EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, kao što vjerojatno znate, jučer je popodne, 5 sati je trajao, održan još jedan sastanak Istražno povjerenstva za Agrokor. Iskoristio sam svoje poslovničko pravo da tamo budem kao zastupnik i svjedočio sam svemu što se ondje događalo. Bojim se da se povjerenstvo pretvara u farsu, pogledajte samo koji svjedoci su pozvani. Dakle, se radi o gospodinu Manoliću, gospodinu Mesiću, Anti Todoriću starijem, Kovaču i Peniću iz Hrvatskog fonda za privatizaciju. Kad radite istražno povjerenstvo ili istraživanje i moje iskustvo je pokazalo prvo zovete ljude koje imaju najviše toga reći. Zovete one koji imaju najviše toga za reći, zovete one koje imaju najviše informacija, tako da sve one slijedeće svjedoke koji će doći nakon njih, 5., 10., 15., možete pitati sve ovo što je ovaj prvi iznio, a ne obrnuto. Ovdje se radi o ljudima u visokim godinama, podsjetiti ću vas da gospodin Manolić ima gotovo stotinu godina i upitno je što i koliko će oni moći i htjeti reći i moći doprinijeti ovoj istrazi i istraživanju. Ja se bojim, a sudeći prema svom iskustvu da će im svaka druga biti „ne sjećam se“, ili „ne znam“, a s obzirom na njihovu dob tko bi im mogao i zamjeriti. Međutim, ne vjerujem da se neće toliko sjećati ili ne znati, ali vrlo rado će to sigurno iskoristiti da izbjegnu odgovornost. Prema tome, ovdje se radi o odvođenju povjerenstva u zastaru, vladajuća većina predvođena <PARTY>-om je namjerno otišla daleko u '90.-te, daleko od toga da ne treba istraživati pretvorbu i privatizaciju, apsolutno treba staviti na to težište. Međutim u ovoj situaciji, kada imamo najave premijera i vladajuće većine da se samo čeka pravomoćna potvrda istrage da bi se povjerenstvo ugasilo, očito se radi o jednoj sabotaži. Radi se o sabotaži da se kupi tjedan, dva, taman toliko da se malo ili ništa toga sazna a da se lijepo stigne proglasiti istraga i da se jednostavno cijelo povjerenstvo zataška. Gospodin Ramljak, premijer, ministrica Dalić i dru
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovani članovi Vlade na čelu sa gospođom premijerkom. Naime, Odbor za gospodarstvo Hrvatskoga sabora na 31. sjednici održanoj 25. studenoga 2009. razmotrio je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu i projekcije za 2011., '12. godinu s pripadajućim dokumentima. Odbor je temeljem članka 1440. Poslovnika Hrvatskoga sabora o navedenom prijedlogu državnoga proračuna raspravljao u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja izvjestio je članove odbora o osnovnim makroekonomskim okvirima i procjenama, prihodima i rashodima te procjenom ukupnog manjka Državnog proračuna za 2010. godinu. Makroekonomski pokazatelji koji su služili kao osnova izradi proračuna za razdoblje 2010.-2012. govore o dubini gospodarske i financijske krize. Također, vrlo je teško na osnovi naznaka oporavka realnog sektora svjetskog gospodarstva procijeniti oblik i dinamiku izlaska iz krize te su procjene za trogodišnji rast gospodarstva vrlo oprezne. Kao ključne probleme predlagatelj ističe pogoršanje uvjeta na financijskim tržištima, više kamatne stope i smanjenje kreditnih plasmana te pad investicijske potrošnje, industrijske proizvodnje i pad izvoza za 17,6%. Proračunom za 2010. godinu predviđa se blagi oporavak Hrvatskoga gospodarstva te realni rast bruto domaćeg proizvoda od 0,5% koji bi se, prema planu, do 2012. godine povećao na 3,5%. Kao značajan pozitivan utjecaj na gospodarski oporavak i rast istaknuta je deblokada pregovora za pristupanje Europskoj uniji. Ukupni prihodi Državnog proračuna za 2010. godinu planirani su u iznosu od 112,8 milijardi kuna što predstavlja rast od 1,5% u odnosu na 2009. godinu. U strukturi prihoda najveći dio čine porezni prihodi 58,1%, slijede ih doprinosi 35,8%, prihodi od prodaja roba i usluga 3% i prihodi od imovine 1,4% te ostali prihodi. Ukupni rashodi Državnog proračuna za 2010. godinu iznose 121,4 milijarde kune što predstavlja povećanje od 904,7 mi
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pozdravljam predsjednika Vlade, potpredsjednike, ministrice i ministre. Dakle moje pitanje ide ministru rada i mirovinskog sustava g. Josipu Aladroviću. Svjedoci smo da je tržište rada vrlo dinamično i da ga treba proaktivno pratiti i modelirati kako bi omogućili brze i efikasne ali i dugoročne rezultate a posebno kada govorimo o mladima i onima koji su teže upošljivi. Trenutni pokazatelji tržišta rada u Hrvatskoj govore o rekordnim statističkim podacima koji ovisno o izvoru i o metodologiji, vrte se od 5,9 do čak 5,7% nezaposlenosti u ovoj godini, što je, moramo priznati vrlo optimistično za sve nas. HZZ donio je na svojoj sjednici upravnog vijeća krajem prošle godine nove uvjete i načine korištenja sredstava za provođenje mjera zapošljavanja čija provedba dakle je počela sa prvim danom ove 2020. g. U mjerama aktivne politike zapošljavanja, dakle u ovoj godini, planirana je, između ostaloga, zamjena stručnog osposobljavanja bez zasnivanja radnog odnosa sa mjerom pripravništva. Dakle, mjera stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa je provođena 9 godina i mnogim je mladima otvorila mogućnost rada, istina, bez zasnivanja radnog odnosa i drugih zakonskih prava, ali bez nje, oni su mogli biti samo na burzi. Vjerojatno je evaluacija i praksa pokazala da njeni efekti u današnje vrijeme gospodarskog oporavka nisu najbolji i da nisu obostrano stimulativni pa čak i da diskriminiraju radno, ali i dobnu populaciju, utječući na dostojanstvo mladih, ali i da denivelaciju tržišta. Dakle, pitanje je zašto mislite da je pripravništvo bolje od stručnog osposobljavanja?
Pa, evo da malo i na repliku odgovorim u jednom ležernijem tonu. Dok je bio i gospodin Pankretić na isti način smo govorili da se ne osigurava dovoljno sredstava iako smo pod pritiskom javnosti značajan iskorak napravili. Ja moram reći da smisao moje rasprave i sada odgovora na repliku gospodina Pankretića je da stvarno upozoravam na stvarno stanje u poljoprivredi. Svi ovi razgovori, moji kontakti evo i neki dan s europskim parlamentarcima naišli su na jedan dobar prijem u smislu toga da su prvi put, ali prvi put iskreno čuli da postoje veliki problemi u hrvatskoj poljoprivredi. Inače, oficijelna vlast cijelo vrijeme govori da se rješavaju problemi. Ja tvrdim da problemi se gomilaju, da oni budu prije i poslije izašli na vidjelo i smisao je svega ovoga samo uz više sredstava ciljano direktno onda se može biti. I gospodine Matušiću, predsjednik mi bude oprostio odgovor, ja sam govorio da nisu dostatna sredstva. Znam da se osiguravaju, pa nisam ja prvi put, ali sigurno nisu dostatna i o tome cijelo vrijeme govorim da treba ciljano na ovaj način. Hvala lijepa. Hvala lijepo gospodine, gospodin Matešić, e ovo je prilika da odgovorim i o standardima. Slijepo prepisivanje zakonskih odredbi, podzakonskih akata i pravilnika i primjenjivati ih na hrvatske prilike je bedastoća. To je bedastoća. Ako mi ne znamo kao autohtoni narod koji imamo toliko stotina godina svoju državu napraviti zakonske okvire i Europi pokazati da smo kulturni narod, da znamo kulturno proizvoditi. Da se znamo vladati. Onda je to sramota. Ja to, ja to nemrem prihvatiti da meni Austrijanec ili ne znam netko bude propisival kak bum ja zaklal' svinju u svojem dvorištu. Ja je hoću i denes klati i ja se bum za to boril, a znati kak? Jer budem, jer budem napravil sanitarno-tehničke uvjete i natjeral ovu Vladu da nam to omogući nekom mjestu, ne znam, pod prismotrom veterinara da mi da, da je to, pa molim lijepo. … Pa zato vam govorim. Zato nemojte, i gledajte jednu nelogičnost. Europa ima farme. Sad si zamislit
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Revidiranje postojećih pravila o postupanju elektroničkih medija s nacionalnom koncesijom u RH tijekom izborne promidžbe pozdravljamo kao prijeko potrebnu inicijativu koja za rezultat ima kvalitetnije, nepristranije i javnosti razumljivije predstavljanje kandidata na izborima. Model televizijskog sučeljavanja daleko je najbolji način da se u određenom vremenskom formatu javnosti predstave kandidati stranaka koje sudjeluju na izborima. Dosadašnja predstavljanja svodila su se često na napamet naučen tekst koji su kandidati u vrlo ograničenom vremenskom periodu doslovno recitirali pred televizijskim kamerama. Ukoliko se izborna predstavljanja svedu na puko ponavljanje najvažnijih značajki izbornog programa i već toliko puta izrečene floskule, nakon čega to radi idući kandidat ili kandidatkinja te tako u krug, građani nisu u prilici dobiti odgovor na teme koje su od vitalnog značaja za hrvatsku javnost. Navedeno povećanje minutaže dostupne za predstavljanje političkih programa za sve sudionike u izborima u emisijama HRT-a i HR-a sa prijašnje 2 minute na sadašnje po prijedlogu 5, omogućuje se kandidatima da se na kvalitetniji način predstave građanima. No zadaća je urednika i voditelja pojedinih emisija da osmisle takav format u kojem će osim zajamčene minutaže biti osigurana dinamika razgovora, kvaliteta rasprave kroz uljudnu komunikaciju te mogućnost iznošenja argumenata i protuargumenata svih uključenih strana. Dok je plaćeni medijski prostor reguliran na način, koliko para, toliko muzike, što je sasvim legitimno, zajednički promidžbeni prostor na javnoj televiziji, odnosno radiju mora predstavljati slobodnu zonu u kojoj se ne favorizira niti jedna stranka ili lista, već se na objektivan i nepristran način dozvoljava rasprava. Istraživanja javnog mijenja prilikom osmišljavanja formata emisija za izbornu promidžbu, pružit će urednicima tih emisija jasne smjernice i poslužiti kao obrazac za postavljanje što kvalitetnijih i relevantni
Hvala potpredsjedniče. Evo, kolega Ćuraj ja ću složiti s vama naravno da jedinice lokalne samouprave trebaju skrbiti prvenstveno o sportskoj infrastrukturi jer bez nje zapravo niti nemamo amaterskoga sporta. No, i ta infrastruktura vam ovisi najvišim dijelom ipak o fiskalnoj snazi jedinice lokalne samouprave. Dakle, sigurno da će nekakav prioritet imati jedinice lokalne samouprave u ulaganje u komunalnu infrastrukturu, u predškolski odgoj, u školstvo itd., ali moja nekakva preporuka je onda i u uredu za sport i sportskim savezima, dakle, dodjeljuje određena sredstva, sad je u tijeku jedan natječaj za izgradnju sportske infrastrukture da se uzmu i u obzir fiskalni kapaciteti jedinica lokalne samouprave, pa da dodijelimo ta sredstva stvarno onima kojima je to najpotrebnije, a oni koji raspolažu sa većim sredstvima, smatram da oni mogu to napraviti i iz svojih proračuna, mislim postoje modeli koje se mogu implementirati za izgradnju sportskih terena i jedan radimo u gradu Pregradi, mi smo odlučili da idemo u izgradnju teniskih terena, radimo… kampanju, imamo jedan jako dobar odaziv i poslovne zajednice i i… znači, plan je bar 50% iznosa…
Kolega Mandiću ja nisam doveo u pitanje kvalitetu usluga, čak mislim da će ona biti profesionalna jer su to sve obrazovani i stručni ljudi u svojoj struci naročito ovi koji su radili 10 i više godina, ali sam postavio pitanje na koji način možemo kontrolirati jednu društvenu pojavu koja je evidentna, a to da neko će raditi u nekoj tvrtki do tri sata, a iza toga će ovu svoju licencu koristiti u privatnom vremenu. Dobro, neka plati obavezu ali onda to tako treba ovdje u zakonu i stajati i onda trebamo biti svjesni i tako organizirati službu. Nemam ništa protiv mora se platiti državi obaveza ako se radi duže, to ovdje ne piše. I sasvim je onda opravdana sumnja i moje kolegice Nansi prije toga i mene i vjerojatno će još netko o tome govoriti jer na kraju imamo to danas na tržištu vidimo što se dešava kada radimo malo u državnome pa popodne radimo u privatnome. Tu nije u pitanju kvaliteta struke nego odnos prema poslu osnovnome poslu. I ona druga dilema moja je koju sam postavio, a to je način kako se stječe licenca. Oni koji do 10 godina staža oni moraju polagati ispit, a preko 10 godina oni ne moraju polagati taj stručni ispit. Mislim da bi svi trebali polagati ako ćemo imati povjerenje i želimo imati povjerenje u javnu licencu. Ma samo kratko, dakle ja mislim da bi bilo sretnije nomotehničko rješenje da se u članku 1. reklo da je članstvo u komori dobrovoljno i onda dalje ovako kako je definirano onda bi se sve ove dileme na neki način otklonile.
Hvala. Poštovani kolega. Više puta bili ste u Slavoniji i poznata vam je gospodarska situacija i gospodarski razvoj kod nas, ali mi Slavonci se nadamo da će ovom pravednijom podjelom statističkih regija gospodarski napredovati. Mi dužnosnici u jedinicama lokalne samouprave kod nas u Brodsko-posavskoj županiji smo stvarno donijeli niz mjera za potencijalne ulagače odnosno investitore, ali baš nekakvih ulagača zainteresiranih nema. Pa evo kolega Klarić, da li će ovaj zakon o kojem danas raspravljamo makar malo doprinijeti ravnomjernom razvoju gospodarstva u lijepoj našoj domovini?
Pa ja ne bi bil toliko uvjeren kolko je ministar, samouvjeren, jer njegova autonomija se očigledno očituje da se nije izboril za više Državnog proračuna nego za manje. A čim resor vam pada to vam znači toliko vas i cijene. Inače da je on jači on bi više imal sredstava. Međutim treba reći nekaj drugo. I ozbiljno se zamisliti. Mi se približavamo, postali smo nekakvi, uvjete smo ispunili za približavanje Europskoj uniji. Nam sredstva trebaju neograničenim iznosima. Strukturna promjena ne znači ovo kaj vi govorite. Jer vi ste već sada potrošili, sjetite se, za intervencije na tržištu svinja, interventni otkup i tak dalje. Ja vas pitam kaj da se slučajno dogodi, a dogodit će vam se začas 200 tisuća tona pšenice koju budete morali, morali, zapamtite dobro ako ne više, subvencionirati. Onda ministar financija vam mora biti blagonaklon i reći: Ajmo trošiti rezerve. Zato kad bi sada bili objektivni i kad bi shvatili situaciju mislim da bi prihvatili i borili se. Ovaj vaš smješak gospodine ministre za nas znači samo jedno, ali ne bi komentiral, a to nek za vam, na vas ostane.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika <PARTY>-a zajedno sa svojim stručnim vijećem pažljivo je pročitao ponuđeni prijedlog Nacionalne strategije razvoja zdravstva 2006.-2011. godina. I tvrdimo da je malo toga ugrađeno u ovaj tekst. Iako smo u prethodnoj raspravi puno toga izrekli i mislio sam da smo se o mnogim stvarima i dogovorili, odnosno usaglasili. Pa dapače ovaj prijedlog otvara i nove nedoumice u svojoj primjeni kroz ponuđene izmjene i dopuna zakona koji su bili na prethodnoj raspravi ili ćemo možda dobiti neka nova rješenja. Naime, lijepo je pročitati konstatacije u uvodu, povijesne stečevine koje obvezuju aktualno stanje u zdravstvu, ciljeve i pretpostavke. Međutim, onaj najbitniji dio je ipak konceptualni okvir strategije. Meni kao čovjeku koji sam dugo godina u zdravstvu, a isto tako i ljudima iz kluba <PARTY>-a i sa onima mnogobrojnima kojima smo ovih dana kontaktirali nije promaklo u prikazu aktualnog stanja u zdravstvu način dakle, pod načinom financiranja zdravstva, konstatacija da prema prijedlozima Svjetske banke privatna potrošnja u Republici Hrvatskoj iznosi manje od 1%. Dok je u država Europske unije u prosjeku 7%. Da, ne kaže se ovdje od čega se uzima taj postotak, da li od ukupne potrošnje ili od bruto društvenog proizvoda. No, ako je ova konstatacija točna i ako je ona stavljena u strategiju sada u ovom zadnjem prijedlogu od 31. svibnja onda i ne čudi sve ono ostalo na što je dat akcenat u ovoj strategiji, a to je ipak prebacivanje javne potrošnje na privatnu i, ali o tome ću još kasnije nešto reći. Sada komentar ponuđenog teksta. Kada govorimo o plaćama zaposlenika na stranici 22. tvrdimo da se isplaćuju u skladu sa kolektivnim ugovorom, ali sada u ovom tekstu od 31. svibnja, vladinom, ispušta se konstatacija da u nekim bolnicama u strukturi rashoda najveći dio čine troškovi za zaposlene čak 80%. Zašto se bojimo te činjenice? Pa ona se upravo reflektira na ovo današnje stanje u zdrav
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, ja sam mislio da ćete, nećemo se dobro čuti pa možda ministar i prihvati nakon ovog amandmana. Ja sam mislio da ćete nakon ovih gotovo 60 određenih amandmana biti šire ruke. Ja znam da nije u skladu sa preraspodjelom sredstava ali su ova sredstva koja smo amandmanom pokušali predložiti sigurno odraz potreba stanovnika zapadnog dijela Brodsko-posavske županije. Ako ste dobro čitali naš Prijedlog obrazloženja, riječ je naime o vodovodu iz sustava, vodoopskrbnog sustava Davor koji opskrbljuje cijeli zapadni dio Brodsko-posavske županije a riječ je o 10 općina i gradu Novoj Gradišci. Investicija teška oko 360 milijuna kuna i ako je suditi po ovome što se planira i tu bi vodovod do zadnjeg naselja mogao stići za jedno stotinajk godina. Nadam se da će se netko tada sjetiti kako smo ovdje govorili i zalagali se za potrebu da osiguramo dostatna sredstava koja očito kod vas gospodine ministre u ovom trenutku nema. Uz sve apele, nažalost moram tražiti glasovanje.
Poštovani kolega Grbin. Pa ja bih vam želio odgovoriti na vaše pitanje o sukobu interesa odnosno jeli kolega Marić u sukobu interesa. Pa da ste pročitali odgovor Vlade RH onda vam tu jasno piše, dakle doktor Zdravko Marić je nakon stupanja na dužnost ministra financija više puta jasno komunicirao da će se izuzeti od donošenja odluka koje se tiču Agrokora, upravo zbog činjenice da je određeno vrijeme proveo kao njihov zaposlenik. A ispravnost takvog postupanja potvrdila je predsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa gospođa Dalija Orešković. Dakle, jasno je itekako da je ministar Marić savjesno postupio i samo izuzeo se vezano u slučaj Agrokor. A što se tiče odgovornosti ministra Marića za financijsko stanje ili znanje ili ne znanje što se događa u Agrokoru činjenica je da je dok je ministar Marić bio zaposlenik Agrokora kreditni rejting Agrokora je bio na razini B, sa stabilnim izgledima. Ajmo pričati o stvarnim činjenicama. Isto tako jasno je kako revizorska društva ni investitori, niti kreditne institucije a niti rejting agencije koji su redovito analizirale i revidirale poslovna i financijska izvješća nisu izražavali sumnje u točnost i vjerodostojnost podataka navedenih u njima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče sa suradnicom. <PARTY> će prihvatiti Prijedlog zakona o ugostiteljskoj djelatnosti temeljnog na obrazloženju koje je dao Odbor za turizam iz kojeg izdvajamo. U raspravi koja je uslijedila na sjednici odbora nakon predstavljanja zakona od strane predstavnika ministarstva, dio zastupnika složio se kako je novi Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti liberalniji u odnosu na važeći te kako će to rezultirati boljim provođenjem odredbi zakona. Međutim, postavljena su i neka pitanja vezana uz ovlasti lokalne samouprave u vezi sa određivanjem radnog vremena odnosno tko će konkretno odrediti koji od objekata ispunjava uvjete za 24 satni rad. Upozoreno je i na problem kažnjavanja prekršitelja zakona i donošenja rješenja u skraćivanju radnog vremena za 2 sata kao i potrebu određivanja o koja će se 2 sata raditi. Također je predloženo da je potrebno utvrditi koji je krajnji rok donošenja potrebnih odluka jedinica lokalne samouprave za kraće, odnosno dulje vrijeme a zbog jasnog utvrđivanja kriterija provedbe navedene odluke. Predloženo je da se vrati naziv turističko seljačko domaćinstvo, gospodarstvo jer ovako OPG-i koji pružaju ugostiteljske usluge postaju neprepoznatljivi i izjednačeni sa ostalih 184 tisuće 511 OPG-a registriranih u Republici Hrvatskoj. Vezano uz radno vrijeme članovi odbora misle kako to nije potrebno pripisivati jer OPG-i uglavnom rade po narudžbi, vikendom, blagdanima i u pojedinim godišnjim dobima a sve ovisno o području na kojem se nalazi. Upozoreno je i na to kako stanje središnjeg registra za ugostiteljsku djelatnost i usluge u turizmu nije do kraja dorađeno. Registar se spominje ali postoji raskorak između stupanja na snagu i donošenja ovog zakona za puno prijavljenih subjekata koji će biti dionici toga. Što će se dogoditi sa obračunom paušalne pristojbe i kako će se ona obračunavati u situaciji u kojoj joj nemamo središnji registar a nemamo više ni tu odredbu u zakonu. Vezano uz edukaciju i stručno
Poštovani podpredsjedniče. Kolega Bunjac, da li će te se vi i vaša stranka, vaše kolege, Pernar i predsjednik, odreći svih naknada koje dobivate ovdje kao ovi gnjusni političari koji iskorištavaju hrvatski narod i žive kao bijela imela, kao nametnik na kori. Da li će te se odreći, a ja vidim da vas kolega Pernar vuče za kaputić i kaže nemoj to govorit, nemoj to govorit, šta ću ja radit? Šta bih ja mogao radit u ovoj državi, a da zaradim za pristojni život? Od vašeg predsjednika koji je imao prvi nastup u Savskoj na stepenicama, evo kolega Pernar je tu, kad smo mu pet puta vraćali njegovu izjavu na početak, kad mu je Klen govorio ovo ne može proći ponovi, ponovi, još jednom. Ja sam bio onaj koji vam je htio uzet kameru tamo, da sam ja znao koju grešku činim i tamo gdje ste prvi snimak napravili podrške braniteljima, ne bi tamo to snimali.
Hvala lijepa. E sad, ja neću biti predug. Sasvim sigurno neću govoriti svih 10 minuta. Svjestan sam da sam zadnji i svjestan sam da više nema se šta puno dodati, mislim da je više-manje sve rečeno. U raspravi sad nije ni lako govoriti zadnji, pogotovo ne prije pauze za ručak. Jel' tako? Htio bih samo reći da što se tiče razloga da su razlog za ukidanje ovog zakona da su troškovi. Nisu, to smo vidjeli iz svih rasprava. Vidjeli smo rasprave koje su išle u smjeru i političkih presuda, osuda. Ja bih samo htio reći da evo gledam danas ove tu fotelje crvene na kojima inače sjedi Vlada. Sjećam se 2011. kada su nam se kolege iz <PARTY>-a bili, a neću reći smijali, bili predbacivali da smo toliko povećali Vladu da više ne stanu ove fotelje u kojima je do tada sjedila Vlada, nego su morale stajati neke uže fotelje jer je Vlada bila veća. Mislim da je dosta ovako ispod radara prošla činjenica da ova Vlada ima dva člana više. Pa kad je bilo zadnji put aktualno prijepodne ovdje su jedva svi ministri, potpredsjednici, predsjednik Vlade stali. Zašto to govorim? Zato što ova Vlada ima dva nova potpredsjednika, tj. ima dva potpredsjednika i tema njihovog osiguranja je već prožvakana bila, na to neću gubiti vrijeme. Ali jednu stvar, nije se ovdje spomenulo, a to je da Zakon o Vladi kaže da potpredsjednik Vlade koji nema, znači koji nije ministar ima pravo na ured. Ova dva naša nova potpredsjednika ni jedan od njih nema svoje ministarstvo, iskoristili su pravo da imaju svoj ured. A na neki način gospodin Karamarko cijelo vrijeme nastoji se što više moguće približiti ulozi premijera, pa je njegov ured utoliko veći. Vidjeli smo da ga je ekipirao sa ljudima uglavnom iz stranke koji su zaposleni kao posebni savjetnici, pa tako evo njegov bivši tjelohranitelj i vozač postao posebni savjetnik za opće poslove što god to značilo. Tako da iz toga je vidljivo da kad je pitanje rezanja troškova to ovoj Vladi nije na prvome mjestu. Kao razlog za ukidanje ovog ureda definitivno nije to razlog. Raz
Hvala vam poštovani predsjedniče. Poštovani ministre. Kao izvor potrebnih sredstava za provedbu ovog zakona u dijelu koji se odnosi na mirovine, navodi se aktivnost A 7530-10 mirovine hrvatskih branitelja, ali i aktivnosti A 688-046-047 i 048 što su mirovne na temelju osiguranja starosne, invalidske i obiteljske. Ne bi li međutim sav dodatni mirovinski trošak koji proizlazi iz ovog zakona, ne bi li međutim sav taj trošak trebao teretiti isključivo aktivnost mirovine hrvatskih branitelja? Ne čini li se ovime novi pritisak na radničke mirovine, tj. na mirovine stečene osiguranjem? Hvala.