ostvari puna primjena usklađenih propisa. učinkovita primjena usklađenih zakona osigurava se kroz uspostavu odgovarajuće instituc
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice. Evo već smo se svi negdje osvrnuli kako je izvještaj kvalitetan i opširan i da to u svakom slučaju podržavamo, ali moje pitanje prema vama bi baš išlo u ovom zakonodavnom smjeru. Dakle, što je u prvom redu sa Zakonom o socijalnoj skrbi, ali i s ovim drugim zakonima, Zakonom o inkluzivnom dodatku, Zakonu o osobnom asistentu i što se vama čini s obzirom da nam je pravobraniteljica rekla da imamo problem sa radnim skupinama, kad namjeravate krenuti i u kojem roku možemo očekivati u ovom Domu da ćemo raspravljati o tim zakonima? Hvala.
Poštovana potpredsjednice Sabora, poštovana ministrice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. U ime kluba <PARTY>-a osvrnut ću se samo na neke članke iz Obiteljskog zakona. člankom 85.propisano je da dijete koje je navršilo 15 godina života i koje zarađuje može samostalno poduzimati pravne radnje odnosno sklapati pravne poslove i preuzimati obveze u visini iznosa koji zarađuje, te raspolagati svojom zaradom pod uvjetom da ne ugrožava svoje uzdržavanje. Međutim ako te radnje i pravni poslovi bitno utječe na djetetova osobna i imovinska prava, potrebna je suglasnost roditelja ili drugoga zakonskog zastupnika djeteta pri sklapanju istih. Postavlja se pitanje, na koji će se način samostalne odluke i postupanja djeteta kontrolirati? Dijete primjerice može sklopiti određene pravne radnje bez znanja roditelja ili zakonskog zastupnika, a ukoliko se naknadno utvrdi da je štetno postupio za svoju osobnu dobrobit posljedica je nažalost već nastupila i teško se može ispraviti. Člankom 87.zakonodavac omogućuje djetetu koje je navršilo 14 godina pravo na samostalno pokretanje postupaka pred nadležnim tijelima, a u vezi sa ostvarivanjem svojih prava i interesa ukoliko je sposobno shvatiti značenje i pravne posljedice radnji koje poduzima. Unatoč činjenice što sud također kod pravnih radnji traži mišljenje Centra za socijalnu skrb kao i mogućnost da u istima sudjeluje djetetov zakonski zastupnik mišljenja smo da dijete ne bi trebalo imati pravo neposredne mogućnosti pokretanja bilo kakvog postupka. Naime, djetetu koje ima zrelo shvatiti značenje postupka kao i posljedice njegova vođenja, treba omogućiti da bude saslušano u Centru za socijalnu skrb i da može dobiti informacije o svim važnim okolnostima koje su predmet pravne radnje, a tiče se njegovih prava i interesa kao i da nesmetano izrazi svoje mišljenje o istima. U članku 106.koji govori o zajedničkoj roditeljskoj skrbi uvođenjem ovog instituta kojim se uređuje važna pitanja za dijete, mjesto stanovanja, vrijeme koje će d
Poštovana potpredsjednice, zamjenice ministrice, kolegice i kolege. Pa ja ne znam kako ove izmjene ova tri članka koja nigdje ne govore o demografskoj slici Hrvatske nas je odvela u ovu tešku raspravu koja zapravo nije ni od jučer ni od danas, to je dakle situacija i tema koja je izuzetno ozbiljna i koja traje već godinama i činjenica je da nas svih treba zabrinuti. Govorili smo i o razvodima, samo jedna mala napomena, '98. je bilo više razvoda nego 2013. Ali ja ću se vratiti na zakon. Dakle, radi se o tehničkim izmjenama, mijenjamo samo tri članka. Dakle, usklađujemo se sa Zakonom o jedinstvenom tijelu vještačenja i usklađujemo se sa direktivama EU. Da ne ponavljam se, ono što je i u uvodnom rekla zamjenica ministrice i kolegica prije mene ja ću u ime kluba samo jedan mali dio dotaknuti i biti ću uistinu vrlo kratka. Dakle, samo onaj dio koji govori o izjednačavanju prava posvojitelja koji posvajaju blizance i posvojitelja koji posvajaju više djece sa svim pravima zaposlenih i samozaposlenih roditelja. Naravno u onom dijelu koji se odnosi na roditeljski dopust. Smatramo to izuzetno bitnim jer danas imamo situaciju dakle da se braća i sestre koje se posvajaju odvajaju, razdvaju, odlaze u različite obitelji. Smatramo da će se ovakvom odredbom zapravo potaknuti posvajatelje da posvajaju braću i sestre i na taj način se dakle štite prava djece i poštuje se Konvencija o pravima djeteta. Klub <PARTY>-a će podržati ove izmjene i dopune. Poštovana kolegice ja ne mislim da je sklapanje braka uvjet da imate dijete. Onaj tko želi imati djecu imat će je u bračnoj i vanbračnoj zajednici. Prema tome, pričali smo o demografskoj slici. Prema tome, dakle ako ću ja sklopiti brak to je moj izbor, a ako ga ne želim sklopiti to je opet moj izbor, a da li ću imati dijete ili neću imati dijete stvarno ne ovisi o tome da li sam sklopila brak.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolegice i kolege, na kraju današnje ove rasprave o Zakonu o šumama, za kojeg smo mi zapravo ovdje opozicija okarakterizirali kao jednim recikliranim zakonom koji je donosi osim ove OKFŠ-a i oslobađanje zaista za jedan veliki broj ljudi, ne donosi ništa novo. Ono što smo mogli iz rasprave vidjeti jest razlika o jednoj koncepciji, mi iz opozicije smo se zalagali za jedan decentralizirani pristup u upravljanju o hrvatskim šumama dok je logično da <PARTY> koji je uspostavio model centralne države, štiti jedan centralizirani model kojim zapravo najveći dio sredstava odlazi u centralu. To je i očekivano od njih. Zbog čega decentralizacija? Pa decentralizacija upravljanja hrvatskim šumama iz razloga što je Hrvatska jedna od rijetkih europskih zemalja koja ima gotovo 80% šuma i šumskog zemljišta u svojemu vlasništvu, dakle njima gospodari državno poduzeće Hrvatske šume. Dakle, prema javno dostupnim podacima, Hrvatske šume kao najveći poslodavac u državnom šumarstvu godišnje sječe oko 5 milijuna kubika drvne mase i ostvaruje prihod oko 2 milijarde kuna. Najveći di se tih prihoda ostvari od prodaje drvne sirovine, dakle ovdje naravno nisu iskazani podaci za šume prihvatnih šumoposjednika kojih nakon povrata imovine svakim danom ima sve više, sa sve većim površinama šuma i imaju zapravo jedan sve značajniji udio. Dosadašnji Zakon o šumama dakle u članku 65. propisao je za pravne i fizičke sobe koje obavljaju prodaju proizvoda iskorištavanjem šuma da su obvezni plaćati šumski doprinos u visini od 5%, dakle za potpomognuta područja i 3,5% za ostala područja, dakle i to se koristi za izgradnju komunalne infrastrukture. Dakle, obveza je propisana za sve ali najvećim dijelom znamo da tu naknadu jedinicama lokalne samouprave plaća upravo poduzeće Hrvatske šume i godišnji iznos koji je isplaćen jest nekih pedesetak milijuna kuna. Ja osobno smatram a i ovdje iz svih rasprava smo to mogli čuti koji su došli iz opozicijskih redova da je taj iznos daleko prema
Zahvaljujem, državni tajniče. Kao što ste i u svom obrazloženju vi naveli, svrha ovog podnošenja mog amandmana i amandmana kolegice je bila ta da se zadrži Prekršajni sud u Ogulinu. Mi smo taj svoj prijedlog amandmana temeljili sljedećim kriterijima. Kriterij udaljenosti, Ogulin je udaljen od Karlovca 55 kilometara … /Govornik isključen./… i do 90 kilometara od jedinog prekršajnog suda koji će temeljem ove preraspodjele biti u Karlovcu. Drugo, što se tiče učinkovitosti o kojoj ste vi govorili, taj sud prekršajni imao je predmeta na razini 2007. kao i Prekršajni sud u Delnicama i Pazinu, a isto tako 2008. godine taj sud je riješio oko 2800 predmeta. Ono što daje podlogu još jaču našem prijedlogu amandmana je sljedeće. Građani područja Ogulina i susjednih općina, njih ukupno 3327, što čini 15% stanovništva ovog kraja, dali su potpise na peticiju za opstanak Prekršajnog suda u Ogulinu. Peticija kao akt suprotstavljanja građana obećanoj problematici bila je uvažavana čak i u onim davnim vremenima o kojima smo govorili pa se nadam isto tako da ćemo imati razuma i u ovim svjetlijim vremenima. Ja pozivam sve vas zastupnike da glasate o ovom amandmanu, a posebice pozivam zastupnike sa karlovačkog područja. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Najvećim dijelom mislim ono što je meni jako važno da se malo više govori o zdravstvenim temama inače i o zdravstvu, ali kažem ovdje mislim da je najvažnije ovdje kada govorite o pitanju ljudskih prava meni je puno važnije pitanje prava djece u ovom trenutku, jer ovdje se obično radi o maloj djeci i to onima od rođenja zapravo pa do školske dobi za koje netko drugi preuzima odgovornost i zato je jako bitno da ovdje hrvatski zdravstveni sustav, da država zapravo vodi brigu upravo zbog toga da bi dobili sve ono što treba dobiti da bi tako bili najbolje zaštićeni. Evo tu bi se složio s vama naravno u onom dijelu kada bi bili sigurni da je posljedica koja je nastala znači sigurno uzrokovana cijepljenjem. Međutim, to je vrlo teško ustanoviti i ja mislim da to stručnjaci u zdravstvu pokušavaju, vještaci zapravo pokušavaju naravno ona da i ima takvih sigurno i tužbi, da pokušavaju naći vezu cijepljenja i nastale posljedice odnosno invaliditeta koji je nastao. I naravno da bi bilo logično ako je to uzrok da država obešteti takvu osobu.
Zahvaljujem. Mi smo još novi, učimo se. Ja se slažem sa gospodinom Vidovićem, on je mogao i više učiniti dok je bio u Odboru za branitelje. Posebno ova država mora voditi brigu o skrbi o Hrvatskim braniteljima jer da nije Hrvatskih branitelja vjerujem da danas ne bismo ovdje sjedili. Drago mi je da je kandidat za ministra branitelja istakao kao jedan od prioriteta registar izdajnika. Evo ja za razliku od vas mnogih sa tim se slažem i to ću podržati u svakom segmentu. Ali molio bi budućeg ministra branitelja da u taj registar branitelja na posebno mjesto stavi one, odnosno pardon izdajnika, na posebno mjesto stavi one izdajnike koji su 90. i 91. godine prodavali oružje i municiju i koji su za vrijeme rata švercali naftu neprijateljima. E to mislim, mislim da to najviše pažnje zaslužuje u tom registru izdajnika. Eto toliko.
Gospodine predsjedniče, gospodine akademiče. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razmotrio je na 17. sjednici koja je održana u 2 navrata, 9. i 16. studenog ove godine Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Statuta hrvatske akademije znanosti i umjetnosti koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio sukladno odredbi člana 6. stavka 3. Zakona o hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti predsjednik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti 14. listopada 2005. godine. Odbor je pitanje raspravio kao matično radno tijelo. Nakon obrazloženja predstavnika Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, zatim razmatranja mišljenja Vlade Republike Hrvatske od 3. studenoga 2005., te naknadnog očitovanja predstavnika Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa u raspravi došlo se do zaključka da se Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti ravnala opravdanim pravno-tehničkim razlozima kada je u članku 10. izmjena i dopuna predvidjela, odnosno uputila da će se pitanja izbora u znanstvena, suradnička i stručna zvanja regulirati posebnim pravilnikom, a ne neposredno statutom HAZU. Ostale primjedbe koje se mogu uputiti na predmetne izmjene statuta HAZU nisu takve naravi da bi sprječavali davanje ove potvrde, a odgovarajuće službe HAZU mogu ih prihvatiti kroz već predviđeni postupak tehničkih ispravaka. Dakle, nakon provedene rasprave donesen je jednoglasno zaključak, predlaže se Hrvatskom saboru da potvrdi izmjene i dopune Statuta Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti od 13. listopada godine 2005. Hvala.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Prošlo je točno 10 mjeseci od razornog potresa. Prvo smo čekali statičara, pa smo čekali crvenu naljepnicu, a potom i alternativni smještaj. Ništa od toga nismo dobili. Onda smo čekali da se izglasa Zakon o obnovi Zagreba, pa opet ništa, a cijelo to vrijeme molili smo sve gradske i državne službe da nam donesu kontejnere. Njih smo dobili nakon višemjesečnim moljakanja, ali ne one stambene već građevinske, bez sanitarnog čvora, bez tuša, bez namještaja, kutijicu. Kutijicu koja bi trebala biti naš novi dom. Sad skupljamo bezbroj dokumenata koji su potrebni za obnovu i čekamo najavljeni minus, 7 ispod nule koji sutra najavljuju prognostičari. Da, život u Zagrebu je uistinu lijep i obećavajući. To je priča jedne mlade obitelji sa Medvedskog brega. Ima takvih još podosta. Na jučerašnjem aktualnom satu pitala sam predsjednika Vlade da li će poslati Državnu reviziju u robne zalihe jer isti nisu pokazali spremnost niti su dorasli situaciji ni nakon potresa u Zagrebu niti nakon potresa u Petrinji. Mnogobrojne obitelji ostale su bez krova nad glavom. Njegov odgovor je išao u smjeru čuđenja. Što će Hrvatskoj skladište kontejnera. Ili nije shvatio pitanje ili se kao i obično postavio na svoj jedinstveni način kad mu se postave škakljiva pitanja. Ali ja bih danas ipak govorila o samačkim domaćinstvima koje je zahvatio ovaj strašni potres. Njima je uništeno i ono malo što su imali. Proučavajući tekst današnjeg prijedloga, nigdje nisam uočila da je Vlada ponudila dugoročno rješenje za samačka domaćinstva. Da li su kontejneri zadnje u čemu će ti ljudi boraviti? Ne zaslužuje li njihova starost neko dugotrajnije rješenje? Uskoro će godinu dana od potresa u Zagrebu, a kako sam na početku i navela, ljudi su i dalje u kontejnerima. Bojim se da će ista sudbina dočekati i samce u Sisačko-moslavačkoj županiji, ako se nešto hitno ne poduzme. Vlada nema plan niti dugotrajno kvalitetno rješenje za samačka domaćinstva, kako bi svoju starost mogli provesti dostojan
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, pred nama je još jedan zakon koji je zapravo obavezno usklađivanje sa prethodno donešenim propisima i u tom svjetlu naravno nemamo šta drugo, nego prihvatiti takav zakon. Radi se o povećanju broja državnih dužnosnika na račun državnih službenika, što naravno nije ni popularno ni pohvalno, ali eto, tako je već odlučeno pa i o tom ne trebamo danas razgovarati. Skrenuo bih pažnju samo na dva aspekta ovoga zakona. Jedan je, odnosno izmjena i dopuna Zakona o sudovima. Jedan je da državni, da je naziv tog državnog dužnosnika, njegovog mjesta, tajnik Vrhovnog suda, a imenuje ga predsjednik Vrhovnog suda, samostalno, uz pribavljeno mišljenje itd., ali dakle on ga imenuje osobno. Nekako se kroz tekst zakona dobije utisak da se ne radi o tajniku Vrhovnog suda, nego o tajniku predsjednika Vrhovnog suda, pa nešto u tom smislu bi trebalo promijeniti, ili formulaciju po kojem se taj tajnik Vrhovnog suda imenuje ili njegov naziv. Ono što je gospodin predsjednik Odbora za pravosuđe rekao, čini mi se isto tako da bi trebalo razmisliti ne o položaju čovjeka koji sada obnaša tu dužnost, koji je državni službenik, koji će naravno i dalje ostati državni službenik, pa neće čovjek ostati bez posla ako njegovo radno mjesto postaje dužnosničko, međutim, u slijedećoj izmjeni, osoba koja imenovanjem dolazi na mjesto državnog dužnosnika nakon što prestaje biti državni dužnosnik dobiva, hoćete to nazvati privilegijom ili zasluženom nagradom, mogućnost da postane državni službenik. Ne vidim tu nekakavu posebnu logiku. Naravno, u čitavoj stvri nije upitno da li se zakon mora donijeti, nije upitno da li će <PARTY> biti za njega. Bit će za njega, ali mislimo da bi bilo mnogo bolje da se pokušaju promijeniti ova dva aspekta zakona. Hvala.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Kregar vi ste me zapravo potaknuli u onom dijelu kada ste govorili o primjerima iz naših susjednih zemalja o tome koliku pažnju dakle imaju pučki pravobranitelji u nekim našim susjednim zemljama. I vaša ideja o tome da bi se možda i što ja apsolutno podržavam, ne bi uopće bilo loše da naša Hrvatska televizija ima jedne takve emisije. Ja samo tu dodajem da bi to ne samo za pučkog pravobranitelja nego i pravobraniteljicu za djecu, pravobraniteljicu za osobe sa invaliditetom i da bi naši mediji za istinu trebali konačno preuzeti odgovornost. Naši mediji se bave turskim sapunicama, naši mediji se bave aferama, naši mediji se bave skandalima i to je primjer koji pružaju naši mediji našim mladima. Dakle naši mladi ne mogu pročitati o ničemu pozitivnome, o nečemu lijepome, nešto što je netko uspio u životu nego uvijek čitaju i gledaju isključivo negativne, što gore to bolje bi se reklo. I zato za istinu podržavam tu vašu ideju i mislim da bi možda ovaj Visoki dom mogao na tome utjecati. Jer ako se prenosi proračun recimo cijeli dan na Hrvatskoj radioteleviziji onda se možda može prenositi izvješće naših pravobraniteljica.