EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Danas raspravljamo o Prijedlogu zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava i ja neću govoriti ono čime nas je ministar tehnički upoznao, možemo nazvati ovaj zakon da je na neki način i soft core jer se radi o usklađivanju s pravnom stečevinom EU-a, točnije sa IV. željezničkim paketom, već ću se osvrnuti na sve ono zbog čega je ova rasprava se ne drži aktualne teme nego više onoga općenitoga a to je stanje u Hrvatskim željeznicama danas. Kao što se možemo kao nacija pohvaliti odličnom cestovnom infrastrukturom, nažalost kad govorimo o željezničkoj infrastrukturi, bolje da nitko to ne spominje i jednostavno evo, događa se stvar da nakon gotovo pola stoljeća je otvorena pruga relativno kratka, znači više od 12-ak kilometara na relaciji Sv. Ivan Žabno-Gradec i mogu napomenuti da je evo to projekt koji je započet u dvije Vlade ranije, realiziran sada i da je to jedan dobar način kako i sve projekte koji su od nacionalnog interesa, dobro ovo je možda više od regionalnog, treba i završavati. Ja ću samo podsjetiti isto jednu stvar što je jako bitno za sve projekte i sve investicije koje imamo, da je na konkretnom na ovom projektu pruge ... pola stoljeća sudjelovala i lokalna i regionalna samouprava u samoj pripremi, znači da smo se mi kao država mogli javiti da to Europa isfinancira, trebala je postojat nekakva projekta dokumentacija, trebalo je odraditi imovinsko-pravne odnose jer više nismo u sistemu gdje to nije bio problem gdje to nije bio problem nažalost i rješavanje imovino-pravnih odnosa je vjerujem i jedan od kako bi rekao, usporivača zašto se mnogi projekti i ne realiziraju po želju u kojoj bismo htjeli. Reći ću da je evo čak i više od 20 g. ranije postojala ideja da se ta pruga izgradi i da su participirale mnoge i općine iz županije Bjelovarsko-bilogorske koje su sufinancirale samu pripremu iz svojih malih proračuna kako bi imali sve spremno da se i ta prug
Ništa, ništa. Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče. Hvala vam lijepa za riječ. Kolegice i kolege zastupnici. Ja ću se kratko osvrnuti na ovaj naš Poslovnik koji koliko god se razlikuje od drugih poslovnika toliko su svi poslovnici u tim reguliranjima procedura, poglavito zakonodavnih procedura i drugih koje moramo regulirat u ovom najvažnijem temeljnom aktu jednog parlamenta, dakle Hrvatskog sabora, oni su tu negdje. Mislim da je veliku istinu rekao kolega Vuljanić kada je povukao jednu paralelu između sadašnje oporbe i sadašnje vladajuće strukture koja je bila oporba ranije i odnos Vlade i glasovanja o zakonima i zakonskim prijedlozima u ovoj Sabornici kada su te naše i uvjetno govoreći, dakle sada vaše a naše Vlada predlagala određena rješenja Hrvatskom saboru. Ja neću doživjet, a vjerujem nitko ovdje da Vlada parlamentarne većine predloži nekakav zakon, da ta parlamentarna većina ne prihvati amandmane odbora gdje je većina u tim odborima upravo te parlamentarne većine ili čak odbije u odboru ili ne daj Bože da nam se to dogodi u Hrvatskom saboru neka zakonska rješenja na koja će ukazati oporba vrlo kvalificirano, vrlo kvalitetno, dakle razložno i reći to nije dobro, ima boljih rješenja. Nije vaša stručna služba priredila zakonsko rješenje kako treba. No nećemo to doživjeti, mi smo još uvijek u toj stranačkoj stezi do te mjere stegnuti da ne razmišljamo, dakle govorim načelno, govorim i u svoje ime, o sebi mislim prije svega, nikom ne prigovaram, dakle volimo ispoštovati stranačku stegu nego se suprotstaviti nekom krivom rješenju, a to je šteta za demokratske procese koje mi razvijamo u Hrvatskom saboru jer sutra smo i sastavnica jedne velike europske obitelji ulaskom u Europsku uniju. Mi sad raspravljamo o ovom temeljnom aktu koji zanima nas, dakle sve nas jer mi živimo ove procedure iz ovog Poslovnika i ta stvar i ova priča sva sreća pa nema prijenosa, javnost ne prati ovo, dakle pretpostavljam da nemamo izravan televizijski prijenos. To uopće ne zanima,
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo dozvolite da posebno i pozdravim, a ujedno se i ispričavam gospođi Anki Slošnjak pravobraniteljici, vidim da ste umorni i evo iskrena isprika, a kolegicama i kolegama kurtoazna, al eto netko mora biti na kraju. Ovdje je već puno puta rečeno prevažna tema i doista se osjećam eto ne pozvanim ali imam potrebu da kažem dvije tri riječi i bit ću vidjet ćete kratak, prvenstveno zbog vas. Da li vi gospođo Slošnjak stalno, evo privatno se obraćam vama, ali siguran sam da zamišljate društvo, a koji bi to ustvari civilizacijski doseg bio kad mi ne bi trebali ovakve rasprave vodit. To bi bar dva uvjeta a gotovo da su ključne riječi danas bile ovdje uključenost i dostupnost bile ispunjene. U ukupnoj punini što ste vi rekli, što ste naveli u svom izvješću, ali što su govorili ovdje kolegice i kolege s tim da ja kod ove uključenosti više dajem i veći naglasak dajem na ove druge osobe bez utvrđene invalidnosti. Jer čini mi se, ako je samo pitanje uključenosti osoba sa invaliditetom, ako se to sutra pretvori u jedan vapaj i onda ćemo mi doći do onog što ste vi ispravno primijetili do nekakve reakcije koju nitko ne želi da nešto činimo iz milosrđa, a to nije potrebno pogotovo ne u ovom društvu, a najmanje osobama sa invaliditetom. Ali dolazim iz jednog grada gdje evo imamo i određenu praksu pa i neke primjere dobre prakse. Ja tvrdim da je uključenost svih nas hajde da tako kažem kolokvijalno drugih najvažnija. Ovdje je bilo rečeno edukacija, edukacija i štošta drugo. I to mi se čini kada taj stupanj postignemo onda ćemo moći govoriti o nekim boljim vremenima. Naravno da i pod ovim pojmom dostupnosti prije svega mislim na pravo kako ste vi to rekli, na pravo osoba sa invaliditetom na rad i zapošljavanje. Dakle, uključenost, ali nas bez utvrđene invalidnosti i ovo pravo. A da bi to sve skupa evo postigli i da dođemo do toga mislim da nam evo nedostaje još jedna ključna riječ o kojoj je možda malo danas bilo riječ. To mi se čini da je to jedn
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Proračun koji imam u ruci ne mogu nego nazvati shoping proračunom. Pa što je to kolegice i kolege ovim proračunom odlučila kupiti naša Vlada i naš premijer? Odlučili su kupiti malo socijalnog mira i novi mandat. Kolegice i kolege to je jedna sasvim legitimna i normalna želja i tu nema ništa sporno, ali nameće mi se pitanje ukoliko se taj scenarij doista i ostvari što će to značiti za građane Republike Hrvatske? Bojim se ne baš puno toga dobrog poučeni iskustvom ove protekle tri godine. To bi moglo značiti da ćemo još jedan mandat slušati kako je za našu nesposobnost, neefikasnost i nemogućnost rješavanja problema kriva koalicijska Vlada Ivice Račana, a kad nam se. Jako lijepo od vas što me podržavate. Hvala. Kad vam se poneki put i uspjeh omakne vi ćete to naravno dati na sva zvona, mi ćemo se i tim malim uspjesima radovati, ali gledajući stanje u kojem se sad nalazimo, a u novinama ste danas mogli vidjeti da ispod praga siromaštva u ovoj državi živi 11% njenih građana, da imamo 20-tak posto ljudi starije dobi koji nemaju nikakvih primanja, da je veliki broj onih koji žive samo sa 4 stotine kuna pomoći onda ne možemo govoriti o pokretanju Hrvatske, o dobrom standardu i o dobrom životu u ovoj državi. Kolegice i kolege, neki žive više nego dobro. Ali, oni nisu ni umirovljenici. Doduše neki jesu umirovljeni generali ali velika većina nisu umirovljenici, nisu radnici, nisu mladi a nisu ni žene. To su sretnici koji su u pretvorbi i privatizaciji bili ne pametni i sposobni nego podobni u pravo vrijeme na pravom mjestu. I sad snosimo posljedice svega toga. Slavonija iz koje dolazim žrtva je bila u ratnim stradanjima ali jednako tako i u pretvorbi i privatizaciji. I ona daleko zaostaje za razvijenijim dijelovima Hrvatske. Ni ovim proračunom nažalost, to se neće promijeniti. Kažu Hrvatska je pokrenuta. Ali onda se pitam kao što se pitaju i sindikati obrazovanja može li se reći da je Hrvatska pokrenuta ako plać
Hvala potpredsjedniče. Poštovana zamjenice ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle ovdje imamo još jedan zakon koji se usklađuje sa europskim zakonodavstvom odnosno s europskim Direktivama 2011/82 i 2004/28 Europskog parlamenta i Vijeća. Zakon o veterinarsko-medicinskim proizvodima prvi put je objavljen u Narodnim novinama 2008.godine, a stupio je na snagu 1.veljače 2009.godine. on je do danas imao dvije izmjene i dopune, a prve izmjene i dopune bile su 2013.godine koje su stupile na snagu u svibnju 2013.godine. A Zakonom o provedbi uredbe Komisije EU broj 1234 o ispitivanju uvjeta za odobrenje odobrenje za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet to su bile druge promjene i on nije mijenjan do danas. Ovaj zakon sadrži navedene uredbe i odredbe o zakonu su u skladu sa tim direktivama iz 2001.i 2004.godine. Zakonom o veterinarsko-medicinskim proizvodima propisuju se postupci ispitivanja stavljanja u promet, proizvodnje, označavanje prometa na veliko i malo, farmakovigilanicije, kontrole kvalitete, oglašavanja, nadzora veterinarsko-medicinskih proizvoda radi osiguranja njihove kvalitete i neškodljivosti i kao proizvoda za zaštitu zdravlja životinje, a time i zaštitu zdravlja ljudi kroz rezidue veterinarsko-medicinskih proizvoda u hrani životinjskog podrijetla kao i u hrani za životinje. U ovim izmjenama i dopunama zakona imamo tri stvari koje je vrijedno ovdje napomenuti koje se mijenjaju, a koje smo čuli iz prethodnih rasprava, a to je da je ovim zakonom propisni novi postupci koje je nužno regulirati kroz ponovljeni postupak odnosno postupak izdavanja odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet koji su prethodno odobreni međusobnim priznavanjem ili decentraliziranim postupkom koje naknadno provode države članice EU. Pod dva ili druge izmjene koje je bitno napomenuti, a to je da se ovim zakonom propisuje obavljanje prometa veterinarsko-medicinskih proizvoda na malo samo kroz veterinarske ljekarne, a ne više kako je do sa
Pojedinačno. Poštovani potpredsjedniče, poštovana zamjenice ministrice sa suradnicom. U prvom čitanju zakona Klub zastupnika <PARTY>-a izrazio je zadovoljstvo izradom prijedloga Zakona o hrvatskom znakovnom jeziku i ostalim sustavima komunikacije gluhih i gluhoslijepih osoba u RH. Prihvaćanjem ovog zakona postat ćemo 24.zemlja članica EU koja je priznala znakovni jezik. Time RH ne samo da ispunjava preuzete obveze iz međunarodnih i nacionalnih dokumenata, već i na konkretan način pokazuje svoju osjetljivost bi brigu za gluhe i gluhoslijepe osobe, te druge osobe s komunikacijskim teškoćama. Na konačni prijedlog zakona klub će podnijeti amandman na članak 13.kojim predlažemo da se termin komunikacijski posrednih zamijeni terminom prevoditelj znakovnog jezika. Prevoditelji znakovnog jezika su osobe koje su prošle dugogodišnju edukaciju, profesionalno se ponašaju u skladu sa etičkim kodeksom svoje struke, profesionalno se usavršavaju i predstavljaju stručnjake na području znakovnog jezika. Predloženom odredbom članka 13.komunikacijski posrednik je osoba koja ima odgovarajuće vještine, znanja i sposobnosti u korištenju hrvatskog znakovnog jezika, no sam taj termin ne označava stručnost. To znači da komunikacijski posrednik može biti član obitelji, prijatelj ili bilo koja osoba sa znanjem znakovnog jezika bez ikakvog certifikata ili dokaza svoje stručnosti. Termin prevoditelj znakovnog jezika jasno određuje da se radi o stručnoj osobi koja osigurava profesionalnu podršku u komunikaciji što nije slučaj s terminom komunikacijski posrednik. Hvala. Poštovana zamjenice, većina klubova zastupnika u Hrvatskom saboru smatra da se ovo pitanje treba riješiti. Ali obzirom da ste upravo preuzeli obvezu da ćete to riješiti u sljedećih 90 dana zajedno sa udrugama stojim pri takvom stajalištu i povlačim amandman.
Evo kolega Bačić je povrijedio Poslovnik kada je kao povredu Poslovnika naveo da je povreda vrijeđati članove <PARTY>-a. Još uvijek usprkos činjenici da je vaš predsjednik Sabora se ponaša zaista apsolutistički i preuzeo je funkciju de facto svih ovdje zastupnika još uvijek nije uspio u Poslovnik staviti odredbu zabranjeno je vrijeđati zastupnike <PARTY>-a. Pa dok to ne stoji u Poslovniku molim vas nemojte se na to žaliti zato jer ja vas nisam vrijeđala, niti koristila ružne riječi prema vama. Ja sam govorila o činjenicama i o vašoj odgovornosti političkoj Ako je to vama uvreda što ste u <PARTY>-u pa dajte se ispišite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo stvarno sam iznenađena sada što ni ovaj amandman nije prihvače s obzirom da se radi o investiciji koja je predviđena za 7 godina 671 milijun kuna i ako budemo išli sa ovako oko 6 milijuna kuna vjerojatno mi nećemo doživjeti da, nećemo doživjeti da, da, da ćemo imati taj istočni vodovod. A ovaj projekat je od interesa i u Vukovarsko-srijemskoj i u Brodsko-posavskoj i u Osječko-baranjskoj pa sam mislila barem će ministar iz te županije sada prihvatiti pa bi ja rekla: “Evo ljudi vidite da ministar nije okovan stranačkim okovima nego ima razumijevanja za svoj kraj.” E sada nažalost nakon svega ovoga ja moram prenijeti poruku: “Dragi moji Slavonci evo vam poruka od vašeg prvog susjeda Srijemca da nemate ni za navodnjavanje, nemate ni za vodoopskrbu, nemate ... za protugradne rakete, vrlo ružna poruka. Ali ja tražim glasovanje.
Poštovani kolega Mariću, svojom raspravom potaknuli ste me da kažem nešto o položaju političara. Doista bih apelirala da svi moramo biti odgovorni i za svoje riječi i za svoje postupke. U našim medijima imam dojam da se vodi hajka na političare kao ljude koji su neradnici, lašci, sumnjivog morala. Takva percepcija za mene duboko je uvredljiva. Duboko sam uvjerena da kada bismo svi bili samo pristojni jedni prema drugima, da bi Hrvatska bila uljuđena zemlja, a sada je na žalost negativno ostrašćena. Nemam ništa protiv da javnost ima uvid u imovinsko stanje dužnosnika, ali koristiti te podatke da bi se političare prikazalo samo u negativnom svjetlu, ismijavalo ih se je previše. Svaki čovjek, svaka profesija zaslužuje poštovanje tako i političari. Svi zajedno moramo čuvati dignitet zastupnika, pa i nivo rasprava. Vama gospođo Orešković želim čestitati na izvrsnom predsjedavanju Povjerenstvom, a svim članovima Povjerenstva i u moje osobno puno uspjeha u daljnjem radu. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, kolegice i kolege, g. ministre. Jasno je da je jedan od sektora koji su najviše pogođeni ovom krizom turistički, a unutar njega posebno su pogođeni mali iznajmljivači. Pročitat ću vam što stoji na službenim stranicama Porezne uprave. Iznajmljivači koji su podnijeli zahtjev za odgodom plaćanja poreza do 30.3.2020. g. za obvezu koja je dospjela 31.3.2020. ostvarili su pravo na odgodu plaćanja te obveze do 30.6.2020. g. te se ista neće otpisati. Poštovani g. ministre, i vi i ja znamo da mali iznajmljivači neće ostvariti prihode koji su bili planirani za 4. i 5., a najvjerojatnije i 6. mjesec. S obzirom da je službeni stav Vlade RH obzirom na stranicama Porezne uprave da se te obveze neće otpisati, a da danas donosimo, odnosno raspravljamo rebalans, moje pitanje vama je, hoće li se te obveze otpisati ili će ih mali iznajmljivači morati platiti nakon 30.6.? Hvala.
Hvala predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Jasno da tema i situacija koja je u Slavoniji ili u cijeloj Hrvatskoj vezano za izbjeglice postaje sve više alarmantnija. Moram upozoriti na nešto da je predsjednica ORAH-a pred negdje mjesec dana upozorila na problem koji bi se mogao desiti u Hrvatskoj. Tada se to vrlo neozbiljno prihvaćalo i govorilo se ne Hrvatska je pripremljena za sve. Nešto malo ako i dođe u Hrvatsku Hrvatska će se sa time itekako uspjeti nositi. Sada vidimo da i pred negdje dva, tri dana su bile potpuno drugačije informacije. Govorilo se da Hrvatska je pripremljena i da Hrvatska može sve napraviti. Što imamo situaciju u roku dva dana? Da nam se dešava da moramo zatvoriti granicu sa Srbijom. Imamo situaciju Mađari da razmještaju vojsku na granici između Hrvatske i Mađarske, da meču žicu. Slovenija je zatvorila svoje granice i gdje smo sad mi kao Hrvatska? Da li je postojala tada alternativa što će se dešavati ako ostale zemlje ne puste da kroz koridor se prođe. EU oko toga ne može se dogovoriti oko izbjeglica i na kraju Hrvatska koliko god ima veliko srce, koliko god je sentimentalna prema izbjeglicama jer tu havariju je prošla susreće se sa velikim problemom. Taj problem se itekako mogao potpuno drugačije rješavati da su postojali strateški planovi, da su postojale određene pripreme, a ne samo izjave koje su išle u tom dijelu, ne, ne trebate se ništa brinuti jer Hrvatska je pripremljena za to. Mi znademo da izbjeglice ne žele ovdje u Hrvatskoj ostati, oni žele otići u Austriji, žele otići u Njemačku i što, kako ćemo ih zbrinuti? Slažem se ovo sa kolegom Kajinom koji kaže najavljuje se sad polako i loše vrijeme, najavljuje se hladnije vrijeme, kako ćemo se osigurati da adekvatno te izbjeglice i zbrinemo ovdje? U nekim trenucima je bilo da je ponestajalo i hrane, ponestale su određene stvari koje su potrebne za izbjeglice, jasno da uskače stanovništvo, jasno da uskaču građani koji itekako pokazuju svoj dio osjećaja prema tim ljudima. Jer jasno u
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, pažljivo sam slušao vaše izlaganje, vašu raspravu i dobrim djelom se slažem s onim što ste rekli pogotovo u dijelu kada ste govorili o zloupotrebi položaja, pa ste govorili i o nekim recentnim događanjima. Pa mogu prihvatiti vašu kvalifikaciju da smo još uvijek kako ste vi rekli otprilike miljama daleko od nulte stope tolerancije. Međutim, nažalost, ovo nažalost siguran sam da ćete shvatiti naš glavni problem je našeg društva što smo mi ipak bliži sada toj nultoj stopi tolerancije nego u onim godinama koje ste vi također citirali od 2007., 2008., 2009. itd. I to je veliki problem čini mi se našeg društva. Pa i ovom pritisku javnosti kada ste govorili on je itekako dobrodošao i potreban nam je još uvijek, međutim ja sam i ovdje, i spomenuli ste i vi gospodina Marića i pripisali mu zasluge u razotkrivanju ovih događanja, ja sam i tada replicirao i smatram vrlo pozitivnim stav Vlade koja se ipak u tom djelu nije i ne smije se miješati na što mi je on s punim pravom i odgovorio, ali mislim da je to i isto jedna od krucijalnih promjena u djelovanju prije svega evo institucija. Od tud izvlačim ovaj svoj zaključak da su stanoviti pomaci učinjeni da li dovoljni ili ne o tome možemo raspravljati, a isto tako ova ljestvica nije jedini meritum i kriterij za to ocijeniti. Hvala.
Zanimljivo je kolega da kada vi nešto gradite onda se dogodi svjetska kriza, a kada smo mi na vlasti onda nema svjetske krize, onda je med i mlijeko u svijetu a Vladu <PARTY>-a ocjenjujete nesposobnom što ona naravno nije bila niti će to biti. A vi se bojim se nećete znati ni ubrati plodove našega rada. I kada su se te dvorane gradile upozoravali smo vas da se radi o mega projektima, a danas dvorana u Splitu izgleda očajno. A da su trebale biti dodana vrijednost kolega Škoriću ja se slažem s vama ali nažalost one to nisu.
Hvala lijepo g. predsjedavajući. Nadam se da se kolegica, iskreno se nadam da se kolegica zabunila jel ako smo nabavili za 19 milijuna 2500 maskica … Okej, jer bi to bilo, to bi bio čak ovaj skuplje nego na crnom tržištu o kojem bi danas htio govoriti. Naime, ovako gledajte, jutros me zvala moja majka i pitala me jedno vrlo jednostavno pitanje gdje može kupiti te jednokratne zaštitne maskice? Žena ima 74 godine plućni je bolesnik. Moj otac ima isto tako 74 godine, prije dva tjedna ili tjedan dana se vratio s Jordanovca, da bi im ja na to morao odgovorit da nema gdje kupiti zaštitne maskice. E sad da li smo mi tu podbacili, da li se tu nešto više moglo napravit? Možda je. Gledajte zato što ustvari kad su rekli da nema gdje kupiti nisam bio u pravu, ima gdje za kupiti, ima. Na on line oglašivačkim stranicama, da ih sada ne reklamiram. Može ih biti sram. Znači ti ljudi, ne ljudi, nema veze od kuda su nabavili te maskice, da li su ih nabavili preko Amazona ili su ih nabavili tu u Hrvatskoj dok ih se još moglo nabaviti. Prodaju maske, jednokratne kirurške maske koje su koštale prije nekakvih tri tjedna, par lipa, oni danas prodaju po 20 kuna komad. Znači jedno pakiranje od 50 komada danas košta 1.000 kuna, 1.000 kuna. E sad ako to nije kazneno djelo, ako to nije ratno profiterstvo, ja ne znam što jeste. I meni ne ide u glavu šta radi država, šta radi policija, šta radi Državni inspektorat kada se njima bjelodano ispred nosa svaki dan na tim web sajtovima prodaju potrebe, prodaje roba koja je od potrebe za one najugroženije po cijenama koje prelaze, ja evo ne znam koji je to postotak uvećanja. Znači nešto što je prije tri tjedna koštalo par lipa sada košta 20 kuna i nitko na to već danima ne reagira. Meni jedna bliska osoba, jučer smo razgovarali također starije životne dobi mi rekla, pohvalio se kako je njegova supruga uspjela ih nabaviti za 550 kuna 50 komada, 550 kuna. Ja sam mislio sam da sam čuo sve i onda danas gledam oglas na tom jednom od oglašivača, kaže prodajem
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, dame i gospodo zastupnici. Evo, u potpunosti prihvaćam Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o pravima osoba s invaliditetom i fakultativnog protokola uz Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom. Govorim to i zato jer sam konzultirao udruge osoba sa invalidnošću i oni se sa ovim predloženim u potpunosti slažu. Međutim, rekli su mi da bi trebao istaći da su ova sredstva koja su predviđena u prijedlogu ovog zakona, aproksimativno da nisu baš temeljito prava tako da treba vidjeti prilikom proračuna koja su to sredstva i pravilno ih … Drugo, veliki broj propisa regulira ovu materiju i radi toga dolazi do velikih problema oko ostvarivanja prava pa bi to trebalo vidjeti. Međutim, mi smo to govorili prilikom kad smo predlagali Zakon o pravobranitelju osoba sa invaliditetom, pa vjerojatno i o tomu trebamo voditi dosta računa. I drugo, oni predlažu da se izjednačavanje osoba sa invaliditetom bez razlike na uzrok invalidnosti. Oni smatraju da su te razlike prevelike jer neke naknade su 10% manje od drugih, da bi to trebalo na neki način regulirati. Što se tiče Konvencije o pravima osoba s invaliditetom evo ovdje u preambuli, ovdje potpuno prihvaćam, ovo je meni i novi termin koji prvi put i čujem. Kaže prihvaćajući da je invaliditet koncept koji se još uvijek razvija te da invaliditet nastaje kao rezultat međudjelovanja osoba s oštećenjima i prepreka koje proizlaze iz stajališta njihove okoline te iz prepreka koje postoje u okolišu a koje onemogućuju njihovo puno i djelotvorno sudjelovanje u društvu na izjednačenoj osnovi s drugim ljudima. Samo ovo nam daje veliku mogućnost da govorimo o osobama sa invalidnošću, o njihovim pravima i sve ono što mi moramo napraviti da se to poboljša. Ovdje govori članak 2. konvencije, veli komunikacija uključuje jezike, prikazivanje teksta, Braillovog pisma uključujući dostupnu informaciju i komunikacijsku tehnologiju. Ovdje nam jako puno govori što trebamo sve napraviti. Mi ima