EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, pa mislim da je neodgovorno od vas tvrditi da je mirovinski sustav održiv ako znamo da, zapravo danas imamo 80 000 umirovljenika više i 50 000 radnika manje u odnosu na recimo 10 godina prije. Mislim jednako tako da nije baš lijepo tvrditi da ovom mirovinskom reformom radite na povećanju mirovina i prava, a sami u slajd 27 vaše službene prezentacije kažete da će kumulativni pozitivni fiskalni efekti vladine reforme u razdoblju od 2019. do 2040. biti 101 milijarda kuna. pošteno je reći da ćete vi u ovih 20 godina zapravo našim hrvatskim umirovljenicima isplatiti 101 milijardu kuna manje, oštetit ćete ih zapravo za toliko. To je ono što ste vi napisali u vašoj službenoj prezentaciji koju ste predstavili u prostorijama vlade. Nažalost, možda bi naši umirovljenici pristali raditi duže kad biste im vi osigurali dostojne mirovine, međutim vaša mirovina svodi se na to radi dulje, primaj manje i u mirovini živi u siromaštvu.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani zamjeniče ministra Vukiću, poštovani članu Upravnog odbora Fonda Toliću. Da se vratim na ovaj naš Fond hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Jednostavno prihvaćanje ovog izvješća lagao bih samog sebe i hrvatske branitelje. Poslovanje fonda u 2014. godini bilo je negativno, prema tome logična je stvar da ga neću sigurno prihvatiti kao čovjek, kao hrvatski branitelj. Iz odgovornosti prema ljudima tj. hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji. Sve do onoga momenta kad dok napravimo strategiju upravljanja, ako postoji ili ne postoji, možda i postoji, ali ne znam za nju, a 16 godina u gradu Zagrebu se bavim populacijom hrvatskih branitelja. Upravljanje Fondom hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji i dok god ne budemo imenovali stručne ljude unutra, ekonomiste iz područja sektora Hrvatskih branitelja, a ne predstavnike, neka me krivo ne shvate ljudi koji možda vode neke udruge ili neke druge organizacije itd. Mislim da je to vrijeme sazrelo da konačno sjednu ljudi i da podnesu izvješće, tj. hrvatskoj Vladi, premijeru budućem, hoće ga biti, valjda će ga biti i Hrvatskom državnom Saboru tj. Odboru za veterane. Zašto? Zato što nalaže logika stvari da vjerojatno da je tako bilo do sada da Fond hrvatskih branitelja ne bi zaživio ovaj veliki minus koji je danas. Mislim da hrvatski branitelji to zaslužuju da im se transparentno objasni od bilo koga, koje strane ili ministarstva ili Vlade Republike Hrvatske da konačno ih upozna što se trenutno nalazi u Fondu hrvatskih branitelja i kakvi su daljnji planovi oplemenjivanja, ja uvijek kažem oplemenjivanja, tj. dotoka, priliva sredstava i odakle i da se vrati na svoju prvobitnu poziciju da hrvatski fond, Fond hrvatskih branitelja posluje rekao bih pozitivno. Nisam neki ekonomski stručnjak, ali kažem logika stvari nalaže da doista moramo se pozabaviti ovom temom i donijet Strategiju o upravljanju fondom i imenovati ponavljam još jednom ljude
Poštovani potpredsjedniče, gospodine zastupniče čini mi se da ste u svom izlaganju rekli da ravnopravnosti nema. Možda iz konteksta, ali ja bih rekao da je ima. Recimo na primjer imam slučaj gdje mi je došla stranka, muškarac kojega žena učestalo tuče i on ima sve zakonska ravnopravna prava kao i kad muškarac tuče ženu. Ali kad on ta prava koristi, onda kad dođe policija i kad treba pravit prijavu onda mu se smije kako on to sebi dozvoli. To je prvi slučaj. Ravnopravnost postoji, sva zakonska prava su poštovana. Imam drugi slučaj kao primjer gdje također postoji ravnopravnosti u zakonskoj proceduri gdje muškarci koji zbog propalog braka uvijek djeca pripadnu supruzi, majci. Ali postoji puno slučajeva u Hrvatskoj gdje te majke zbog nekih raznih razloga unutar svoje bračne svađe i sveg ostalog po nekoliko godina pa čak i sedam, osam godina se ta ravnopravnost da očevi mogu viđati svoju djecu ne provodi. Ali ravnopravnost postoji. Sve je to u zakonskim okvirima i kod muškaraca i kod žena i na neki drugi način, samo je pitanje kako se ti zakoni provode.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospođo zamjenice sa suradnikom, kolegice i kolege. Zakon o savjetima mladih je dokument koji određuje svrhu i smisao savjeta mladih te je temeljni dokument njihovog djelovanja. Kao što znamo zakon je na snazi već 6 godina ali unatoč tome savjeti mladih nisu ni osnovani u svim županijama, gradovima i općinama. Nedugo je izašlo jedno istraživanje GONG-a prema kojim je utvrđeno da su savjeti mladih aktivni, odnosno konstituirani u skladu zakonom i da su održali po barem jednu sjednicu u 90% županija, 70% gradova i 29% općina. Od tog broja svega je nešto više od polovice savjeta mladih imalo neki oblik komunikacije sa predstavničkim tijelom a tek 27% predstavničkih tijela tražilo je očitovanje od savjeta mladih o pitanjima iz njihovog djelokruga rada. Tu se je naravno najčešće radilo o raspravi o prihvaćanju plana aktivnosti savjeta mladih u prethodnoj odnosno nadolazećoj godini. S obzirom na zakonsku obavezu osnivanja savjeta mladih nizak postotak aktivnih savjeta upućuje na manjkavu provedbu zakona dok nezainteresiranost mladih da se kandidiraju u ova tijela upućuju na njihovu nedovoljnu informiranost o instrumentima kojima mogu ostvariti veći utjecaj na procese donošenja odluka o svojim zajednicama. Analiza je također pokazala da je tek 42,9% savjeta mladih predložilo točku dnevnog reda za sjednicu predstavničkog tijela u posljednjih godinu dana dok njih 57% nije iskoristilo tu mogućnost. Iako su se predložene točke dnevnog reda najčešće odnosile na rad samog savjeta ali … i prijedlozi koji su se odnosili na druga relevantna pitanja poput regulacije gradskog prometa, povećanja iznosa gradskih stipendija te pitanja stambenog zbrinjavanja mladih. Konačno, jedan od pozitivnih nalaza koje je pokazalo to istraživanje ukazuje na relativno često sudjelovanje Savjeta mladih grada Križevaca gdje su mladi bili pozvani na sve sastanke. Novosti koje donosi Zakon o kojem danas raspravljamo ne zadovoljava u potpunosti interese mladih.
Gospodine predsjedniče, gospođo ministrice, kolegice i kolege. Klub samostalne demokratske srpske stranke je primio na znanje i pozdravlja ovu vladinu strategiju reforme pravosudnog sustava. U njoj je pravilno notirano niz aktuelnih slabosti pravosuđa u Hrvatskoj koje treba ova strategija da ispravi i da otkloni. Ipak želimo upozoriti na neke sporne momente, a na koje je djelimično ukazao i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Pod 1. mislimo da je bitno naglasiti da jedan od temelja reforme pravosudnog sustava u Republici Hrvatskoj je racionalizacija i reorganizacija sudskog aparata koja ovdje vidimo predviđa spajanje nekih općinskih i prekršajnih sudova pa nekih i ukidanje. Za pohvaliti je ako će ta smanjivanja značiti brži i bolji pristup pravu, efikasnije sudovanje i materijalnu racionalizaciju. No bojimo se da bi ona mogla značiti i bitnu redukciju prava. Po izvještajima domaćih i međunarodnih organizacija a i po našim uvidima stanovništvo na područjima od posebne državne skrbi, povratnici i doseljenici i sada imaju bitno otežan pristup sudovima. Sudovi su udaljeni od mjesta stanovanja, a nema dostupnog i urednog javnog prijevoza. U određenom smislu lokalne će zajednice, misli se znači na općinske sudove ovime izgubiti neke elemente funkcionalnosti. Potrebno je osigurati da kriteriji racionalizacije budu isključivo stručni a ne politički. Do sada je nažalost bilo takvih intervencija, a i sada ima takvih naznaka. Na primjer izbor sudaca u Vojniću, a sada je moguće i ukidanje suda u Vojniću. Pri racionalizaciji je potrebno voditi računa o razlikama u razvijenosti i gustoći naseljenosti koje jako variraju u pojedinim dijelovima Hrvatske. Naročito bi mogli biti ugroženi otoci i područja od posebne državne skrbi što je bitno u ovoj strategiji da se uzme u obzir. Pod dva, Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina svojim člankom 22. određuje da nacionalne manjine participiraju u pravosudnim tijelima zavisno od svoje brojnosti. Nažalost, ova se odredba
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine glavni tajniče, ja sam baš suprotno mislio da će ovo biti presedan i da će upravo na Šibeniku da pomognemo skinuti Šibeniku onu antitezu da je pobjednik u ratu i gubitnik u miru i da ćemo mu sada na ovaj način dati, a ja ću sada obrazložiti i zbog čega bi trebalo odobriti ovaj vrlo mali iznos sredstava. Naime poznato je da je tradicija športa u Šibeniku duga posebno tradicija vaterpola. On je dao čitav niz vrhunskih i istaknutih vaterpolisti, iznjedrio je čitav niz generacija koji su se bavili vaterpolom, ali nažalost nikad nije imalo one uvjete koji se držu optimalni, koji se držu kvalitetnim, a i sa aspekta da je Šibenik turistički centar i da treba imati zatvoreni bazen. Upravo stoga gradska vlast je u 2003. 1. 9. donijela Odluku o izgradnji zatvorenog športskog bazena na Crnici i to je dio razgrađene tvornice TEF, jedne od najvrijednije pozicije u gradu Šibeniku koja bi sa ovim bazenom dobila jedno novo svojstvo, jednu novu sportsku dimenziju, ali ne samo nju nego i turističku i upravo je od strane grada, znači ono što je glavni tajnik kazao osigurano 20 milijuna i 559 tisuća kuna znači glavnina iznosa, no nažalost zbog kako se često događa upravo kad se rade takvi objekti javnih namjena dolazi do toga da je potrebno osigurati i dodatne, dodatna sredstva koja uistinu nisu velika i iznose svega 3 milijuna i 950 tisuća. Znači sredstva koja su na neki način u odnosu na ukupna sredstva minorna i mislim da bi država trebala pokazati jednu širinu i jednu podršku ne samo gradu Šibeniku nego i ideji koja je sportska, koja je, koja treba biti i koja vjerujem da je iznad politike. Upravo zato i zbog grada Šibenika i zbog športa i zbog svih nas prinuđen sam da tražim glasovanje. Ja u potpunosti razumijem način na koji odbijate da se ovaj amandman prihvati. Motiv da se subvencionira športska dvorana je motiv za koji se postoje elementi i u novom načinu financiranja koje je decentralizirano, ali koje može na određeni način subve
Hvala potpredsjedniče. Ministrice, oko ovih čestih kritika da se Vlada skriva iza nekih europskih direktiva, možda jedna tehnička ali čini mi se važna napomena da su te europske direktive jedan zakonodavni akt, dakle nisu neke sugestije, nema tu naravno kada se donosi zakon ovdje, može se unutar određenih parametara izabrati kojim putem ali već su ti parametri zadani i oni su prošli jednu demokratsku proceduru, dakle izglasao ih je i Europski parlament, mogao je i nacionalni parlament, dakle Hrvatski sabor i sudjelovat u tom, ono što se ne može jest ne mariti za ono što se događa u europskim institucijama, donosi se takav jedan akt i onda se kaže, e Vlada se skriva iza toga a imali smo priliku sudjelovati i oblikovati i mi taj akt, mogao se naravno i tijekom tog procesa javiti i Hrvatski sabor ako je to htio.
Gospodine dopredsjedniče, ravnatelju Nazor, državni tajniče, kolegice i kolege U izvješću Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora naglašeno je kako izvješće Memorijalnog-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2016. godinu temeljito i sveobuhvatno. Takva ocjena se temelji na činjenici kako Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata nije samo arhivska ustanova, specijalizirani arhiv već i znanstvena ustanova koja na temelju gradiva iz Domovinskog rata interpretira kroz znanstvene radove i studije Domovinski rat na području RH i BiH-a. Važno je istaknuti da je Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata u Hrvatskoj utemeljen 2005. godine, dakle 13 godina nakon što su slične ustanove utemeljili drugi narodi na području bivše Jugoslavije. U Beogradu postoje tri slične ustanove koje rade od 1992. godine i u BiH-u u Banja Luci, Republički centar za istraživanje rata, ratnih zločina i nestalih lica Republike Srpske i u Sarajevu, Bošnjački institut za istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava. Ono što želim naglasiti a što se navodi i u izvješću Hrvatskog memorijalnog-dokumentacijskog centra Domovinskog rata je činjenica da ovdje u centru u Zagrebu je 18 zaposlenih, postoji Hrvatski dokumentacijski centar Domovinskog rata u BiH-u utemeljen 2013. sa 4 uposlenih, u Banja Luci i u Sarajevu radi preko 40 uposlenih pojedinačno u obje ove spomenute ustanove. To govori, a takva je i ocjena Ministarstva kulture da je važno ovoga kašnjenja i zbog činjenice da je Domovinski rat, njegovi uzroci, karakteristike i posljedice nešto što je potpuno opravdano razlogom sporenja među narodima na području bivše Jugoslavije, to će tako ostati, da je potrebno ozbiljnije prići istraživanju Domovinskog rata u BiH-u, to podrazumijeva dakle, kadrove znanstvene i sve druge koji mogu realizirati takvu jednu ambiciju. Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata u Hrvatskoj nije samo uspješna državna ustanova, on je svojim rado
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Evo puno toga je gospodin Stazić netočno izjavio. Ja bih se skoncentrirala samo na jedan njegov navod, gdje kaže da je glavnina sredstava iz Raba uložena u Lopar. To je potpuno netočno. Zato što je 80% svih sredstava koja su uložena u Lopar išlo iz državnog proračuna, a ne iz jedinice lokalne samouprave. A da je tome tako, potvrđuje inicijativa građana Lopara da se izdvoje iz općine Rab, jer da su bili toliko zadovoljni, onda ne bi tražili svoju jedinicu lokalne samouprave. Hvala.
Hvala vam gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i koleg poštovani ministre, dozvolite mi da ja vrlo kratko kažem par misli o ovom prijedlogu zakona iako ću vjerojatno ponoviit dobar dio rasprava ne samo u ime klubova nego i pojedinačno. Naime nakon rasprave o državnom proračunu za 2004. godinu, iz Ministarstva kulture i Vlade prije se doista mogla očekivati jedna uredba o promjeni kriterija za dodjelu financijskih sredstava za pojedne programe i javne potrebe u kulturu nego ovaj prijedlog i to kkonačni prijedlog zakona o kulturim vijećima dakle moglo se očekivati i zaključiti da je zapravo rad kulturnih vijeća za razliku od kriterija po kojima su ta kulturna vijeća i radila u najmanju ruku bio ipak korektan i transparetan, ako već ne i bezprijekoran. Stoga mislim da je važno osvrnuti se također i na vrlo kratku povijest nacionalnih kulturih vijeća, dakle vijeća koje vlada imenovala na prijedlog ministar nakon javnog poziva kulturnim insititucijama i udrugama te umjetnicima i pojedinicima koji rede u sektoru kulture. Pri tome sklona sam vjerovati da su institcije i udruge zapravo malo marile jesu li njihovi prijedlozi politički više ili manje skloni tadašnjoj vladi i ministru. U situaciji kada su svi navedeni dobili priliku autonomno odlučivati o proračunskim sredstvima namjenjenima sektoru kulture. Sklona sam vjerovati da su svi ti prijedlozi zapravo bili stručna mišljenja, stručna rješenja, a izabrani članovi vijeća one osobe koje su doista mogle meritorno odlučivati o kulturnim programima po pojedinim djelatnostima. Pa ipak umjesto modifikacije za dodjelu p roračunskog novca programima u kulturu i nakon dvogodišnjeg rada vijeća kada su ta vijeća mogla i sadržajno mogla mnogo toga reći na temelju svoga iskustva Vlada RH i Ministartsvu kulture predlažu modifikaciju kulturih vijeća o čijem radu smatram da ipak nije bilo prevelikih polemičnih pojmova u javnosti.Umjesto sedmero članova u vijećima će sjediti petero članova čime se dokida kontinutite rada. Onima kojim
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Kolega Lučin, evo baš ste mi uzeli misao, to je upravo ono što sam ja htjela reći, a evo ponovit ću možda na malo drukčiji način. Kolegice Sumrak fino se rekli, lijepa vam je bila rasprava, vrlo konstruktivna. Pohvalili ste Vladu i tu jednu toplu suradnju između Vlade i pravobraniteljstva, o jednom razumijevanju obostranom, o velikoj potpori koju je Vlada na čelu s gospođom Kosor dala pravobraniteljici, pravobraniteljstvu. Međutim ta lijepa, slatkorječiva priča staje u petak u podne kada će biti glasanje i kada ćete vi i vaš klub zastupnika dići ruku za ukidanje ovog pravobraniteljstva, točnije kako vi želite reći pripajanju ovog pravobraniteljstva pučkom pravobranitelju. Evo ja imam napismeno šta je gospođa pravobraniteljica za osobe s invaliditetom rekla o tome pripajanju. Kaže sljedeće: "Poštovani, Ured pravobraniteljice za osoba s invaliditetom i dalje stoji na stanovištu i zagovara samostalnost institucija pravobranitelja za osobe s invaliditetom te se protivimo bilo kakvom pripajanju Uredu pučkog pravobranitelja iz jednostavnog razloga što to nije u interesu osoba s invaliditetom." To je ova gospođa dole rekla, ona valjda zna svoj posao i zna šta radi. Koliko ju uvažavate i nju i pravobraniteljstvo govori to da zapravo niste uopće poslušali argumente zbog čega dolazi do pripajanja. Niste poslušali nijednog pravobranitelja, ne samo pravobraniteljicu za osobe s invaliditetom. I druga stvar što sam htjela reagirati, u svojoj raspravi ste rekli jednu nečuvenu rečenicu što zapravo nisam mogla vjerovat da sam čula jer su mi kolegice iza mene rekle da ste to rekli. Rekli ste sljedeće: imamo puno prijatelja i prijateljica koji su osobe s invaliditetom i njima pristupam kao ljudskim bićima. … Pa šta im trebate pristupati kao Marsovcima, kao životinjama? Pa to jesu ljudska bića, to je… … Zahvaljujem.
hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Ovo što smo čuli od kolege Bunjca ali i od prethodnih govornika dobro je konstatirano da imamo na neki način jednu nedovoljnu vidljivost i Hrvatskoga sabora, nedovoljnu učinkovitost nažalost i ovoga odbora. A zašto je to tako? Zato što imamo izborno zakonodavstvo koje nam omogućava da postoji dovoljno prisan kontakt između birača i nas koji smo izabrani u Hrvatski sabor. Zbog samo izbornog zakonodavstva, bilo bi dobro to je kolega Ronko u pravu, da to promijenimo da nađemo jedan konsenzus u ovom sazivu, da to promijenimo da bude izraženiji kontakt između onih koji nas biraju i nas koji svoje građane u Hrvatskome saboru. Na taj način bismo mogli i bolje braniti njihove želje, njihova prava, njihove zahtjeve. Druga stvar koja je vrlo važna, a to nije u skladu sa duhom vremena jer trenutno prevladava populizam pa i u Hrvatskoj a to je opremljenost saborskih zastupnika. Na ovaj način oni ne mogu dovoljno efikasno djelovati. Kada pogledate, a to znamo jako dobro posao one kolege među nama koji su duže u Hrvatskome saboru, kolege u drugim parlamentima u demokracijama koje imaju dužu tradiciju su bolje opremljeni, imaju svoje urede u izbornim jedinicama pa i u Hrvatskome saboru bez obzira na funkciju koju imaju ali nemaju u Hrvatskome saboru jeli ili u parlamentu nacionalnome i na taj način mogu onda zastupati interes svojih građana efikasno i netko može pomagati. Na ovaj način mi ne možemo ništa drugo nego putem televizije, malo populistički nastupiti pa dobiti pozornost. Hvala lijepa gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepa. Pa evo na dio pitanja odnosno replike je već odgovorio kolega Bačić, ali evo poštovanoj zastupnici Ingrid Antičević Marinović repliciram zbog evo izjave i pokušaja praktički zloupotrebe ove točke dnevnog reda radi kadroviranja, dakle i općenito izjava da neće dopustiti promjene u vodstvu bilo koje tvrtke. Uvažena zastupnice, poznat je način izbora kadrova na dužnosti ravnatelja javnih ustanova. Ja vas samo podsjećam prije četiri godine ovdje imali dopis vaša vlast je odmah po preuzimanju posla svim upravama javnih poduzeća u Republici Hrvatskoj svim članovima nadzornih odbora dopis sa zahtjevom jednom jedinom točkom pozivom na članak 6. i članak 7. o primopredaji vlasti molimo postupite u skladu sa Zakonom o primopredaji vlasti. Ja vas pitam zašto to pravo danas ne dopuštate ovoj vlasti ili mislite vi kad ste smjenjivali, vi kad ste mijenjali da ova vlast na to isto nema pravo. Naravno da će se gledati rezultati, naravno da će se to ocjenjivati i onaj tko ima zapažene rezultate ova vlast će voditi o tome računa. Međutim, shvatite konačno da ste vi oporba, a da smo mi vlast i pustite vlast da radi svoj posao. Hvala.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Danas raspravljamo o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“ koji je <PARTY> dostavila Vlada RH aktom od 3. lipnja 2022.. Ovim izmjenama usklađuje se aktualni zakon s odredbama Zakona o zakladama koji je stupio na snagu 1. ožujka 2019., usklađivanje nije sporno i potrebno je, ali se nameće pitanje postoji li i koji opravdani razlog da to potrebno usklađivanje nije ostvareno već ranije neposredno nakon donošenja zakonskih propisa već se to čini danas sa odmakom od više od 3.g.. Zaklada „Hrvatska za djecu“ neprofitna je organizacija koju je 2008. osnovala RH, dok osnivačka prava i obveze u njezino ime ostvaruje Vlada RH. Zakladom upravlja Upravni odbor zaklade kojeg imenuje vlada na prijedlog ministarstava i radnih tijela <PARTY>. Mandat članova Upravnog odbora zaklade traje 4.g. s pravom ponovnog izbora. Upravni odbor zaklade na temelju javnog natječaja imenuje upravitelja zaklade koji zastupa i vodi poslove zaklade, a time i surađuje s pravnim osobama iz privatnog sektora radi mogućnosti financiranja zaklade putem donacija. U odnosu na tekst prijedloga zakona koji je prošao prvo čitanje u tekstu konačnog prijedloga zakona u čl. 4. dodana je izmjena čl. 10. st. 6. Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“ kojom je sklapanje ugovora o radu osobe imenovane za upravitelja zaklade na neodređeno vrijeme zamijenjeno u određeno vrijeme budući se radi o radnom mjestu vezanom uz mandat. Zakonom o Zakladi „Hrvatska za djecu“ uređuju se načini i uvjeti rada Zaklade „Hrvatska za djecu“, osnovna imovina, te način i izvori financiranja. Rad zaklade je javan. Zaklada je obvezna javnosti i sredstvima javnog priopćavanja davati informacije o obavljanju poslova iz svoje djelatnosti. Rad zaklade primarno se financira iz prihoda koje država ostvari od igara na sreću, te prihoda od imovine, donacija i drugih prihoda. Prema podacima za 2021. ukupni prihodi kojima je zaklada
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče Salapić, cijenjene kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju izmjene i dopune članka 8. Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda vezano za oružje koje koristi mikrobiološke ili druge biološke agense ili toksine vezano za oružje kojega je poglaviti učinak ranjavanje fragmentima koji se u ljudskome tijelu ne mogu otkriti rengenskim zrakama i vezano za izmjene i dopune članka 8. Rimskoga statuta Međunarodnog kaznenoga suda za lasersko oružje koje osljepljuje i izmjene i dopune članka 8. Rimskoga statuta Međunarodnog kaznenog suda vezano za namjerno pribjegavanje izgladnjavanju civila. O samome sadržaju Konačnog prijedloga zakona ovoga zakona koji je pred nama zaista je iscrpno i sve rekao državni tajnik, pa se ne bi imalo smisla ponavljati. Možda samo da se prisjetimo nekih stvari. Međunarodni kazneni sud sa sjedištem u Den Haagu utemeljen je Rimskim statutom Međunarodnoga kaznenoga suda koji je usvojen na Diplomatskoj konferenciji Ujedinjenih naroda o osnivanju Međunarodnoga kaznenoga suda 17. srpnja 1998. godine. Republika Hrvatska koja je aktivno sudjelovala u radu Diplomatske konferencije potpisala je Rimski statut već 12. listopada iste 1998. godine. Zakon o potvrđivanju Rimskoga statuta Međunarodnoga kaznenoga suda Hrvatski sabor donio je 28. ožujka 2001. godine čime se Republika Hrvatska svrstala u krug izvornih stranaka Rimskoga statuta za koje je on stupio na snagu 1. srpnja 2002. godine. Na dan 9. veljače 2021. godine ukupno je, su stranke Rimskoga statuta 123 države. Republika Hrvatska stranka je Sporazuma o povlasticama i imunitetima Međunarodnoga kaznenoga suda u skladu s kojim države stranke navedenog sporazuma Međunarodnom kaznenom sudu priznaju međunarodnu pravnu osobnost i pravnu sposobnost koja mu je nužna za obavljanje njegovih dužnosti i ispunjenje njegove svrhe te prihvaćaju da