EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem potpredsjednice, kolegice i kolege. Evo kao što smo čuli ispred nas je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o hidrografskoj djelatnosti i to hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Čuli smo i objašnjenje zbog čega je to tako da se osiguravaju redovitog i nesmetanog odvijanja investicija. Pa evo ja bih pitao o kojim se to investicijama radi, koliko je to takvih investicija koje eto napeto čekaju na donošenje ovog zakona da krenu. I nadam se da bi onda bili svi mi za donošenje ovakvog zakona ako takvih investicija ima. Ali ja molim da mi gospodin Antešić odgovori poslije ovoga na koje su to investicije i koliko ih ima. Jer zakon je donesen kako smo čuli 1998. Neke kozmetičke izmjene napravljene su 2003. godine. Prošlo je 16 godina i mi danas nakon 16 godina idemo u hitni postupak jer u jednom danu se ovo mora raspraviti. Ne u jednom danu, nego za jedan sat se mora raspravit i donijet ovakav zakon. Što se tiče samog sadržaja izmjena ono se prvenstveno odnosi na pitanje obavljanja hidrografskih poslova. Do sad su pojedine pravne osobe mogle dobiti suglasnost od Hrvatskog hidrografskog instituta za određene poslove. U pravilu su to bile isključivo izmjera dubine mora, međutim problem je bilo što se nije omogućavalo zakonski da ti rezultati, istraživanja i mjerenja mogu biti uvršteni u službene pomorske navigatorske karte i razne publikacije. Jer za službene izmjere ovlaštena je bila isključivo javna ustanova Hrvatski hidrografski institut. Znači, podržavamo ovakvu liberalizaciju tržišta jer se to i dosad radilo u pojedinim UPU-ima i <PARTY>U-ima koje su mjerene batimetrije samo što se nisu mogle implementirati u navigatorske karte. Ali kad već govorim o postupku ovjeravanja od strane instituta zastao bih na jedan trenutak na još jedan sporan detalj koji smatram antiinvesticijskim. Dakle, suprotno od ovoga razloga što predlagatelj predlaže, a riječ je o tome da je dužnost investitora da već ovjereni hidrografski elaborat izvedenog stanja bez odgode dostavi Hrvats
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja mislim zapravo da je odlično danas da raspravljamo od jutra o ova dva oporbena prijedloga jer mislim da hrvatska javnost sada vidi zapravo tko je i što je oporba i na koji način i što bi bilo ne daj Bože da dođe do izbora i da dobite priliku upravljat ovom državom. Za vas ne postoji načelo presumpcije nevinosti, to smo se uvjerili već prije, al to pogotovo je naglašeno i danas dakle vi ste ovdje cijeli niz ljudi oglasili krivim i da ste vi ne daj Bože ponavljam u mogućnosti vrlo vjerojatno bi ti ljudi završili negdje gdje ne bi trebali završiti bez ikakvog suđenja jer ste vi i istraga i policija i državno odvjetništvo i u konačnici vrhovni sud i vrhovni moralni autoritet. I nadovezat ću se samo, samo kratko, moram na ovo što je bilo zadnje dakle mislim da nije lijepo koristiti emocije i koristiti određene situacije koje su za sve teške da bi se stekli politički poeni. To moram reć, to nije u redu i to nije doista, to nije doista bilo na mjestu, to moram reć jer ste zauzeli stranu i indirektno ukazali na neke druge ovdje da misle drugačije što nije točno. Drugo, ova dva prijedloga, ja ću opet reć da su to uradci, vi ćete se opet ljutit, ali jesu. Ja ću, , uratci, uradci, tako je, dakle ići ću s pozicije pravnika i odvjetnika i dopustit ću si dakle kada nešto dođe pred neko, pred neki sud, pred upravno tijelo mora imati određeni sadržaj jel. Ovakva stvar koja govori o raspuštanju <PARTY> ja bi očekivao da ima određene činjenice, da ima određene argumente koje je potkrijepljeno dokazima jel, dakle ovo četiri retka, u stvari raspuštanje <PARTY> i na temelju toga vi očekujete da netko ovdje diže ruku da se raspusti <PARTY>, nazvat ću ponovno da je uradak, nijednog argumenta niste rekli. Kolegica, kolegica Raspudić je ovdje rekla maloprije da će ona sada, neće bit destruktivna da će bit konstruktivna da će reć nešto od reformi. Ja sam stvarno naćulio uši, ja sam stvarno očekivao sad ćemo čuti napokon n
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjednice, poštovana ministrice sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Izmjena Zakona o građevnim proizvodima. Građevni proizvodi u Republici Hrvatskoj uređeni su Zakonom o građevnim proizvodima. Uredbom o usklađivanju područja građevinskih proizvoda sa Uredbom Europske unije br. 305/211 u prijelaznom razdoblju, Pravilnikom o tehničkim dopuštenjima za građevinske proizvode, Pravilnikom o ocjenjivanju sukladnosti, Ispravom o sukladnosti i označavanju građevnih proizvoda te Pravilnikom o nadzoru građevnih proizvoda. Važećem Zakonu o građevnim proizvodima uređena su tehnička svojstva ocjenjivanje sukladnosti i dokazivanje uporabljivosti građevinskih proizvoda kao uvjeta za njihovo stavljanje na tržište. Distribuciju i uporabu u mjeri potrebnoj za ispunjavanje bitnih zahtjeva za građu … Zakonom o prostornom uređenju i gradnji, te tehničkim propisima i usklađenim europskim specifikacijama. Dana 4. travnja 2011. godine u službenom glasniku Europske unije objavljena je uredba broj 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. koja propisuje usklađene uvjete trgovanja građevnim proizvodima te se … direktiva vijeća 89/106/EEZ Također ovim Zakonom uređuje se način primjedbe ove nove uredbe za potrebe stavljanja na tržište i kretanja građevnih proizvoda unutar europskog ekonomskog prostora a pogotovo za sustave ocjenjivanja i provedbe stalnosti svojstava građevnih proizvoda, radnje koje u okviru ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava građevnih proizvoda provode proizvođači, prijavljena odnosno odabrana tijela, dokumenti ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava građevnih proizvoda, zahtjevi za prijavljena tijela, postupak prijave, obveze prijavljenih tijela, obveze i zahtjevi za prijavljena tijela, postupak prijave, obveze prijavljenih tijela, obvezi i zahtjev za imenovanje tijela za tehničko ocjenjivanje, uvjete za rad i postupanje tijela odgovornih za provedbu navedene provedbe. Te druga bitna pitanja za sta
Uvaženi kolega Šuker, vi ste postavili jedno ovako retoričko pitanje jesmo li spremni za strukturne reforme, jesmo li spremni preuzeti odgovornost i u cijelosti izlaganje nekako fundirali da je vaša Vlada, odnosno naša Vlada to spremna. Međutim, meni se čini da nije niti ste spremni za strukturne reforme, niti za odgovornost. To se vidi prije svega po tome što se pozivate na to da ste iskazali socijalnu osjetljivost, socijalnu orijentiranost ali ja bih rekao prije dezorijentiranost. Jer ako se uzima od socijalnih naknada sto milijuna kuna o čemu mi pričamo onda. Jel'? Dalo bi se tu i dalje, ali budući da je ovo replika od dvije minute ja ću kratko. Siromašan čovjek nije slobodan čovjek. Siromašan čovjek nije zainteresiran za demokraciju. Pa nije valjda vrag da vam je interes takav građanin i takav čovjek? Od znanosti i obrazovanja sredstva ste umanjili za 160 milijuna kuna. Štedite na budućnosti. Recimo manja sveučilišta su u neravnopravnom položaju u odnosu na veća. Osječkom sveučilištu su oduzeli 15% za izgradnju recimo ne znam studentskog doma dok je u Zagrebu to povećano za 22%. I za nacionalne manjine, znači govorim samo tamo gdje sam u odborima. Za nacionalne manjine ste smanjili sredstva za dva milijuna kuna, a kada to malo raširimo, onda recimo vidimo da ste Srpskom nacionalnom vijeću uzeli preko 5 milijuna kuna. I to ne bi bilo posebno tragično da se to zapravo ne vidi kao neka vrsta hajde recimo osvete ili revanša jer je Srpsko nacionalno vijeće izdavač "Novosti" koje su ovdje prokazane i stalno se nabijaju kako da kažem na križ, razapinju na križ kao anti hrvatsko glasilo što po meni je, naravno da nije točno. Ali interesantno je i dalo bi se opet kažem nabrajati, ali interesantno recimo u crkvu niste dirali. E sad, ja doista ne želim biti taj koji će govoriti ništa protiv bilo koga, pa ni protiv crkve. Ali interesantno da bi možda i crkva trebala jednako snositi solidarnost svih ovih rezova kao i svi ostali nacionalne manjine, obrazovanje Samo sekundu jo
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Donositi zakon po hitnom postupku koji nije potrebno u ovom trenutku niti ovako usklađivati s europskim zakonodavstvom nije nužno, nije potrebno, nije ni opravdano i nije ni potkrijepljeno. Kako bi o nekim točkama u člancima u ovom zakonu raspravljali sa dovoljno podataka, a osvrnuti ću se prvenstveno na onaj dio gdje se radi o uvozu otpada, članku 4. Želim vam reći nešto, gospodine državni tajniče. U Hrvatskoj postoje županije u kojima su se razvili pogoni za reciklažu, za oporabu pojedinih sirovina, papira, stakla, plastike, ulja itd. Da bi mogli o tome odlučivati na ovaj način i ovako kako je gospodin u ime odbora, kolega zastupnik argumentirao, valjalo je napraviti jedan registar iz kojeg proizlazi koliko takvih pogona ima, koji je njihov kapacitet, koliko zapošljavaju ljudi, s jedne strane i registar koliko, barem npr. u nekoliko županija postoji realno takvog otpada u Hrvatskoj. Da bi zapravo shvatili da onda postoji eventualno potreba uvoza za postojeće kapacitete proizvodnih pogona. No međutim, to ne proizlazi iz nikakvog vašeg obrazloženja niti iz bilo kakvoga dokumenta koji bi pratio ovaj prijedlog. Tim prije što će se prema EU direktivama malo drugačije stvari morati posložiti. Također sam apsolutno protiv toga da se uvozi opasni otpad. Pa kakve mi nove kategorije uvodimo u zemlju u kojoj štitimo okoliš? Kakve mi nove prostore otvaramo u toj zemlji za one koji će stvarno uvoziti opasni otpad, koji će onda na račun građanki i građana Hrvatske trebati negdje zbrinuti, deponirati itd. U ostalom, jučer je kolega Franić govorio o Strategiji energetskoj i o vlasničkom udjelu Hrvatske u nuklearki Krško. Pa i tamo nastaje taj udio otpada za koji Hrvatska itekako mora puno izdvojiti sredstava da bi se zbrinuo. Osobno želim reći za taj članak 4. da je pitanje kontrole jedno ključno pitanje. Nama danas prođu zaista kamioni koji sadrže radioaktivni otpad, a da naše
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prvo ću izraziti zadovoljstvo atmosferom koja danas vlada u sabornici, atmosfera tolerancije očigledno je svima cilj isti. Svi smo shvatili da se nacionalni interesi ne gube u globalizacijskim procesima, a vjerojatnije da jačaju. Nema one podjele koje ja se sjećam pred nekoliko mandata, pa možda čak i na kraju prošlog ili početkom ovog je još postojala. Na jednoj koji su govorili, izražavali silnu brigu za sir i vrhnje, drugi opet su govorili o medu i mlijeku i valjda je ta faza nesnalaženja iza nas, iako se ja sjećam početka i ovog mandata kada sam tri puta postavila pitanje isto ministru tko će obučavati lokalne dužnosnike o pravima, dati im kvalitetne informacije ne samo o pred pristupnim i pristupnim fondovima, pa je trebalo dosta vremena da dobijem kvalitetan odgovor. Ovoj dobroj strategiji ćemo svakako u Klubu dati potporu, međutim htjela bih reći još neke sugestije kako bi provođenje možda bilo i bolje. Naime, slušajući raspravu kolegice Pusić ona je govorila o edukaciji mladih ljudi. Ja mislim da je ta edukacija zapravo najbolji dio ovog programa. Projekte koji se provode u srednjim školama, a zapravo idu pod pokroviteljstvom ministarstva, tada u početku evropskih integracija, sada vanjskih poslova su programi u kojima mladi ljudi mogu jako puno naučiti. Organiziraju se i kvizovi i natjecanja i ja sam se jednom našalila, ali nisam sigurna je li to šala ili činjenica da ti mladi ljudi u srednjim školama i na fakultetima o Evropskoj uniji, pravilima, normama znaju možda i više od nas koji o tome odlučujemo. Dakle, to su svakako programi koje bi bilo dobro da provodite i dalje. Nas ne brine izlazak na referendum. Komunikacija je važna. Bilo bi dobro da je ona i polemična s puno dobrih pitanja. Ali naj bitnije je pitanje dostupnost informacije o čemu je kolegica Ruža ih <PARTY>-a govorila slikovito spominjući otoke. Međutim, taj je problem dostupnosti informacija osim otoka sigurno se može prenijeti i na ne
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Dalić, rečenica koju ste izrekli da Vlada nije prepoznala zakon koji je donesen 2010. godine aludirali ste na političku odgovornost. Naprosto ne vidim zašto vas je to toliko zasmetalo. Politiku osobno vjerujem većina nas koji smo ovdje, koji smo na razinama regionalne lokalne samouprave sagledavamo i gledamo kao rad za opće dobro, za narod, za građane, za boljitak ove države u cjelini. Ja sam politički odgovoran već 10 godina i ne treba mi pisati u zakonu koji će mi kazat da sam politički odgovoran. Fiskalna odgovornost, kad ste spomenuli da ova Vlada nije prepoznala 2010. godine, ja bih bio sretan da je koalicijska Vlada donijela ovaj zakon pa makar i pod konac mandata 2003. godine, vjerujem dapače uvjeren sam da ove rasprave o zakonu o fiskalnoj odgovornosti s razlogom dovodite u kontekst i proračuna, rebalansa itd., da bi financijska situacija u Hrvatskoj bila daleko kvalitetnija i bolja za sve nas. Ono što svakako ne mogu prihvatiti kao tezu isto u rečenici da Vlada nije prepoznala suštinu Zakona 2010., dapače prepoznala je, podržala ga je i popravlja i prenosi fiskalnu odgovornost i na niže razine i na korisnike i na trgovačka društva. Ja sam se u raspravi odnosno u replici dotakao jedne isto, znači svaka proračunska kuna mora se znat kuda ide, zašto ide i tko ju je odobrio. I napominjem, ovaj zakon, naravno tu se slažem s vama da neće promijeniti možda nešto puno, a svakako neće riješiti i suzbiti amneziju.
Zahvaljujem. Ja odmah najavljujem da tražim glasovanje budući da možemo tražiti glasovanje, jel' možemo tražiti recimo i da ministar dođe ili da prekinete sjednicu, jel' možemo to tražiti? Dobro evo ja tražim onda da ministar dođe i da prekinete sjednicu ali prvo da dođe ministar A ministra možete zvrcnut ili se nije još ustao? Dobro, budem za pola sata. U članku 39., to ja sad probam kako izgleda kada je zastupnik ono robot i drži se točno ovog sterilnog Poslovnika, u članku 39. nakon stavka 1. dodaje se stavak 2. koji glasi: Izvješće o primljenim donacijama za financiranje izborne promidžbe sadrži podatke samo za donacije u iznosu većem od 3.000,00 kn. Postojeći stavci 2. do 6. postaju stavci 3. do 7. Obrazloženje, predlagatelj predlaže da izvješće o donacijama sadrži samo podatke o donacijama većim od 3.000,00 kn, što je na tragu preporuka venecijanske komisije da se odredi limit za objavljivanje donacija. Primjerice, u Sloveniji izvješće sadrži samo donacije u iznosu većem od prosječne bruto plaće zaposlenika u Republici Sloveniji. Tražim glasovanje. Hvala.
... /Govornica je naknadno uključena/ ... ja bih isto vrlo rado dala svoj skromni doprinos ovom problemu i naravno svatko gradeći mozajik kreće s nekim kamenčićem, pa smo i mi krečući ispunjavajući svoja predizborna obečanja, a i u reformu sveopću poreznog sustava jedan novi, moderniji, kompatibilniji Europi sustav krenuli od i malog postotka smanjenja - o njemu se može razgovarati - i od određenog područja. Dakle, danas smo većinom svi bili zarobljeni u situaciji u kojoj smo trenutno i na žalost na snazi u Hrvatskoj je onaj prvi Engelov zakon koji stalno govori o tome da na malim primanjima se najveći dio proračuna, pa kod nekih i 100% troši na prehranu i u tom dijelu na pojedinačnom artiklu koji iznimno malo košta kada se malo smanjenje primjeni govori se da ga i neće biti ili se neće vidjeti. Pa bih ja u ovom trenu vidjela jedan drugi aspekt i jedno drugo predizborno obećanje koje smo dali i efekte indirektne ovog smanjenja poreza, a to je upravo gospodarstvo i oni koji su u sustavu obveznika PDV-a jer govoreći da je ovo neutralan porez mi smo u pravu, ali on je, on je u konačnici neutralan. Ali on je u određenom vremenu za određene poduzetnike vrlo utralan i ako krenemo na tehniku obračuna znamo da obveza i plaćanje PDV-a ne nastaje fakturiranjem, nego to nastaje porezno razdoblje, a porezna obveza plaćanja toga poreza nastaje u roku zadnjem 30 dana nakon stvaranja porezne obveze. Dakle, to u praksi može biti od 60 do 30 dana maksimalni rok kada morate platiti porez. To je nekakvi generalni pristup. Međutim, postoje područja kao što su - ja dolazim iz stočarskog kraja konkretno tov stoke gdje ciklus traje nekoliko mjeseci da ne kažem ponekad i nekoliko godina - gdje se govoreći o velikim iznosima i velikim količinama novca koje su angažirane ili zarobljene u ovih 22% kada se govori o 2% govori i o velikim količinama novca koje će kada ga smanjimo na 20% biti ukupno u gospodarstvu jedan dodatni efekt, nova obrtna sredstva koja će brže kolati i kojima će se moći i
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo upravo ta koordinacija kao što rekoste, naime radi se o jednom divnom i ogromnom projektu Ministarstva znanosti odnosno Hrvatske akademske istraživačke mreže uvođenja e-škola da u nekakvoj perspektivi do 2023. sve osnovne, srednje škole u RH budu spojene na širokopojasni jako veliki brzi gigabitni Internet, da sve škole imaju tablete, informatiku i sve ostalo. A mi danas postavljamo pitanje kao što rekoste, pitanje škola koje nemaju niti bazičnog interneta, a kamoli ovako velikih naprednih stvari. Međutim, to je ono pitanje kada nam treba ustvari koordinacija, kada bi upravo država trebala se postaviti u situaciju koordinirati jedan, drugi, treći projekt i ovu priču ajmo reći pogurati malo više u smjeru izgradnje optičke infrastrukture i drugih tehnologija … danas nema. A ne da ih gradimo ponovo oko Splita, oko Rijeke ili oko Zagreba jer tu ima i previše toga. A isto tako bi dodao u ovom zakonu ono što nije spomenuto, ovdje se radi samo o izgradnji one prave bazične u zemlju stavljene ili kanale kako god optike i optičke infrastrukture. Za povezivanje na Internet postoje bežične tehnologije, postoje mobilne tehnologije, svi danas surfamo jako brzo i jako dobro putem mobitela iz mnogih dijelova ove zemlje, tako da se sve to može koristiti kao ekstenzija kao nastavak u cijeloj ovoj priči. I ja mislim da mi kao zemlja imamo uistinu jako dobre pretpostavke i predispozicije da u perspektivi od pet, šest do sedam godina možemo u ovom području napraviti čuda, definitivno. Izgraditi novo, koristiti ono što imamo, a već sam spomenuo da imamo jako puno toga, jako puno toga izgrađeno od privatnih telekom operatera, jako puno toga našega i dodati još ovih par stvari zbilja možemo doći daleko. U potpunosti ste u pravu moramo se bolje koordinirati u svim aspektima, definitivno da bi stvari radile kako treba. Hvala. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras rekli ste nedopustivo je da u Gradu Zagrebu na bakrenim paricama na brzi
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče <PARTY>-a, predsjedniče hrvatske Vlade, ministri, uvažene kolegice i kolege. Evo, kako je aktualni sat počeo mirno, gotovo idilično, ja ću predsjedniku Vlade postaviti jedno prijateljsko pitanje. Prijateljstvo zato što sadrži jedan ozbiljan, a lako rješiv problem sa vrlo malo uloženog truda, rada i energije, skinut ćete mlinski kamen s pleća hrvatskom narodu, a pomoći nekim državama u susjedstvu, prvenstveno Crnoj Gori, jer Crna Gora i Hrvatska imaju sličan problem, imaju zajedničkog neprijatelja, a to je destruktivno i neprijateljsko djelovanje Srpske pravoslavne crkve. Ta institucija je samo formalno vjerska, ona je zapravo politička i vojna i ona svojim terorističko diverzantskim djelovanjem razara i uništava Crnu Goru i čini političku štetu Hrvatskoj, pljačka jednako Crnu Goru i Hrvatsku, problem je u tome što je Crnogorcima jasno o čemu se radi, ali oni nažalost nemaju dovoljno snage da se elegantno riješe ovoga problema, no, ja vjerujem i nadam se da će se oni ovoga problema ipak riješiti. A mi u Hrvatskoj nemamo dovoljno pameti da se tog problema riješimo, posebno nije imao dovoljno pameti jedan od vaših prethodnika prije 18 godina, kad je potpisao jedan skandalozan ugovor sa Srpskom pravoslavnom crkvom. Dakle, tada je Ivica Račan kao legalni predsjednik Vlade, stvarne Vlade, stvarne države, potpisao ugovor sa nepostojećim predsjednikom nepostojećeg episkopskog savjeta nelegalne Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj. Hoćete li revidirati taj ugovor, odnosno kad ga pregledate, on je zreo za poništiti. Bolje ikad nego nikad. Kad pogledati hrvatski Zakon o pravnom položaju vjerskih zajednica, u čl. 1 traži da svaka vjerska zajednica bude upisana u evidenciju. Kad pogledate evidenciju vidjet ćete da Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj na taj način u evidenciji nema. Ima na desetke kojekakvih organizacijskih oblika, ali Srpska pravoslavna crkva u Hrvatskoj ne postoji. Dalje, kad pogledate Ustav srpske pravoslavne crkve, ni u
Hvala vam na mogućnosti da odgovorim na to pitanje, odnosno da još malo nastavim pričati o tome. Radi se o tome da postoji servis koji omogućava svima nama građanima Republike Hrvatske da pristupimo podacima u tom registru. Znači jedinstveni registar računa omogućava da se prijavite u FINA-u, da dobijete svoj user name i pasword. Napominjem, user name i pasword, a ne da pristupite sa kvalificiranim certifikatom. Znači nešto napišete i nakon toga vas pušta u sustav jer mu je tamo netko dozvolio preko vaših tih podataka. I možete gledati javno dostupne podatke. Znači govorimo o podacima poduzeća, jedinica lokalne samouprave, javnog poduzeća i svega ostalog. Međutim sada, ako se nastavi takva komunikacija i sa osobnim podacima imat ćemo problem zato što, jest da je to, to bi trebala biti kriptirana veza. Međutim, danas se i te veze mogu presresti i može se nakon toga utjecati na takve sustave. Hvala lijepa. Evo ono što vam ja mogu garantirati to je da su svi informacijski sustavi u FINA-i sigurni i ako ste čuli za napade koji su bili prije nekoliko godina na bankarske sustave, svi su sustavi bili napadnuti u Republici Hrvatskoj, bio je napadnut i sustav FINA-e ali FINA-in sustav nije probijen. Bankarski sustavi su probijeni od banaka komercijalnih. Prema tome, zaštita koju ima FINA je odlična zaštita, ima odlične stručnjake na kraju krajeva FINA je jedna od rijetkih institucija u Hrvatskoj koja ima svoj CERT znači ima svoj Computer Emergency Responske Team, jedna od rijetkih institucija. Tako da nekakve teze da bi se moglo desiti nešto u FINI to je malo manje, to je malo vjerojatno. Međutim, ono što ste rekli malo prije sada će više institucija pristupiti tom sustavu, bit će razmjene podataka, ti će podaci putovati, dolazit će negdje, nakon toga će ti podaci će biti i na nekim drugim računalima dostupni nekim drugim osobama. Prema tome, tamo treba voditi računa kako se postupa sa tim podacima.