EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Svoje pitanje uputit ću predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Dakle posljednjih tjedan dana svjedočili smo naglom porastu tečaja švicarskog franka zbog kojeg je doslovno preko noći došlo do značajnog financijskog udara na veliki broj građana Republike Hrvatske. Procjenjuje se da se radi o oko 68 tisuća kredite u švicarskim francima što vjerojatno znači i jednak broj obitelji koje su se zaista našle u nezavidnom položaju. Naravno, odmah se tu našlo mnoštvo stručnjaka svaki sa svojim prijedlogom rješenja, od traženja moratorija, konverzije ili smanjenja porezne stope do traženja dodatnih analiza i još mnogo čega. No Vlada je reagirala odmah i bez odugovlačenja te je na svojoj hitnoj sjednici koju je održala jučer donijela odluku kako će predložiti Saboru dopunu zakona kojim će fiksirati tečaj švicarskog franka na 6,39 kuna i to na rok od godine dana. S obzirom da od kritičara i dalje slušamo kako je ova mjera vatrogasna, nedovoljna, parcijalna, ja vas lijepo molim da nama i hrvatskoj javnosti još jedanput pojasnite i kažete kojom ste se idejom vodili kada ste se odlučili baš za ovaj put rješavanja tog problema i mogu li naši građani sa ovakvim kreditima biti mirniji. Hvala vam lijepa.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovana gospođo državna tajnice, štovane kolegice i kolege. Evo pred nama još jedan u nizu zakona sa čijom smo raspravom započeli jučer, a koja je u obrazloženju imaju svrhu da se provedu određene racionalizacije kako to Vlada kaže. Temelj za donošenje ovog zakona nalazi se u odredbi članka Hrvatskog sabora 159. Poslovnika gdje kaže da "treba provesti reorganizaciju agencija, zavoda, fondova i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima s ciljem poboljšavanja učinkovitosti i ekonomičnosti u radu, te smanjenja proračunskih sredstava za njihov rad". Postavlja se pitanje, koje su to uštede i koja su to poboljšanja? Što će se desiti bitno time što će se ova agencija pripojiti Hrvatskom zavodu za toksikologiju? Ova Agencija je certificirana od World antidoping agency, odnosno od WADA-e za određene laboratorijske pretrage. Nažalost, još nije prošla punu akreditaciju jer za to treba proći određeno vrijeme da se njezin rad nadzire. Prisjetimo se što je rekao i gospodin Mateša iz Hrvatskog olimpijskog odbora. Kaže, obveza da imamo takvu agenciju nema veze sa Hrvatskim olimpijskim odborom niti sa Međunarodnim olimpijskim odborom, obveze proizašle iz kopenhagenške Deklaracije o borbi protiv dopinga koji je potpisala i Hrvatska. Ukidanjem ovakve agencije došao bi u pitanje održavanja i velikih sportskih natjecanja u Hrvatskoj. Zašto se ona ukida ne znam. Takvo tijelo moramo imati, a sad je pitanje u kojoj će to biti organizacijskoj formi, kaže Mateša. Međutim, činjenica jest da nakon što je agencija prošla certifikaciju od Vlade bilo koja promjena u njenoj organizacijskoj strukturi, pripajanje hrvatskom zavodu za toksikologiju koji a propos baš i nema sukladnu djelatnost kao ova agencija, iziskivat će dodatni nadzor od Vlade koji netko treba platiti. Kolika su ta sredstva, da li će ona poništiti ovu možebitnu uštedu. Vezano za ovu drugu stavku odnosno drugo pojašnjenje u prijedlogu za donošenje zakona po hitnom postupku, dakle da će se poboljšati
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ma evo sad ste ponovo ponovili da ne postoji lista enzima još uvijek u EU. Danas smo o tome puno raspravljali na odboru i dobili smo kontradiktorne informacije. Ali ono što bi ja vas svakako htjela pitati, znači ovdje se osim što se briše taj registar enzima, dakle obaveza prijave prije stavljanja na tržište i upotrebe prehrambenih enzima, znači to se briše, da li vi stvarno smatrate da nije dobro da mi znamo za artikl, zato sam i pitala cijenu, koje enzime je koristio prije nego što ga stavimo na tržište, ja mislim da je to odlično i da to svakako treba zadržati. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Vidović govoreći u ime kluba <PARTY>-a rekao je da trenutak u ovo predizborno vrijeme kad se još jedna nova prijevara nudi umirovljenicima neće polučiti rezultat. To je netočno. Polučiti će upravo očekivani rezultat jer se naše građane umirovljenike ne može sa ovakvim prijevarama prevariti i oni će upravo na predstojećim izborima polučiti ovakav rezultat za kojega vi kažete da neće, a da će Hrvatsku demokratsku zajednicu zbog ove i brojnih drugih prijevara poslati u oporbu.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Štovani kolega Vukeliću, meni nije jasno kako se može uskladiti nešto sa nečim ako to prije nije napravljeno. Znači usklađujemo neku kartu izmjere ili neki akcijski plan sa nekim bivšim akcijskim planom koji nije napravljen. Koja je to vrsta usklađenja? To je jedno pitanje. A drugo pitanje, vi ste rekli, ustvari ću vas ispraviti samo. Da ova buka koja nastaje u unutar nekih kafića ili zona, ne spada pod Zakon o zaštiti od buke u okolišu. To je predmet jednog drugog prekršajnog zakona, tako da to ste malo zamijenili. Hvala.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Ispravila bih kolegu Markova u dijelu gdje je govorio o osnivanju novih banaka. Naime, mislim da bi bilo znatno važnije govoriti o demonopolizaciji financijskog tržišta u Hrvatskoj. Ovo je samo jedan od oblika. Danas smo mi praktički svjedoci monopoliziranog financijskog tržišta u Hrvatskoj, odnosno još nečeg goreg što možemo zvati još i gorim od monopoliziranog, to je … jer imamo prisutnost dva financijska lobija, dva strana financijska lobija koji diktiraju proizvod, financijske proizvode koje pružaju građanima. Kad bi primjera radi samo sredstva ove države ili sredstva jedinica lokalne samouprave prolazila ne dao Bog kroz neke druge banke ili bi se eventualno pojavila na financijskom tržištu neke druge banke, iz Francuske ili Belgije, a ne samo iz Italije i Austrije. To tržište bilo bi znatno bogatije, a i konkurentnost bi bila na njemu znatno veća. Danas te konkurentnosti nema.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažena ministrica. Kolega vezano za vaše izlaganje slažem se sa svim što ste rekli, a htio bih dodati u onom segmentu di ste spominjali diskrecijsko pravo, a pogotovo u segmentu po pitanju evo konkretno ću govoriti za grad Zagreb i dat ću jedan plastični primjer di se vidi kako se zlorabljuje de facto diskrecijsko pravo već u samoj Runjaninovoj ulici gdje se nalazi Ministarstvo kulture na broj dva. Na broj četiri se nalazi Dom zdravlja Centar koji je odlukom grada Zagreba samo sebe za svoje vlasništvo izuzelo od obveze plaćanja spomeničke rente. Udaljeno pedesetak metara dalje u Crnatkovoj ulici je stomatološka ordinacija od moje jedne kolegice koja je obvezna plaćanja spomeničke rente iako po Zakonu o zdravstvenoj zaštiti obadvoje obavljaju javno-zdravstvenu djelatnost u ugovornom odnosu sa HZZ-om. Dakle, bez profitne osnove. I taj način gledanja diskrecijski, odnosno možemo čak reći da imamo tu elemente i pogodovanje samim sebi kao vlasnicima. Ja smatram da je to čak i povreda članka 26. Ustava Republike Hrvatske koji kaže da su svi državljani RH i stranci jednaki pred sudovima i drugim državnim i inim tijelima koje imaju javne ovlasti. Prema tome, grad Zagreb kao institucija sa javnim ovlastom je kao vlasništvo izuzela od obveze plaćanja spomeničke rente, a za druge je nametnula tu obvezu, iako obavljaju istu javnu djelatnost. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, kontinentalni turizam ima i dosta sličnosti sa određenim dijelovima i vaše županije, pa i istarske koja je turistički možda i najrazvijenija. Ali i dalje 68% čini mi se Istre spada u ovaj nerazvijeni dio. Tako da svaka pomoć nerazvijenom dijelu i ovaj fiksirani izvorni prihod od pola milijuna kuna zasigurno će biti pretpostavka da se neke stvari i u ovim nerazvijenim dijelovima što se tiče turizma promijene, da se ovi trendovi koje imamo promijene. Jer svaki dio Hrvatske vjerujem ima što za ponuditi. Samo kažem uz dobar plan, uz dobru viziju, ideju i financijska sredstva to će se učiniti. Hvala.
Dakle ovdje u ovom amandmanu se u biti ne govori o dvije regione anticipira moguću promjenu statističkih regija. One mogu biti dvije a mogu biti kasnije i tri ili četiri ili pet. znači ne prejudicira se koliko bi trebalo biti tih regija. Najvjerojatnije možemo složiti da će biti dvije prema sadašnjem stanju stvari. Ali ne bih se složio evo Slavonija i Baranja da će biti zakinute. U prvom redu kao što sam rekao u svojoj raspravi Osječko-baranjska za investicije u Osječko-baranjskoj županiji čak će se moći dobiti do 18 tisuća eura po zaposlenom, da. Znači da se i gledalo u tom smjeru i da se to prilagođavalo upravo prema ajmo reći možda čak i Osječko-baranjskoj županiji. Tako da ne bih se složio sa tom konstatacijom da bi se na taj način zahtijevalo. Upravo se išlo pogodovati regijama među kojima je nažalost Osječko-baranjska županija u kojima je takav postotak nezaposlenosti takav nažalost je.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovani državni tajniče. Evo kao što je rekao kolega, nakon bivšeg ministra, bivše ministrice, ja ću kao bivši gradonačelnik koji je imao određenih iskustava budući da sam bio gradonačelnik grada turističkog, iz turističke županije Istre i koji sam u proteklih, ja ću reći 20-ak se susretao sa problemima rješavanja zemljišta i investicija vezanih za turizam. I sami ste rekli da ovaj zakon evo 25 g. je bio kočnica, da svi smo očekivali određeni zakon koji će puno olakšati cijele te postupke i prisjetit ću se da na kraju svog izlaganja u prvom čitanju ovog zakona, izrazio sam nadu da ćete do drugog čitanja prihvatiti naše prijedloge, uvažiti naše primjedbe i to ne samo one od strane kluba <PARTY>-a, <PARTY>-a i RI-ja nego i one od strane Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. I moramo reći da smo očekivali puno više no nažalost, izostalo je vaše razumijevanje, ništa od predloženog niste prihvatili, sve ste odbili i zato moram izraziti svoje duboko nezadovoljstvo. Mi u <PARTY>-u smatramo da je ovaj zakon od izuzetne važnosti s obzirom na to da direktno utječe na razvoj turizma i stvaranje novih vrijednosti u turističkom sektoru i to zato što je njegova primjena vezana na poslovanje hotela, kampova a time i na povećanje prihoda općinama, gradovima i županijama i državi. Trenutno važeći zakon donesen 2010. g. predstavlja kočnicu razvoja i ostvarivanje većeg prihoda i upravo zato smo podržali donošenje novog zakona koji je u praksi trebao donijeti određena poboljšanja. No što dobivamo ovim konačnim prijedlogom zakona? Dobivamo da u vlasništvo jedinica lokalne samouprave pripast će samo zemljište oko objekta koje služi za redovitu uporabu tih građevina koje nije procijenjeno niti nije ušlo u temeljni kapital društva odnosno u pretvorbu. Preostalo zemljište praktički iste parcele a u sklopu turističkog naselja ili kako se to popularno zove, TRP, turističko razvojno područje, definirano prostornim planovima
Kolega Beus, evo ja moram prvo kazati mi znamo za nacrt koji je bio u javnoj raspravi. U saborsku proceduru nije ništa došlo ali onaj nacrt koji je kružio znamo da zapravo nije nudio rješenja i u tom smislu evo ovaj prijedlog uistinu nije loš. On jest liberalniji i ide ka jedinicama lokalne samouprave, ali posredno. Ja bih htio da upravljaju resursima upravo jedinice lokalne samouprave jer to je njihovo bogatstvo i moraju dovesti u funkciju da njihovi proračuni funkcioniraju. Mi imamo sad devastiranu obalu. I vi ste nešto o tome maloprije govorili. I u turističkom smislu i u smislu pomorskog prometa, vi sad imate u jedinicama lokalne samouprave ovakvu situaciju, imate recimo trajekt koji vozi putnike iz jednog grada, mora krcat teret i kamione u drugom gradu i onda putuje prema tim nekim otocima pa znate onda tako malo kruži i događa se da se to zapravo na javnom prostoru događa. Znate, ono mi je zovemo riva jel' tako. Ali, u principu nema pristana. E sad, imate zahtjeva od x lokalnih samouprava, mi nemamo, nije izvršena reforma lokalne samouprave. Možda bi to bio preduvjet, a možda i ne, zašto? Ne mora. Jedinice lokalne samouprave one koje mogu obavljati lučke djelatnosti zašto ne bi se njima priključivale sve one koje ne mogu obavljati. Jer činjenica je da moraju imati sposobnost i mogućnost ne samo u komunalnom redarstvu nego i u sredstvima. Ali ovako, na ovakav način se dosad pokazalo da neće moći. Meni ne daju garanciju da će bilo koja županija nastaviti jednako i ravnomjerno jer sredstava nikad dosta znate. A privatna nastojanja i gledajte događaju se nasipi, događaju se bespravne gradnje u zoni pomorskog dobra, svašta se događa. Ja ne kažem da je puno od toga loše, zašto ne? Ali što ne bi mogle i jedinice lokalne samouprave više o tome.
Hvala lijepo. Ja ću biti kratak i neću ponavljati ono što sam već govorio do sada. Dakle, jednu poruku samo imam. Hrvatska 2020. godine preuzima predsjedanje Europskom unijom i trebat će definirati neke prioritete našeg predsjedanja. U segmentu vanjske politike ja mislim da bi bilo mudrije odustati od definiranja nekih velikih političkih kriza kao prioriteta našeg predsjedanja jer mi sami ne možemo dati jednostavno preveliki doprinos njihovom rješavanju. No pitanje razvojne suradnje bi možda moglo se razmisliti da utvrdimo kao prioritet, jedan od prioriteta našeg predsjedanja jer tu već imamo jedan rekord poprilično respektabilan postupanja naše zemlje. Sjećamo se mi smo bili i u UN-ovim tijelima kao što je Komisija za izgradnju mira. Imamo niz bilateralnih projekata na području razvojne suradnje gdje koristimo i naše iskustvo iz tog post konflikt bildinga koje je naravno vrlo važno za Europsku uniju kao najvećeg donatora razvojne pomoći u svijetu, a vrlo blisko i ovim pitanjima koji opterećuju trenutno Europsku uniju kao što su migracije. Jer rješavanjem situacija ne samo političkih kriza u nekim zemljama iz kojih migranti dolaze u Europu nego posebice ekonomskog stanja, klimatskih promjena, njihovih posljedica stvarno u stvari definiramo europsku Agendu na području vanjske politike kroz međunarodnu razvojnu suradnju. Evo moj prijedlog je samo to i to je jedina poruka koju sam htio poslati da se razmisli da li da ovo pitanje uđe u jedno od prioriteta našeg predsjedanja Europskom unijom uzimajući također u obzir da trenutno imamo povjerenika koji se bavi tom materijom. Prema tome, Hrvatska razvija jednu reputaciju u ovom području i najgore je da svaki puta krenemo u novo područje umjesto da nastavimo kontinuirano se baviti jednom. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa kolega Hajduković kad već govorite da se usklađujemo s direktivama EU, ja se moram nadovezati da i taj posao copy-paste koje radi Ministarstvo poljoprivrede čak nije u stanju napraviti na vrijeme. Dalje, kada već spominjete koliko je ljudi otišlo iz Slavonije moram se također nadovezat da će taj broj biti puno veći. Znamo da su se zatvorile dvije šećerane, projekt na kojem smo i ja i vi radili upozoravali na vrijeme, to će biti veći broj ljudi koji će naravno otići iz naše Hrvatske. A jedino što možemo čuti od vladajućih je da je glavni razlog za propast šećerana i proizvodnje šećerne repe kriva isključivo Vlada RH na čelu sa <PARTY>-om, a moram konstatirati da je već treći ministar u Vladi <PARTY>-a. Hvala.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Hajmo prvo na osnove. Građani Republike Hrvatske su ti koji osiguravaju sredstva za funkcioniranje čitavog života u Republici Hrvatskoj i ja vas pitam ovdje, kada ćemo to konačno usvojiti. Dakle i ovaj Sabor, i ministarstva, i jedinice lokalne samouprave i uostalom čitav život u Republici Hrvatskoj funkcionira zbog toga što građani iz vlastitih džepova plaćaju da bi funkcioniralo bilo da su ti građani, građani krajnji korisnici potrošači električne energije ili su oni poduzetnici koji proizvode električnu energiju, ali isto tako plaćaju, ulažu svoja sredstva u tu proizvodnju i naravno omogućuju funkcioniranje života. Netočno je govoriti o sredstvima kroz kategorije kućanstvo ili poduzetništvo. Sve to u konačnici plaćaju građani i oni koji imaju za platiti i oni koji nemaju za platiti. Dakle, ponavljam onaj paradoks, građani koji nemaju za platiti račune za električnu energiju plaćaju solidarnu naknadu iz koje se podmiruje dio troškova tih računa za električnu energiju onima koji ne mogu te račune platiti. Dakle, oni i sami sebi plaćaju solidarnu naknadu. Sve građani plaćaju, ali apsolutno sve građani sami plaćaju. Zato se državni tajniče nemojte ljutiti kada propitujemo rad u HEP-u, kada propitujemo dobit HEP-a, kada propitujemo cijene električne energije i nije posao HEP-a ostvarivati enormnu dobit. Posao HEP-a je ostvarivati i pružati kvalitetnu, dostupnu uslugu svim građanima Republike Hrvatske bilo kroz onaj sektor poduzetništva, bilo kroz sektor kućanstva ali po najnižoj mogućoj cijeni. HEP na samodostatnosti nije učinio ništa i danas uvozimo 34% električne energije i masno zbog toga tu istu električnu energiju naplaćujemo našim građanima istim onima zbog kojih funkcionira život u Republici Hrvatskoj. HEP i količina električne energije koja je dostupna građanima danas upravo zbog izostanka investicija od strane HEP-a ovisi o kiši. Zašto o kiši? Zbog hidroelektrana, pa se i u tom
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade, ministri, gospođe i gospodo saborski zastupnici. Pitanje upućujem ministrici zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstv. Naime, zakonska obaveza vašega ministardstva je da do 10 .ožujka ove godine odredite mjesto za odlaganje radio aktivnog otpada i dijelova nuklearne elektrane Krško prema međunarodnom ugovoru između Republike Slovenije i Republike Hrvatske. O dekomisiji nuklearke Krško. Moje pitanje je, gdje ste odredili mjesto toga odlagališta i kada će početi njegova izgradnja. A ako niste to još učinili kako mislite poštovati obveze iz toga međunarodnog ugovora. Hvala. Hvala lijepa na odgovoru gospođo ministrice ja ovom prilikom samo izvješćujem vas i hrvatsku javnost da su zastupnici Hrvatske stranke prava pokrenuli inicijativu o brisanju lokacije Trgovska gora u Sisačko moslavačkoj županiji koja je bila da se briše iz prostornog plana kao moguća lokacija za odlagalište radioaktivnog otpada. I iskreno se nadam da će ova naša inicijativa dobiti i potporu ovoga visokoga Doma.Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Pa evo mene zanima samo trenutak kada ćete za svoj vlastiti neuspjeh u gradu Zagrebu, a to je sad već godinu i nešto mjeseci prestati prozivati nekoga prije. Taj isti modus operandi primijenjen je u gradu Varaždinu. Uvijek je netko u prošlosti, iz prošlosti kriv, uvijek vam netko podmeće a zapravo se radi očito o vašoj nesposobnosti i bilo bi dobro da ponekad počnete od sebe i pogledate sve ono što vam je danas u svim ovim replikama bilo rečeno a tiče se grada Zagreba zašto je tome tako. Da li baš sve pokojnik neki kriv ili možda ima nešto i u vašim greškama. Hvala lijepa. Evo ja ću vam konkretno odgovorit na vaše pitanje i ukazat ću vam na Članak 44. Zakona o zdravstvenoj zaštiti koji vam vrlo jasno govori i propisuje da se zdravstvena djelatnost kao javna služba može obaviti i u okviru i izvan okvira. Prema tome, postavlja se pitanje da li postoji nužna i nužnija oprema koja bi se trebala nabaviti, a ne postoji ni u privatnom sektoru pa da se osigura i ta usluga hrvatskim građanima ili da temeljem pozitivnih propisa kolegice Kekin ministarstvo koristi ono što zakon dopušta. Dakle, Članak 44. postojećeg zakona. Kombinacija javnog i privatnog i ja doista ne vidim u čemu je problem.
Pa evo, dakle ništa drugo nego slažem se sa izjavom kolegice Murganić. Naravno da je Vlada i kroz svoje strateške dokumente i kroz NPO, ali i u suradnji sa zastupnikom Hreljom odlučila da idemo u ovakve izmjene i dopune zakona, da ojačamo obiteljske mirovine i tu smo već, dakle taksativno sve nabrojili. Dakle, povećavamo obiteljske mirovine za više od 130 000 korisnika, za više od 150 mogućnost korištenja obiteljske i osobne mirovine i naravno više od 280 000 korisnika najniže mirovine u Hrvatskoj. Hvala lijepo. Dakle, nikad ne popularnost nikakva nije zanimala. 20 godina sam u, na političkoj sceni Hrvatske, ponajviše dakle lokalne razine, dobivao povjerenje svojih sugrađana, ako sam mogao nešto odraditi, odradio sam, ako nisam, svima nam kad-tad jednom dođe kraj. Što se tiče dakle konkretnog broja, nema konkretnog broja. Nema 30 kuna. Kao što nema ni 250 ili 510, rekli smo prosječno. Dakle najniža mirovina se računa aktualnom vrijednošću mirovine puta godine staža. Vi imate najniže mirovine koje iznose 1090 kuna i imate najniže mirovine koje iznose gotovo 3000 kuna. Dakle računajte, puta 1,5% puta usklađivanje koje će doći sada s 1.7. Ukoliko su korisnici nekih drugih mirovina, rekli smo, obiteljskih 10, ukoliko koriste dio obiteljske, još plus 27% na svoju osobnu.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede, gospodinu Tihomiru Jakovini. Poštovani ministre, što ste učinili u gotovo tri godine svoga mandata kako bi pomogli hrvatskoj poljoprivredi koja se zahvaljujući vama nalazi u iznimno teškom stanju. Na početku mandata obećavali ste agrarnu reformu i pravično raspolaganje državnim zemljištem, govorili ste o tome kako Republika Hrvatska raspolaže sa gotovo milijun hektara neobrađenog zemljišta. Što je sa tim zemljištem? U vrijeme 2012. godine, za vrijeme suša, govorili ste o velikim projektima navodnjavanja. Danas ne vidimo ništa od tih projekata. Također ste se hvalili sa našim hrvatskim modelom izravnih plaćanja po kojemu bi se za voće i povrće isplaćivalo do 7000 kuna po hektaru. Što se dogodilo sa svim tim obećanjima? Molim odgovor jer poljoprivredni proizvođači, a posebno oni iz Slavonije i Baranje sa nestrpljenjem očekuju vaš odgovor. Poštovani ministre, naravno da nisam zadovoljan vašim odgovorom ali sam uvjeren da nisu zadovoljni ni poljoprivredni proizvođači, a posebno oni naši poljoprivredni proizvođači u Slavoniji i Baranji. Jer vidimo da ove tri godine vi sustavno govorite neistinu. Stanje u poljoprivredi je sve teže, gotovo neizdrživo. Vi ste lagali na početku vašeg mandata kada ste obećali agrarnu reformu, jer vidimo da ste samo 1% zemljišta stavili na raspolaganju. 2012. godine ste se gotovo kleli kako ćete sve napore uložiti u projekte navodnjavanja da bi samo godinu dana kasnije prilikom rebalansa državnog proračuna hladnokrvno dozvolili smanjenje za čak 400 milijuna kuna, a od čega je 200 milijuna kuna manje za navodnjavanje. Naposljetku, smatram vas najodgovornijim što od svih članica EU jedino Hrvatska nije pripremila nacionalne mjere zaštite domaćih poljoprivrednih proizvođača i tržišta nakon uvođenja sankcija između EU i Rusije, a te mjere ste mogli poduzeti legitimno pozivajući se na članak 37. Ugovora o pristupanja Republike Hrvatske EU. Kako niste poduzeli ništ