EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolege i kolegice. Zakon o uzgoju domaćih životinja Hrvatski sabor donio je 2018. g. a primjenjuje se od 1. siječnja 2019. godine. Osnovni cilj ovog zakona je osiguranje učinkovite provedbe uzgojnih programa, unaprjeđenje uzgoja i proizvodnje domaćih životinja u RH. Ovaj zakon uređuje uzgoj goveda, svinja, ovaca, koza, kopitara, peradi i sive pčele. Činjenica je da bez uzgoja domaćih životinja nema kvalitetne i zdrave domaće hrane, da uzgoj domaćih životinja u ekonomskom i socijalnom pogledu ima stratešku važnost za poljoprivredu RH i doprinosi očuvanju prirode i kulturne baštine. U ruralnim područjima uzgoj domaćih životinja je izvorni prohod poljoprivrednoj zajednici ili domaćinstvu. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o uzgoju domaćih životinja o kojima danas raspravljamo, želimo još više unaprijediti područje pčelarstva kroz uzgoj sive pčele koja je naša izvorna odnosno lokalna pasmina. Svrha ovih izmjena i dopuna je osigurati pravnu osnovu za definiranje uvjeta uzgoj i zaštite izvorne sive pčele donošenjem pravilnika, omogućiti priznatom uzgojnom udruženju, uvođenje registra uzgajivača matica, budući već određuju uvjete upisa u registar te regulirati operativnu provedbu poslova pašnog reda odnosno način gospodarenja pčelinjim pašama koje do sada nije bilo propisano u ovom važećem zakonu. Naglasila bi da na području općine gdje živim sve više mladih i malih OPG-a bave se pčelarstvom i smatram da će im i ove izmjene i dopune, pridonijeti njihovom radu i proizvodnji meda i drugih pčelinjih proizvoda. I još bih napomenula da je slavonski med zaštićen, autohtoni hrvatski prehrambeni proizvod. Hvala. Znači neposredna korist je zaštita zdravlja, očuvanje zdravlja. Vezano za ovu vrstu znači gdje se proizvodi med znači za lipu, suncokret, uljanu repicu, kesten itd. kojeg ima dosta na području znači Slavonije. Evo znači kroz tu biljnu vrstu je došlo i do ove proizvodnje meda.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Sanja, slušajući vašu raspravu malo me potaknulo, neki dan sam vidjela da ste položili kamen temeljac za izgradnju kuće Halubajskog zvončara, projekta koji se financira iz Europskog fonda za regionalni razvoj u okviru operativnog programa konkurentnosti i kohezije u vrijednosti od oko 8 milijuna kuna. I to je jedan od niz projekata koje provode JLS-ovi, ali ne u Slavoniji i Baranji, ne u utvrdama <PARTY>-a, već u općini Viškovo i u Primorsko-goranskoj županiji. Pa vas molim da mi kažete draga kolegice da li vam je taj projekt važan, koliko vam je važan i da li očekujete nova zapošljavanja kad realizirate i zadnje projekte? Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi predstavnici Vlade RH, poštovane kolegice i kolege zastupnici, Nacionalni plan oporavka i otpornosti koji nam je ovdje u ovom sažetom obliku i na jedan dosta općenit način predstavljen, po svemu sudeći biti će još jedna u nizu propuštenih prilika da se u Hrvatskoj napokon napravi strateški zaokret i potakne gospodarski rast i razvoj. Ne želim pesimist niti žalosna sova, ali vidimo već iz činjenice što je kompletan proces izrade NPO-a bio netransparentan i što u taj proces nije uključena stručna javnost. Ukoliko se uistinu želi doći do kvalitetnih rješenja koja će biti temelj za gospodarski oporavak, tada treba imati i više sluha i uvažavanja za stručnjake i za same gospodarstvenike. A i sam premijer je jutros reko da želi postići širi društveni konsenzus a ne da se planovi oporavka Hrvatske rade u uskim političkim krugovima i prilagođavaju političkim potrebama vladajućih. Potrebne su nam mjere koje će imati reformske i inovacijske kapacitete a to je moguće isključivo ukoliko se uključe svi zainteresirani. Po onome što smo unatrag zadnjih tjedana imali prilike čuti od vladajućih, očito je da će država nastojati za sebe ugrabiti što veći dio kolača dok će poduzetnicima odnosno privatnom sektoru ostaviti nedovoljna sredstva za ozbiljniji oporavak hrvatske ekonomije. Brojka od 54% koja se spominje za gospodarstvo je klasična manipulacija podacima jer je očito da se većina tih sredstava odnosi na javni sektor odnosno infrastrukturne projekte koji nisu realizirani iz prijašnjih fondova i kasnimo u svemu. Naime, to što smo izgradili infrastrukturu ne znači da će se gospodarstvo razviti. Vidimo da u Hrvatskoj u nekim regijama, unatoč nedostatku željeznica i autocesta, to ne utječe na stupanj razvijenosti ekonomske razine. Konkretnije, Istra je pravi primjer gdje je država zapostavljala ulaganje u infrastrukturu no ipak smo našli način da bude gospodarski najrazvijenija regija. S druge strane, u pojedine regije se ulagalo i grad
Uvaženi gospodine predsjedniče, potpredsjednice Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Zasigurno postavljanje zahtjeva i želja za raspravom u ovom najvišem Domu, vezano uz povjerenje prema onima koje smo mi ovdje birali je i legitimno i demokratski i dio rasprave koji je ovdje bio vođen mogu podržati koji govori u tom pravcu da kada se svijet, a mi nismo otok, mi smo dio toga svijeta nalazi pred određenim problemima, teškoćama koji će imati dugoročne posljedice da onda dobro i potrebno da i mi takvu raspravu otvorimo, da se međusobno čujemo i da svi zajedno tražimo rješenja. Pitanje povjerenja Vladi, ovoj sadašnjoj Vladi, znam da će se reći da je postavljeno pitanje odgovornosti i povjerenja premijeru, ali on je kapetan te momčadi. I ako se postavlja pitanje kapetanu, onda se po meni postavlja i po Klubu <PARTY>-a, pitanje cijeloj toj momčadi. Ja bih htio da što je moguće više svoju raspravu a i drago mi je jer u mnogim segmentima ona je i tolerantna i ide u tom pravcu da što više govorimo o onome gdje smo mi danas, koji su problemi i teškoće, koja se rješenja nude i što nas sutra očekuje. Što nas očekuje i što mi očekujemo od premijera i Vlade. Što građani Hrvatske očekuju od nas, u kom pravcu i kakove i poruke slati i poteze vući da bi njihova po onom prvom pitanju to je pitanje sigurnosti da bi njihova sigurnost bila veća. I to kako ona sigurnost koja je zasigurno u značajnom dijelu bila i povod za traženje ovakove rasprave to je osobna sigurnost, sigurnost građana na ulici, u njegovom domu, u njegovom okruženju gdje živi, gdje boravi, kuda se kreće, sigurnost njega i njegove djece. Ali sigurno je da ovakova rasprava ne može izbjeći i ona, i nije izbjegla i ne izbjegava i pitanje onih drugih sigurnosti. Što je sa radnom sigurnošću? Sigurnošću posla, primanja plaće? Sigurnost egzistencije u obitelji? Što je to i na koji način se vuku mjere, potezi i gdje smo mi danas kada je riječ u i u ukupnoj nacionalnoj sigurnosti? I kada o tome govorim samo da se podsjeti
Hvala lijepo, potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Državni tajniče, cijenjene kolegice i kolege zastupnici. Ovaj Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti kojim se utvrđuju zarazne bolesti čije sprečavanje i suzbijanje je u interesu Republike Hrvatske, kao i mjere koje se provode da bi se zaštitilo kućanstvo usklađene su sa europskim zakonodavstvom još 2007. godine. Međutim, novele koje smo imali u 2008. godini nisu bile u potpunosti izvršene pa i evo ovaj dio uz ovaj dio oko gradonačelnika se također usaglašava. Međutim, donošenje dosadašnjih izmjena, a posebno novog Zakona o sanitarnoj inspekciji koja je potpala pod Ministarstvo zdravstva od 1.1.2009. donosi i potrebu promjena u navedenom zakonu jer sanitarna inspekcija je jedna od službi koja je brana pojavama, ali i širenjima ovih zaraznih bolesti. Provođenje higijene i rad u higijenskim uvjetima osnova je kako očuvati zdravlje i spriječiti bolest kod pučanstva. Također i sanitarnim nadzorom i postupcima sanitacije uklanjat ćemo mikroorganizme sa pribora i površina u objektima gdje bi njegova prisutnost bila opasnost za širenje zaraznih bolesti uslijed moguće kontaminacije tih površina, pribora, ruku ljudi koji rade na takvim mjestima i sl. Članak 18.a vidimo kojim se obavijest o postojanju zaraze koja je na vrijeme dijagnosticirana, na vrijeme je treba i odaslati, obavijestiti i sve meritorne institucije jer to je jedan od osnovnih preduvjeta da se na vrijeme ta zaraza lokalizira i suzbija. Mislim da je upravo zbog toga i bitno da i ovaj članak se usvoji kao takav. Međutim, još važnije je od toga dijela provođenja sanitarnog nadzora i kontrola mikrobiološke čistoće površina, postrojenja, opreme, uređaja, pribora, prijevoznih sredstava i ruku osoba koje rade u tim objektima. Postavlja se pitanje najobičnije, zašto je to važno. Pa zato što je broj mikroorganizama na navedenim predmetima i rukama ovisi o održavanju higijenskih uvjeta. Upravo ti higijenski uvjeti, posebno se to odnosi na čistoću ruku jer znamo da
Evo replicirala bih kolegi na uvodnom dijelu rasprave, spominjali ste 200 tisuća zahtjeva koje sam ja u svojoj raspravi spomenula. Naravno da svih tih 200 tisuća zahtjeva izračunali ste već računicu koliko će to povećati prihode od turizma. Pa naravno da svi ti zahtjevi nisu motivirani namjerom da se ti objekti stave na turističko tržište i niti će to toliko povećati prihode od turizma. Govori se o najavljenih nekoliko, to sam isto spomenula 500 zahtjeva u Zadru, 700 zahtjeva u Splitu, sigurno će taj broj biti puno veći ali naravno da se ne radi od svih 200 tisuća zahtjeva.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege, dakle ovaj zakon o kojem sad govorimo je inicijalno u svojoj osnovi stupio na snagu 9. srpnja 2008. i do sada je 6 puta mijenjan i dopunjavan. Evo, čak i kolegica iz vladajuće opcije kaže da ga zaista treba doraditi i promijeniti i osuvremeniti. Jasno piše u uvodnom dijelu ovog, ovih dopuna zakona da je svrha rodiljnih i roditeljskih potpora pa tako i roditeljskog dopusta omogućavanje njege i brige o djetetu, podizanje djeteta, zaštita materinstva, ravnopravna podjela prava i obveza skrbi između oba roditelja i usklađenje obiteljskog i poslovnog života. Činjenica je da ove izmjene donosimo prilično kasno, dakle moramo sve to skupa do 1. kolovoza riješiti i da se išlo u minimalne izmjene zakona kako bi se uskladili s Direktivom o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, ali u svakom slučaju treba raditi na tome da se brojne stvari koje smo čuli u dosadašnjoj raspravi stave u nove izmjene zakona, ne znam kad ide, valjda na jesen ili kad je već plan. Slijedeća stvar, dobro je naravno da rastu roditeljske naknade sa 5.654 na 7.500 kuna, također govorimo o očinskom dopustu koji će sigurno imati pozitivnu, pozitivan učinak i razinu uključenosti očeva u odgoj djeteta. Međutim, već smo govorili da treba riješiti što prije povećanje naknada … za njegu djeteta sa težim smetnjama u razvoju, to je i premijer obećao, ali evo u ovom zakonu to nismo dočekali. Također je veliki problem stvarno niska naknada za roditelje blizanaca, trećeg i svakog slijedećeg djeteta koji koriste dopust do 3.g. živote, podsjećam 2.328 kuna. Mi se moramo voditi primjerima drugih zemalja, ali onih koji su bolji od nas i koji su išli na još veću zaštitu odnosno pogodovanje glede rodiljnog dopusta, pa recimo Danska 14 dana 100%-tni iznos, Finska 54 dana, Francuska 89 eura po danu najveći iznos, Italija je ko i mi 10 dana 100%-tni iznos, Poljska 14 dana također u potpunosti plaćeno, Španjolska
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Hrvatske vlade sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Moje je pitanje biti će upućeno ministru unutarnjih poslova, gospodinu Davoru Božinoviću. Pratimo ulaganja i u tehniku i u opremu, kada su u pitanju policajci, naravno radi kvalitetnijeg i boljeg rada i sigurnosti građana. Ali, ono što smatram isto bitnom, pratim cjelokupni taj rad, kao i bivši djelatnik Ministarstva unutarnjih poslova, mislim da je bitno ulaganje i u samu infrastrukturu u prostre i prostorije koje koriste policajci, pa evo, imam i jedno pitanje i za vas. Kakvo ste stanje zatekli u Ministarstvu unutarnjih poslova, po pitanju objekata koje koristi policija, imate li definiran dugoročni plan unapređenje uvjeta rada policije, kao i podizanje razine pružanja usluge građanima i aktivnosti značajnijeg ulaganja u kapitalne objekte u smislu obnove ili primjene policijskih prostora po pitanju upravljanja nekretninama koje po mojim saznanjima nisu obnavljani i više od 15 g. Hvala lijepo ministre. Uistinu, evo, ja čestitam, na radu i trudu koji ulažete, svakako, evo, zadovoljan sam vašim odgovorom, posebno me također veseli i ulaganje, kada je u pitanje i sama policijska postaja u Novalji i rješavanje i njihovog smještaja jer znamo da je to, pogotovo kod nas dole na otoku sigurno veliki problem u turističkoj sezoni. Evo svaka pohvala i vama i svim djelatnicima policije na radu. Hvala lijepo.
Posljedica kršenja Ustava te asistencije Ustavnog suda tom stanju jest najniža platežna moć naših hrvatskih građana poslije Bugara. Potpisnik ovog prijedloga Branko Bačić poznat je po tomu što je držao crne novce u crnim torbama koje mu je dao Ivo Sanader. U svakoj iole funkcionirajućoj demokraciji nitko pristojan ne bi potpisao prijedlog koji je potpisao Bačić. Mi svjedočimo da su inicijativu Branka Bačića poduprla 92 zastupnika u <PARTY>-u. Mislite li da su britanski parlamentarci ili austrijski zastupnici ludi zato što traže odgovornost svojih političkih čelnika? Mislite li doista da možete svoje korupcionaške i antihrvatske rabote vršiti do beskonačnosti?
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. I klub Hrvatske seljačke stranke podržat će predmetni tekst predloženog zakona kao i samog sporazuma, jer je u skladu sa sigurnosnom politikom koja se razvija u okviru Ministarstva unutarnjih poslova koja podupire ciljeve vanjske politike Republike Hrvatske na ostvarivanju sigurnosne suradnje i kooperacije sa susjednim državama, državama u regiji, a i šire. Donošenjem ovog zakona želi se jasno formulirati odlučnost države u unapređenju ukupnog područja sigurnosti od svih oblika kriminaliteta i nezakonitih migracija. Činjenica je da su aktivnosti u djelokrugu policije postale važan čimbenik za unapređenje zajedničke pomoći među državama i da će ubuduće nadležne institucije više nego što je to bio slučaj do sada značajnije participirati u provođenju ovih zadaća. Sjetimo se samo činjenice da kriminal nema granica, te da su kriminalci u uspostavi međudržavnih relacija često i ispred policije. Predmetni sporazum je pisan s naglaskom na stručnu i operativnu suradnju bez nametanja interesa i volje neke od država potpisnica, a smatramo ga i formalno pravnim okvirom za suradnju između Francuske i Hrvatske na temelju kojih će se razvijati i prihvaćati konkretni planovi i programi stručni i operativne suradnje kao i usklađivati interesi i sve ostalo vezano za ovaj sporazum. Slijedom navedenog nadamo se da će se donošenjem ovoga zakona olakšati rad našim nadležnim institucijama s partnerima iz država potpisnica sporazuma. Ovom prilikom želimo ukazati kao što je i to sam sporazum sadrži na područja, posebna područja suradnje od kojih izdvajamo i naglašavamo borbu protiv organiziranog kriminala, borbu protiv nedozvoljene trgovine opojnim drogama, borbu protiv trgovanja ljudima, osobito djecom i nedopuštenog trgovanja organima, borbi protiv gospodarskih i financijskih prijestupa, borbi protiv terorizma, borbi protiv nedozvoljene trgovine klasičnim, te nuklearnim, kemijskim
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena zamjenice ministra, uvažene kolegice i kolege zastupnici. U drugom čitanju ovaj prvotni prijedlog zakona nije pretrpio značajnije izmjene dakle osim u članku 2. stavak 3. u pogledu završnih i prijelaznih odredbi koje nisu suštinske, stoga je do sad i bilo očekivano da i to što se pokazalo da će dosadašnje rasprave kako se to popularno kaže biti donekle kompilirana rasprava iz prvog čitanja. Kao i što je istaknuto u prvom čitanju, dobro je da se zakonske odredbe kojima se regulira ova materija izdvoje u poseban zakon te da se odredbe o sadržaju i vođenju kaznene evidencije, dakle upisu, davanju i brisanju podataka iz kaznene evidencije uglavnom urede u posebnom zakonu. Donošenjem zakona u predloženom tekstu se i vrši istraživanje pozitivnih zakonskih normi … i Konvencijom Vijeća Europe o zaštiti djece o seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja te s propisima Europske unije o vođenju kaznene evidencije, o razmjeni podataka iz te evidencije. Ovdje je dobro iskorištena prilika da se donošenjem ovog posebnog zakona ispravi postojanje određene, rekao bih pod normiranosti, koja je u ovom području postojala jer je do sad sveukupno 6 članaka odredba Zakona o kaznenom postupku i Kaznenog zakona regulirana ova tematika, a dalje je dakle bila razrađivana Pravilnikom o kaznenoj evidenciji. Svakako je bolje rješenje da se zakonom kao propisom, dakle višeg ranga detaljnije propiše mogućnost i uvida u kaznenu evidenciju, ustrojstva, vođenje, sadržaj, mogućnost dostave podataka i ostala pitanja dakle vezano uz tu materiju prvenstveno rekao bih zbog važnosti tih pitanja. Iako pravne posljedice osude mogućnost korištenja podataka iz … ne spadaju same po sebi u kazneno-pravne sankcije one, mislim da se možemo složiti imaju svojevrsni penalni učinak koji se manifestira bilo primjerice zabrani obavljanja određenih poslova ili u svojevrsnoj stigmatizaciji počinitelja kaznenog djela koje donekle omogućavaju u kasni
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Matušić ja se ne bavim time tko je i na koji način i kada zaposlen u HEP-u jer će se određeni računi podnositi. Nažalost, mi smo u situaciji kada mi danas plaćamo i hrvatski građani račune koje ste vi napravili dugogodišnjim upravljanjem HEP-om i drugim javnim poduzećima. … Kolega Boriću liste čekanja jesu problem hrvatskog zdravstva i to nitko ne spori niti mi na ovoj strani niti to ministar zdravlja spori i mislim da je bilo prije nekoliko mjeseci njegova izjava da će mislio da će brže i učinkovitije riješiti taj problem. Ja ću isto tako napomenuti da postoje drugi problemi u hrvatskom zdravstvu zbog kojih imamo i trenutno prikazan deficit državnog proračuna jer se ova Vlada odlučila i na sanaciju dugova u zdravstvu. S obzirom na to da ste govorili i o pravu zaštite pacijenata ukoliko smatrate da je to područje neadekvatno regulirano i vi kao zastupnik kao i ja imamo pravo podnošenja zakonske inicijative bez da samo prigovaramo već da nešto i konkretno učinimo. Hvala.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade sa ministrima, dame i gospodo saborski zastupnici. Svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, hrvatska Vlada je nedavno donijela odluku o gradnji preko 4 tisuće stanova za Srbe koji su tijekom Domovinskog rata dragovoljno napustili Republiku Hrvatsku, ne ulazeći sada u stanarska prava. Ali ta je odluka izazvala burne reakcije u hrvatskoj javnosti, ponajprije u udrugama iz Domovinskog rata i stradalim obiteljima u Domovinskom ratu. S druge strane, već preko 10 godina od Vlade i ministarstva stotine hrvatskih obitelji koje su stradale u Domovinskom ratu su tražile da ministarstvo i Vlada iznađu mogućnost kako bi dobili rješenja za obnove svojih razrušenih kuća. Međutim, na to do dana današnjeg, ta rješenja pozitivna nisu dobili. Pitanje je što je za Vladu Republike Hrvatske od ovo dvoje prioritet? Da li je netko izvršio pritisak za, na Vladu za donošenje ovakove odluke? Ako je, tko je to zahtijevao od Vlade Republike Hrvatske da se ovakova odluka donese. Hvala. Hvala lijepa. Ma gospodine predsjedniče, mislim da ste vi mene dobro razumjeli a možda niste htjeli direktno odgovoriti na pitanje što vi imate pravo. Radi se, ja ću vam pojasniti kratko na jednom primjeru. Jedna obitelj četveročlana je pobijena na Banovini tijekom Domovinskog rata 1991. godine, jedan samo član je preživio koji se morao privremeno prijaviti u Zagrebu jer je radio u Ministarstvu pravosuđa. Danas on nema pravo na obnovu te svoje obiteljske kuće ali je zato njegov susjed Srbin koji je vjerojatno nešto tijekom Domovinskog rata tamo radio ima obnovljenu kuću. Naime, radi se o pogaženom dostojanstvu tih obitelji. Dakle, oni očekuju od hrvatske Vlade bar minimum onoga što hrvatska Vlada daje onima koji su neću reći rušili Hrvatsku državu. Dakle, ja držim gospodine predsjedniče, zapravo ne držim nego sam siguran da vi niste predsjednik mađarske Vlade nego ste predsjednik hrvatske Vlade pa se tako vjeruj
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, saborski zastupnici, ministre, pomoćnice ministrima, sve vas pozdravljam, drago mi je da ova rasprava objedinjena upravo zato što je vidljivo da iz ova dva zakona, znači Zakon o vodama kao i Zakon o financiranju vodnog gospodarstva ustvari nastao je okvir kvalitetnog zakona o vodnim uslugama. Prijedlog Zakona o vodama koji Vlada RH podnosi u Donjem domu je konceptualno istovjetan a u sadržajnom smislu u najvećoj mjeri istovjetan važećem Zakon o vodama, u takvim slučajevima za izmjene i dopune ove veličine bile bi dostatno donijeti zakon o izmjenama i dopunama važećeg zakona ali to bi bilo šesta izmjena i dopuna Zakona o vodama tako da sad pred sobom imamo ustvari novi stari Zakon o vodama. Temeljne izmjene tiču se isključenja odredbi o javnoj vodoopskrbi i odvodnji iz ovoga prijedloga zakona i njihovo cjelovito uređenje u tekstu prijedloga Zakona o vodnim uslugama radi provedbe reforme u djelatnostima vodnih usluga. Ostale i najbitnije izmjene u odnosu na Važeći zakon o vodama su važeći Zakon o vodama izvršeno je usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU u području voda, korita, prirodnih površina voda postoji javno vodno dobro u vlasništvu RH, jedinice lokalne samouprave ovlaštene su prenijeti poslove izdavanja posebnih uvjeta priključenja na građevine oborinske odvodnje na javnog isporučitelja vodnih usluga na uslužnom području ako su na njega u skladu sa Zakonom o vodnim uslugama prenijele nadležnost upravljanja projektom gradnje, građevine, urbane oborinske odvodnje. Prijedlogom zakona više ne postoji pravna mogućnost davanja djelatnosti pročišćavanja otpadnih voda u koncesije, ovo je bila jedina preostala odredba koja se mogla privatizirati funkciju upravljanja jednim djelom vodno-komunalnog sustava uređen za pročišćavanje otpadnih voda. Danas imamo kohezijske fondove i imamo aglomeracije te iz tih projekata možemo izgraditi kompletno sredstvima Europe sustave odvodnje. Vodopravna inspekcija ostaje
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo ova baš izjava kolege Đakića koji je sad izašao van ko će nas prisiliti. Maloprije je rekao ko će nas prisiliti, mi to nećemo me ustvari sad ponukala da se osvrnem upravo na ono što cijelo vrijeme govorimo da su tu u pitanju dvije stvari. Prvo, dobra parlamentarna praksa, demokratski standardi i poštivanje zakona. A što se tiče poštivanja zakona tu se malo nekako okrenula pila naopako. Dakle nama se sada tvrdi da kolege iz <PARTY>-a namjeravaju poštivati zakon ali ne na način na koji mi to vidimo nego na način kako to oni vide. Dakle ako se zadovolji njihov zahtjev da se promijeni kandidat. Dakle taj kandidat ako zakon kaže da pravo predlaganja ima najveća grupacija, opozicijska grupacija u Hrvatskom saboru, to smo mi. Dakle valjda mi imao pravo odrediti tko je taj kandidat. Dakle tu onda ulazimo iz sfere kršenje zakona u sferu kršenja dobre parlamentarne prakse dakle do ukidanja parlamentarizma. Po toj logici bi onda mogli bez problema vi kao vladajuća većina svojom voljom, jer tko vas na drugo nešto može prisiliti kao što je rekao gospodin Đakić, mogli biste izabrati apsolutno sve. Mogli biste recimo donijeti, promijeniti Poslovnik, mogli biste recimo izabrati sve potpredsjednika Sabora iz redova vladajućih, mogli bi jednostavno isključiti opoziciju iz svih radnih tijela, da ne budu predsjednici niti jednog radnog tijela. Dakle tko vas na to može prisiliti? Dakle jedino što vas na to može prisiliti je Poslovnik kojega bi se mi trebali ovdje držati kao što je rekao kolega Maras kao, pa neću reći pijani plota, možda je ružna izreka, ali bi ga se trebali svakako itekako čvrsto držati. Jer to je jedino što stoji između nas i nasilja, dakle između nas, između parlamentarizma i nečega što definitivno ne može biti parlamentarizam a to bi bila samovolja i nasilje većine nad manjinom. Oporba u Hrvatskom saboru ima svoju ulogu i svoju funkciju. Oporba u Hrvatskoj ima svoju ulogu i svoju funkciju. I kada je Zakon o