EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama se nalazi nacrt prijedloga Zakona o olakšavanju uporabe financijskih i drugih informacija u svrhu sprječavanja, otkrivanja, istraživanja ili progona kaznenih djela. Najvažnija pitanja koja se uređuju prijedlogom zakona su da se nadležnim tijelima kao što je policija, državno odvjetništvo, porezna uprava, carinska uprava, prilikom obavljanja poslova sprječavanja, otkrivanja, istraga ili progona teških kaznenih djela olakšava pristup financijskim i drugim informacijama kako bi se olakšalo provođenje financijskih istraga, međunarodna razmjena podataka s ciljem povećanja sigurnosti i poboljšanja progona financijskih kaznenih djela u državama članicama i širom EU. Nadležnim tijelima se propisuje izravan pristup informacijama sadržanim u jedinstvenom registru računa koji vodi FINA, radi se o identifikacijskim podacima vlasnika bankovnih računa, osoba ovlaštenih za raspolaganje sredstvima na računa, stvarnih vlasnika pravnih osoba imatelja računa i vlasnika sefova. Podaci koji se vode u jedinstvenom registru računa kojima se nadležna tijela, kojima će nadležna tijela imat izravan pristup ne sadrže podatke o prometima po računima odnosno stanjima po računima. Nadalje se propisuje razmjena informacija nadležnih tijela sa Uredom za sprječavanje pranja novca, zadaća, u svrhu sprječavanja, otkrivanja, istraživanja ili progona teških kaznenih djela. Nadležnim tijelima se propisuje obveza vođenja statističkih podataka s ciljem praćenja učinkovitosti provedbe zakona, te dostavljanje istih statističkih podataka Europskoj komisiji jednom godišnje. Obrada osobnih podataka u okviru provedbe ovog zakona obavlja se sukladno odredbama Zakona o zaštiti fizičkih osoba u vezi s obradom i razmjenom osobnih podataka u svrhe sprječavanja, istraživanja, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i zakona kojim se regulira zaštita osobnih podataka u RH. Manje-više svi smo
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, poštovane kolege i kolegice ovim prijedlogom zakona prvenstveno se nastoji osigurati usklađivanje s europskom regulativom. Točnije nastoji se osigurati provedba Uredbe iz 2019. godine o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda i o izmjeni direktive i pratećih uredbi u dijelu u kojem se primjenjuje na predmete opće uporabe. Prateći medijske natpise posljednjih dana pa u konačnici i provedeno javno savjetovanje vidjeli smo da imamo samo jedan jedini komentar koji je usmjeren samo na mali segment zakona što je jasno da zakonski prijedlog nije privukao dovoljno pažnje. Ovo nije prvi put da ovaj zakon usklađujemo sa europskom regulativom jer smo i trenutno važeći zakon koji je na snazi od 2013. mijenjali i dopunjavali 2 puta radi usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s propisima EU u području predmeta opće uporabe te radi provedbe reformske mjere iz Nacionalnog programa reformi za 2018. gdje je cilj osiguravanje preduvjeta za početak rada Državnog inspektorata odnosno preuzimanje inspekcijskih nadzora iz nadležnosti sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva u Državni inspektorat. Naravno ove izmjene i dopune nisu svedene samo i isključivo na usklađivanje s europskim zakonodavstvom pa se tako među ostalim definiraju zadaće i obveze nadležnih tijela te se jasnije definiraju pojmovi u smislu navedenog zakona. Tako je novim Člankom 2. jasno definirano koje su nadležnosti Ministarstva zdravstva, a koje Državnog inspektorata pa je jasno da je ministarstvu dana pozicija svojevrsnog krovnog tijela dok će Državni inspektorat nadzirati i kontrolirati provedbu zakona. Međutim, iako u zakonskim i podzakonskim aktima definiranje pojmova u pravilu bude puka formalnost mislim kako se i o tome treba povesti računa, a definiranje kakvo je u ovom zakonskom prijedlogu je pohvalno jer je razumljivo i nama koji nismo struka. Tako se sad predmetima opće uporabe smatraju materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir s hranom te pre
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću biti vrlo kratak u svojoj diskusiji, jer prije mene su dva bivša ministra financija govorili pa oni su puno stručniji bili u tom području i puno toga su rekli, pa ne bih se htio ni ponavljati. Ono što želim reći kada je u pitanju Godišnje izvješće o državnim potporama za 2013. godinu onda slažem se sa onima koji su rekli da rasprava o tome ne daje nikakvog efekta jer maltene dvije godine raspravljati o potporama je nešto što je prošlo. Iza nas je prošla i 2014. godina i vrlo je teško uspoređivati da li su potpore i dale određene efekte ili nisu. Zato bi bilo bolje da vezano za ovakve stvari Sabor to dobiva kao, više kao informaciju ali i mogućnost da Izvješće o potporama, bilo bi dobro raspravljati da je sad recimo rasprava o potporama za 2014. godinu onda bi to imalo određenih efekata. Inače što se tiče samog Izvješća o državnim potporama nemamo nikakvih primjedbi. Ono je stvarno stručno napravljeno, značajni broj podataka je koji itekako može poslužiti za informaciju i usporedbu ono što se dešavalo o potporama bilo da su, kad su u pitanju horizontalne potpore, bilo da kada su u pitanju sektorske. Znači sve analize su praktično date u samom izvješću i istina je da samo izvješće i je negdje nastavak onoga što je i radilo Agencija za koja je praktično pripremala Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja i ono se puno ne razlikuje osim toga što praktično 2013. godine ulaskom u EU i Ministarstvo financija je preuzelo tada obavezu da i radi ovo izvješće. Jasno da ulaskom u EU onda smo izgubili dio suvereniteta kada je u pitanju utvrđivanje pravila o tržišnom natjecanju, a jasno da o tom širokom području je vrlo bitno i ovo područje koje obuhvaća potpore. Ono što bih htio samo naznačiti vezano za ovo izvješće, iz njega je to jasno vidljivo, a ovdje je bilo o tome i jednim dijelom govora, kada se uspoređujemo Hrvatska sa EU onda kod nas potpore u BDP-u su 2,
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Iako ovaj zakon ima pozitivnu i poželjnu intenciju, ako predlagač ostane kod svojih rješenja u nekim bitnim pitanjima, klub Hrvatske narodne stranke ga ne može podržati. Ovim zakonom poljoprivredno zemljište određuje se kao dobro od interesa za Republiku Hrvatsku i njime se uređuje, zaštita korištenje i promjena namjene poljoprivrednog zemljišta. Zakonom je najavljeno osnivanje informacijskog sustava o kojem će se naći sve oranice, vrtovi, livade, pašnjaci, voćnjaci, maslinici, vinogradi, ribnjaci, trstici, močvare kao i druga zemljišta koja mogu postati pogodna za poljoprivredno korištenje. U sustavu će biti registrirana sva privatna i državna zemlja, a održavat će ga Agencija za poljoprivredno zemljište, što je dobro. Agencija za poljoprivredno zemljište osniva se za obavljanje poslova okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta i unapređenja gospodarenja poljoprivrednim zemljištem. Agencija ima pravo prvokupa za sve privatno poljoprivredno zemljište koje vlasnici ponude na prodaju. Ovim zakonom uređuje se promet privatnog poljoprivrednog zemljišta, odnosno koji je postupak kada vlasnik poljoprivrednog zemljišta namjerava svoje zemljište prodati. Poljoprivredno zemljište u privatnom vlasništvu, njegov promet i raspolaganje nije do sada bilo uređeno posebnim propisom, te su se na njega primjenjivali opći propisi koji uređuju vlasništvo. Proceduru sada po ovom zakonu smo čuli. Proceduru prometa privatnim poljoprivrednim zemljištem, a to je javni natječaj. Ovdje postavljamo pitanje, kao i govornici prije nas, dali je predlagač zakona pretjerao, otišao predaleko? Jer vlasnika privatnog poljoprivrednog zemljišta, tjera da svoju ponudu, odnosno iskazanu volju za prodajom svoje zemlje, mora dostaviti jedinici lokalne samouprave i agenciji. Jedinica lokalne samouprave prikuplja ponude zainteresiranih za kupnju i obavještava vlasnika, ali i agenciju koja ima pravo prvokupa te zemlje. Lijepo zamišljeno ako
Hvala gospodine predsjedniče. Pa kolega Lesar, evo upravo to što ste i vi sad iznijeli i ono što sam ja u svojoj raspravi govorila ukazuje na to koliko je ovaj zakon bitan, odnosno koliko je bitno taj zakon donijeti da bude takav da se s njim ne može manipulirati i prilagođavati ga onako kako pojedinim strukturama to odgovara. I bez obzira što kolegama iz <PARTY>-a nije bilo drago ovo što sam rekla, ali su to činjenice i to je ono što nisam izjavljivala ja, nego su to izjavljivali kolege, odnosno čelnik bolje rečeno makarskog <PARTY>-a i to je po meni nedopustivo. Ja znam da je premijer Vlade ujedno i predsjednik neke stranke. Tako je bilo uvijek i bit će i u buduće. Međutim, nedopustivo je da se upravo Vlada, odnosno čelni čelnik te Vlade miješa u jedinice lokalne uprave… i samouprave i zato eto još jedanput se slažem i s vama da ovako i ovaj zakon koji nam je predložen zapravo nije dobar.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas raspravljamo o Konačnom prijedlogu zakona o pučkom pravobranitelju. Kao što sam istaknuo u svom izlaganju govorit ću o prijedlogu zakona. Ovaj zakon predložen je radi ustavnih promjena kojima su uvedene neke novine vezane za status pučkog pravobranitelja u pravcu neovisnosti i samostalnosti institucije, proaktivne uloge pučkog pravobranitelja u promicanju ljudskih prava. Stoga valja podržati intenciju predlagatelja da se te i druge predložene novine urede cjelovitim zakonom. Na području promicanja ljudskih prava pučki pravobranitelj prati stanje i ukazuje na potrebu njihove zaštite o čemu vodi analitičke podatke, redovito informira javnost o promicanju prava, potiče suradnju sa organizacijama civilnog društva i drugo. Da bi se u praksi ojačala promicateljska uloga pučkog pravobranitelja konačnim prijedlogom spaja se Ustanova centra za ljudska prava sa Uredom pučkog pravobranitelja. Osniva se savjet za ljudska prava kao savjetodavno tijelo koje razmatra i predlaže smjernice na promicanju ljudskih prava, osigurava suradnju svih subjekata koji su povezani u promicanju ljudskih prava. Konačnim prijedlogom uređuje se i specijalne ovlasti pučkog pravobranitelja koje proizlaze iz članka 12. Zakona o suzbijanju diskriminacije kao i obveze iz … protokola uz Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupka ili kažnjavanja. Isto tako, prijedlogom se uređuje način postupanja pučkog pravobranitelja temeljem pritužbe građana ili na osnovi vlastite inicijative. U svom postupku pučki pravobranitelj može provesti skraćeni postupak ili ispitni postupak. Skraćeni postupak koristi se kada iz dokumentacije nedvojbeno proizlazi da su podnositelji ugrožena ljudska prava. U ispitnom postupku pučki pravobranitelj traži od nadležnih tijela potrebne informacije i dokumentaciju. Nakon toga izrađuje izvješće kojim ako je moguće predl
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Uvažena gospođo zastupnice vi ste ponovno evo sada upravo potvrdili da sam dobro rekao. Naime, predmet moje rasprave uopće nije bio navedeni službenik. Ja sam rekao da ste doviknuli kolegi Dragovanu koji je govorio o tome da se imenovao načelnik koji se politički izjasnio. Rekli ste nije zakon još stupio na snagu. Ja sam samo rekao da bivša ministrica… … Dopustite. Da bivša ministrica pravosuđa koja izvanredno poznaje i poštuje zakone, barem pretpostavljam, istovremeno potvrđuje da je ono što je zakonom propisano, aktualnim zakonom koji važi do novoga zakona, a ne poštuje se, nije dobra praksa. Upravo to. Propisano je da se traži prethodno mišljenje člankom 14. aktualnog zakona do proglašenja novoga i nabrojao sam nekoliko slučajeva gdje se to nije radilo i postavio sam pitanje iz koga razloga. Gospođa ministrica je upravo, bivša ministrica ispričavam se, upravo potvrdila da je pitanje na mjestu. Hvala lijepa.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Rasprava o proračunu za mene je vrlo važna i bitna, jer ovdje onda vidimo masu nekih stvari koje su se dogodile, a mogle su se dogoditi i drukčije. Mi smo krajem prošle godine bili na razgovoru ministra Šukera i razgovarali smo oko rasta proračuna gdje je on tvrdio da će biti 8% proračuna, a mi smo tvrdili da bude više, jer smo razmatrali da bi moglo biti nekog mjesta za neke stvari koje smo predlagali tamo. Međutim bilo je rečeno da nije tako i tako je i napravljeno. Ovdje bih ja prije svega govorio oko toga jer je ministar Šuker govorio da je to socijalni program i da je velika osjetljivost prema najsiromašnijima i najbolje ugroženim kategorijama u Republici Hrvatskoj, odnosno skupinama. Mi ako vidimo koliko je rast mirovina za prošlu godinu i ovdje se govori da je inflacija 3,2 ja ne znam točno kolika je inflacija, gospodin Šime Prtenjača je govorio da je 3,2 otprilike, onda mi zapravo niti nemamo rasta mirovina za prošlu godinu. Mi ovdje govorimo, gospodin Šuker je govorio da su, doprinosi pokrivaju svega 60% mirovina. Tako ste rekli, 60% mirovina. Ja sam ovdje služeći se vašim podacima na strani 149 malo pokušao izračunati i vidim ovdje da su sve ove mirovine koje su po zakonu, znači starosne mirovine 12 … 395 milijona, zatim invalidske 4 milijarde 366 i porodične 3 i 329. Znači to je ukupno 20 milijardi 081 u odnosu na ukupna sredstva koja su za mirovine 25 milijardi 241 milijon. Znači to otprilike je nekakva razlika, negdje preko 5 milijona gdje su mirovine prema drugim propisima, nisu prema propisu o mirovinskom osiguranju. Znači ako bi mi sada gledali neke stvari o kojima bi morali voditi računa onda bi mogli doći do sasvim drukčijih podataka. Gledajte, prilikom donošenja novog Zakona o mirovinskom osiguranju skinuta je stopa od 5% za kapitaliziranju štednju. Tih 5% nije ničim obezbijeđeno da se sanira tih 5% jer nisu krivi oni koji su prije išli u mirovinu i koji su živjeli nekada pr
Hvala lijepa. Štovani gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice, kolegice i kolege. Reći ću nekoliko riječi o nekim odredbama Zakona o prostornom uređenju. Naime svjedoci smo pretjerane izgradnje na našoj obali i također i njezine nesmiljene devastacije. Ovaj zakon ima nakanu da svojim odredbama prvo smanji prekomjernu izgradnju i jasno zaštiti obalni pojas što u svakom slučaju pozdravljam. Međutim u ozračju opće pomame i želje za brzim profitom svjedoci smo beskrupuloznih napada na priobalni prostor. U tome učestvuju vlasnici parcela, projektanti, građevinski poduzetnici, trgovci nekretninama, razni špekulanti i mnogi drugi koji zaslijepljeni mogućnošću brze zarade nesmiljeno troše naš najvredniji resurs. Lokalnoj zajednici je jedini alat i sredstvo u borbi s tim je donošenje prostornog plana. Međutim svi ostali postupci poput izdavanja lokacijskih i građevinskih dozvola, kontrola gradnje, građevinske inspekcije i postupak uklanjanja nelegalnih objekata je u rukama tijela državne uprave ili ministarstava nad kojima lokalne zajednice nemaju nikakav utjecaj. Stoga ta tijela snose također veliku odgovornost za postojeće stanje u prostoru. Smatram da bi se neki od ovih postupaka trebalo spustiti na lokalnu razinu čime bi se po mom sudu postigla veća učinkovitost i kontrola stanja u prostoru. Odajem priznanje ministrici na odlučnosti koju iskazuje u borbi za stvaranje reda u prostoru i kao što je već kolega prije naglasio, mogli bi se mnogi ostali ministri ugledati u nju. U predloženom zakonskom rješenju međutim postoje neka pitanja na koja treba dati jasan odgovor, jer ona zadiru u suštinu i srž života na obali. Osobno mogu svjedočiti o dražima donošenja prostornih planova na našim otocima gdje vrlo često zbog prije navedenih razloga i želje za brzom zaradom u pravilu vrijedi princip moja parcela, moj urbanizam. U praksi postoje različite situacije. Ima sredina koje su donijele prostorne planove, ima ih koje su u fazi donošenja i ima onih koje nisu započele postupa
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi zamjeniče ministra, kolegice i kolege evo danas smo se okupili ovdje kako što je i kolega Hrg rekao u sabornici da podržimo prijedlog gospodina i kolege Hrga i da se 20.lipanj proglasi danom sjećanja na Stjepana Radića i lipanjske žrtve. Ovdje smo počeli dosta pojednostavljeno govoriti o Stjepanu Radiću koji je zapravo hrvatski politički kolos i iznimno kompleksna politička osoba koji je djelovao dugi niz godina. Kroz taj dugi niz godina često se nalazio u prilici da prilagodi svoje mišljenje kontekstu u kojem živi i u kojem djeluje i zato je zapravo vrlo važno o Stjepanu Radiću govoriti temeljito, utemeljeno i puno jer on doista je jedan od evo temelja hrvatske političke misli. Ovaj 20.lipanj kojega ćemo nadam se usvojiti jednoglasno je dan sjećanja na Stjepana Radića i na lipanjske žrtve. Meni je drago da je usuglašen ovaj prijedlog koji će istovremeno podsjećati na taj nemili događaj koji se desio u Beogradu za hrvatski narod, ali će još više apostrofirati i Stjepana Radića kao stožernoga političara toga vremena,ali ne samo toga vremena nego i onih vremena koja su prethodila tom njegovom životnom finalu '28.godine i zato mislim da je na pravi način usuglašena ovaj naziv toga memorijalnog dana koji se nadam da ćemo svi obilježavati. Meni je s još jedne strane drago da ovdje govorim u ime kluba <PARTY>-a jer Stjepan Radić je 1908.godine svoj prvi saborski mandat stekao u Ludbregu i ponovio gaje 1910.godine. zato ispred grada Ludbrega stoji spomen obilježje Stjepanu Radiću sa njegovim istaknutim riječima da "Nije dosta samo među narod stati, valja među narodom i ostati" što mnogi političari nažalost danas i zaboravljaju. Stjepan Radić kao što sam već naglasio je doista kompleksna osoba, on je i reformist, reformator, on je poliglot. On je govorio gotovo sve slavenske jezike. Njegova supruga je bila Čehinja odnosno Slovakinja, on je ušao među češke književnike, objavio cijel, cijeli niz djela i na taj način je zadužio i hrvatsku p
Poštovani kolega, ja se zaista slažem s vama da su ovi podaci alarmantni i da moramo kao društvo učiniti sve da zaštitimo ne samo djecu nego i obitelj i naravno to je ono što trebamo, treba svatko od nas ponijeti i od kuće. I uloga roditelja nije samo osigurati materijalna sredstva za život djeteta, nego isto tako kao što je kolega Letica govorio i emotivna. Prema tome, naravno da je to veliki problem ali ne samo hrvatskog društva. Smatram da je to veliki problem i suvremenog svijeta i sa time se svakako treba boriti i ja vjerujem da ćemo mi kao katolička zemlja i kroz odgoj djece u crkvi utjecati na to da se obitelj kao tradicionalna zajednica očuva i da te vrednote svakako treba njegovati pa i u ovom Visokom domu. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Replicirala bih uvaženom kolegi Kovačeviću u dijelu njegove rasprave kada je govorio o tome koliko su zapravo nekretnine najvažnije. One to u dobrom dijelu doista jesu, ali bi zapravo rekla i kako kome. Konkretno što se tiče slučaja "Zagrepčanke", Grad Zagreb je iskoristio pravo prvokupa i na taj način je dijelom i omogućio zadržavanje radnih mjesta. I kada bi još država bila efikasna i konačno izvršila upis nekretnina u vlasništvo Grada Zagreba, tada bi se u perspektivi otvorila i mogućnost za radna mjesta, odnosno da radnih mjesta bude i više. Tu je i slučaj "Sljemena", Grad Zagreb je također kupio tu tvrtku i trenutno vodi pregovore o prodaji i postrojenja i brenda, u perspektivi to naravno znači i po naravno okončanju tog postupka, to znači i otvaranje radnih mjesta u smislu povratka ljudi na ta radna mjesta. U svakom slučaju moja replika se više zapravo nadovezuje na izlaganje gospodina Kovačevića, iako je činjenica da doista danas nekretnine jesu najvažnije i onaj tko kupuje firmu u prvom planu i ima vrijednost nekretnina pojedinih društava u stečaju. Hvala.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena gospodo državni tajnici, poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Evo pred nama je Konačni prijedlog zakona o nacionalnom preventivnom mehanizmu za sprječavanje i mučenje i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja. Na žalost u svijetu ovakve pojave koje su već u nazivu ovoga Zakona istaknute još uvijek postoje i to rekao bih ne samo u nerazvijenom dijelu svijeta nego čak i u često visoko razvijenim državama, a svjedoci smo unazad dvadesetak godina i ratnih zbivanja na našim područjima da je, da tako kažem maštovitost ovakvih pojava bila zaista iznenađujuća. Na žalost upravo su naši branitelji bili najviše tome izloženi. Stoga nije ni čudno da je Ujedinjeni narodi, da su donijeli konvenciju slijedom koje je donešen i ovaj fakultativni protokol po kojem i donosimo ovaj Zakon i evo pred nama je drugo čitanje ovoga Zakona. Donošenje ovakvog Zakona je vrlo bitno i za Republiku Hrvatsku između ostaloga stoga što je, ono bitno poljepšava da tako kažem ili poboljšava jednu sliku zaštite ljudskih prava u svakoj državi, pa tako naravno i u Republici Hrvatskoj. I dobro je da se pristupilo donošenju ovakvog zakona bez obzira na kašnjenje koje je bilo propisano nekakvim prethodno prihvaćenim obvezama. Prvo čitanje ovoga zakona je bilo prije negdje šest i pol mjeseci, dakle 8. srpnja prošle godine. Od tada je prošlo dovoljno vremena da bi se neke stvari odradile, da bi se neke stvari pripremile, da bi se usuglasili stavovi svih onih koji imaju da tako kažem interes ili imaju bilo kakvu obvezu slijedom ovoga Zakona. Stoga je moram reći uz ovaj Zakon na Odboru za ljudska prava i prava manjina pučki pravobranitelj koji je apostrofiran u ovom zakonu kao ono prvo tijelo ili prvi organ koji bi trebao raditi na provedbi ovoga Zakona. Dakle, isto tako nam predočuje jedno očitovanje i niz određenih amandmana koji prema njegovom tumačenju bi poboljšali donošenje ovakvoga jed
Ja bih želio ispraviti netočan navod kolegice Mlinarić u onom dijelu kad je rekla da Hrvatski olimpijski odbor dijeli novce savezima prema tome tko je kome bliži. To jednostavno nije točno. Hrvatski olimpijski odbor ima premalo novaca, nekakvih 80 milijuna kuna koje mora podijeliti na sve saveze jednakomjerno, vama za informaciju Rukometni savez dobiva najviše čini mi se samo oko 2 i pol milijuna kuna, Košarkaški 2, ne znam Atletski 2, mi negdje oko milijun 900, znači to nije niti 10% budžeta tog saveza. Prema tome, taj kolač se mora podijeliti i dijeli se na način da se svi savezi daju svoje potrebe Hrvatskom olimpijskom odboru i ovisno o rezultatima tih saveza se onda taj novac podijeli, tako je barem u zadnjih 6 godina koliko ja to pratim u Hrvatskom olimpijskom odboru.