EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani gospodine Grmoja, žao mi je nisam vas toliko vidio na raspravi o nacionalnoj razvojnoj strategiji gdje smo mnoge brojke iskazali. Ako govorimo o nezaposlenosti pričale su se da će biti 400.000 naraslo je za 5-6.000 nezaposlenih, ako govorimo o zaposlenosti 3 kvartal 2020.-te porast zaposlenosti na 67,8% prošla vlada prvi mandat Andreja Plenkovića 100.000 novih mjesta. Ako govorimo o potporama poduzetnicima 8 milijardi dosad ispraćenih za 600.000 radnih mjesta. Nove mjere koje uključuju i režije, mjere skraćivanja radnog vremena, mjere za mlade poduzetnike od 1.1. 130.000 kuna potpore. Ja sam osobno ukinuo dvije mjere, dva parafiskalna nameta. Prema tome, mogu iz osobnog iskustva reći da sam za ukidanje i smanjenje, za potpore poduzetnicima i to sam se uvijek borio. Pa upravo sam to govorio, ne tramvaj i struja i svemirski brod, ja bi austrijski model, a biste ukinuli instituciju. Instituciju koju ima Austrija, koju ima Njemačka, koju ima Francuska, vi biste to ukinuli radi populizma, radi toga da budete malo popularni, da se dodvorite. Kažem ja jesam osobno za poduzetnike, osobno sam ukinuo 2 nameta, osobno sam se zalagao za mjere poduzetnicima, osobno sam se u mjerama aktivne politike zapošljavanja posebice da se ukine SOR i da potpora mladim poduzetnicima koje smo digli sa 25 na 130.000 kuna tako da mislim da imam kredibiliteta u tome. Vaš populizam vas je doveo na 16% i tu ste gdje jeste. Hvala.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, ova mjera nije samo puko ispunjavanje obveza koje nam postavlja EU, već je to odgovornost prema građanima, prema okolišu, da to što radimo je zapravo poboljšanje kvalitete života naših građana, svih nas koji živimo u RH. Zašto? Jer ako uzmemo da četvrtina štetnih plinova, emisija dolazi iz prometa, a od toga 70% iz cestovnog prometa, onda je vrlo jasno na koji način moramo djelovati, dakle smanjivati emisije. Da bismo to učinili, moramo mijenjati i naš vozni park u RH. Činjenica da je prosječna starost u Hrvatskoj 11 godina i da ta vozila i nisu nekog novijeg datuma, novije tehnologije, da imaju značajne emisije u prometu, moramo potaknuti sve one koji razmišljaju o promjeni vozila da uzmu u obzir i ovu ekološku komponentu. Dakle, da ta vozila imaju manje emisije, ukoliko imaju manje emisije, manje troše, manji će troškovi biti održavanja, itd. Konačno da bismo na to utjecali morali smo izgraditi ovu mjeru, a to je poticanje nabavke hibridnih električnih i hibridnih plug-in vozila kako bi se postepeno mijenjao i obnavljao vozni park u RH. Time utječemo i na smanjenje emisija u prometu ali i sigurnosti cestovnog prometa. Tu nećemo stati da bi cijeli sustav bio pravedniji mijenjao i uredbu o posebnim naknadama za okoliš na motorna vozila gdje će kriterij za plaćanje te godišnje naknade biti puno pravedniji. Ovisit će o emisijama odnosno o korištenju samog vozila, a ne kao što je bilo do sada na ovaj paušalan način. Dakle potičemo obnovu voznog parka i svaka ta kuna vanproračunskog novca dakle iz Fonda za zaštitu okoliša zapravo potiče smanjenje emisija, ali i doprinosi punjenju i državnog proračuna kroz trošarine, PDV, a i potiče zamrlu trgovinu vozila u RH. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Hrvatske vlade poštovani ministri, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru znanosti prosvjete i športa gospodinu Draganu Primorcu. Poštovani gospodine ministre prije mjesec dana na HTV-u je prikazana emisija kako je postavljeno pitanje da li je prije 1990. godine u udžbenicima za osnovnu školu bilo više domoljubnih pjesama nego što ih ima danas. Također je postavljeno pitanje znaju li djeca u današnjim osnovnim školama značenje važnih datuma novije Hrvatske povijesti za razliku od primjerice djece u Francuskoj i Sjedinjenim Američkim državama, Izraelu i nekim drugim zemljama gdje djeca pjevaju domoljubne pjesme i jako dobro poznaju povijest vlastitog naroda. Nakon usporedbe nastavnog programa danas i onog prije 1990. godine, došlo se do porazne činjenice o tome da je prije 1990. godine u tim planovima doista bilo više Hrvatskih domoljubnih pjesama nego danas, te da naša djeca jako loše poznaju noviju hrvatsku povijest. Poštovani gospodine ministre što ćete vi osobno i vaše Ministarstvo poduzeti glede ove porazne činjenice kako bi naša djeca bolje upoznala noviju Hrvatsku povijest i kulturu svoje domovine. Hvala. Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Djelomično sam zadovoljan odgovorom jer je moje pitanje bilo upućeno na noviju hrvatsku povijest i mislim da bi naša djeca trebala znati više o njoj a što se tiče eksperimentalnog programa ja se nadam da će on polučiti rezultate koje svi očekujemo. Hvala.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege zastupnici, državni tajniče sa suradnicom. Sigurno evo doći za ovom govornicom i pričati nešto o toj temi nakon bivše i ministrice Anke Mrak-Taritaš kao i bivšeg ministra Branka Bačića je malo nezahvalno, ali evo mi iz kluba <PARTY>-<PARTY>-RI želimo se osvrnuti na ovu Strategiju prostornog razvoja RH. Izrazit ću zadovoljstvo i veselje da se konačno evo ovaj prijedlog stigo na klupe u saborsku proceduru jer kao što je već rečeno još u 2015. godini taj prijedlog je usvojen od strane Vlade RH, ali nažalost zbog nestabilnosti prethodne Vlade i prijevremeni izbori tek sada dolazi nam u saborsku raspravu. No reći ću bolje ikada nego nikada. Kao što je državni tajnik rekao sigurno ovo je jedan vrijedan značajan dokument koji će definirati budući razvoj u našem prostoru vodeći računa o svim onim vrijednostima koje mi na području RH imamo od zaštite okoliša, mora, zraka, zemlje, prirodnih bogatstava, kulturnih bogatstava sigurno te smjernice će biti dobre, ali vjerujem da će isto tako kroz taj dokument se izbjeći potencijalne neusklađenosti sa drugim dokumentima. Znači kao i većina ostalih strategija o kojima smo raspravljali u Saboru i ova strategija u početnom dijelu daje dobar pregled sadašnjeg stanja. U ovom dokumentu prikazuje se stanje prostora u RH, zavod je to izradio jako dobro, analiza postojećeg stanja i određene smjernice. Kao što i čuli ova strategija je podloga tj. daje smjernice za izradu novog prostornog plana države tj. ja ću ga nazvati državnog plana prostornog razvoja. Njime će se definirati sigurno i određeni strateški projekti. Kroz sve već postojeće strategije, ja ću navesti npr. Strategiju regionalnog razvoja koji je sada u proceduri donošenja novoga, Strategija razvoja turizma i slične definirani su mnogi strateški projekti, ti projekti su i izrazi određenih želja da li lokalnog, županijskog ili višeg nivoa, ali postavlja se pitanje koliko se ti projekti realno i ostvaruju u vremenu i
Moram reći gospođo ministrice da nažalost niste u pravu kada kažete da svi imaju jednak položaj na tržištu i da svi imaju pravo na, i mogućnost dobivanja koncesije. Jedinice lokalne samouprave koje imaju svoja vlastita poduzeća jednostavno ne raspisuju natječaj za koncesiju a da niste u pravu govori i presuda Ustavnoga suda iz rujna 1999. godine koja doslovce kaže ovako: smatra se da se ovi poslovi moraju biti izloženi tržištu jer se, jer, na isti način i nemaju jednaki pravni položaj svi poduzetnici na tržištu. Ne zaboravimo da smo Zakonom o trgovačkim društvima i zakonima koji definiraju obrtničke djelatnosti omogućili ljudima da se registriraju. Nakon toga vi svojim posebnim propisima ne date im mogućnost da rade na tržištu. Bojim se da će ovaj članak Zakona doći pred ocjenu Ustavnoga suda i da nećete baš slavno proći jer što vas je spočitavalo da čekate nekakav rok do donošenja novog zakona, a ljudi će ostati bez posla zbog vašeg slobodnog tumačenja Ustava Republike Hrvatske.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani ministre sa suradnicom. Ovim izmjenama Zakona o sudovima za mladež kako kaže predlagatelj usklađuje se sa Zakonom o područjima i sjedištima sudova koji je propisao racionalizaciju ili bolje reći ukidanje nekih i smanjenje na 15 županijskih sudova, 24 općinska suda, 22 prekršajna te novu mrežu trgovačkih sudova. Sada sa izmjenama Zakona o sudovima za mladež predlagatelj kao ciljeve ističe poboljšanje kvalitete sudovanja, specijalizacije sudaca i ukidanje Odjela za mladež pri Općinskim sudovima u Gospiću, Čakovcu, Koprivnici, Požegi, Virovitici i Zlataru. Kako se kaže u razlozima za promjenu zakona, ovim izmjenama vrši se koncentracija u sjedištima pravosudnih područja. Cilj je dodatna specijalizacija sudaca koji rade na predmetima maloljetnika, što bi trebalo dovesti do povećanja kvalitete rada zbog specifičnosti kako samog postupka, tako i maloljetničkih sankcija. Oni koji malo bolje poznaju sustav i sve njegove specifičnosti kažu kako ovim izmjenama neće doći do bitne kvalitete sudovanja, ali će doći do većih troškova što sigurno nije cilj ni jedne racionalizacije. Sa aspekta veće udaljenosti i slabije prometne povezanosti dosadašnjih odjela za mladež i sjedištima u većim gradovima doći će do većih troškova putovanja stranaka. Problem će imati i roditelji koji sudjeluju u postupku kao zakonski zastupnici maloljetnika, oštećeni u kaznenim postupcima neplaćanja alimentacije. Zbog same prirode načela kaznenog postupka i to načela neposrednosti i kontradiktornosti svjedok mora dati svoj iskaz u postupku, a ako okrivljenik na to ročište ne dođe mora se odgodit rasprava, a svjedok mora ponovo doći. Predloženim izmjenama mijenja se stvarna nadležnost, tako da svi započeti postupci iako pred završetkom morati će se rješavati pred nadležnim drugim sudom, a već izvedeni dokazi, ispitani svjedoci ponovo saslušavati. Prebacivanje postupaka na manji broj sudova dovesti će do opterećenja tih sudaca, a samim tim i do neažurnosti jer
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena zastupnica je ispravio bih navod, kada je rekla da je interes ove Vlade nije ulaganje u obrazovanje. Naprotiv, interes ove Vlade je ulaganje u obrazovanje, samo jednog razloga što ovi dosadašnji sistemi koji su bili u osnovnom i srednjem obrazovanju i nisu se mogla tolika financijska sredstva ulagati pošto se krenulo u jednu kompletnu reformu osnovnog, srednjeg i visokog obrazovanja. Samim tim sada smo završili i katalog znanja koji nikada još nije zaživio u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo zastupnik Popijač kada je govorio o postupcima javne nabave pa kada je govorio u području višegodišnje prakse vještine gospodarstva spomenuli ste isto tako i emocije. Pa nastavno na to odmah ste povezali i riječ korupcija. Naravno da su i u meni proradile stanovite emocije pa i stanovita sjećanja. Tko se odmah ne bi sjetio HAC-a pa i još nekih drugih javnih tvrtki, poduzeća koja su upravo evo i kroz postupak javne nabave znala se okoristiti, bili su vještiji od ostalog dijela gospodarstva pa i to sve u vremenu i vaše Vlade. I sad bez obzira koliko je to prouzročilo direktne štete mene daleko više interesira jer ste kasnije upravo govorili i o najboljem ponuditelju, zamislite koliko je to izazvalo zbog oportunizma molim lijepo pa i prakse da se u pravilu nije odabirao najbolji ponuditelj nego najčešće najjeftiniji. Što znači i znamo iz prakse da nije i najbolji. Ta indirektna šteta je teško mjerljiva. Ja ne znam da li ju je tko izračunao u Hrvatskoj, ali vjerujte ona je posljedica i ovog o čemu ste vi govorili pa i o tim emocijama, o korupciji itd. Zahvaljujem.
Zahvaljujem potpredsjedniče <PARTY>, poštovani glavni državni odvjetniče, uvažene zastupnice i zastupnici pred nama je objedinjena rasprava o Izvješćima glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske o radu i djelovanju državnih odvjetništava u 2017. i 2018.-oj godini, i prije nego pređem na meritum odnosno prije nego se osvrnem na ova Izvješća, želio bi reagirati na navode uvaženih kolega koji su, kako u replikama, tako i u svojim raspravama u ime Kluba prije mene, spomenuli kako se dugo čeka na raspravu o Izvješćima u Hrvatskom saboru. Pa želim, prije svega želim podsjetiti da smo u ovom sazivu Hrvatskog sabora mijenjali Poslovnik o našem radu i da smo u tom Poslovniku unijeli odredbu da se o svim Izvješćima dakle raspravlja na matičnim odnosno na zainteresiranim Odborima, te da se samo o iznimnim Izvješćima na prijedlog Odbora ili o Izvješćima koje smo taksativno nabrojali u Poslovniku Hrvatskog sabora, raspravlja i na plenarnoj sjednici. Tako da ova današnja rasprava je zapravo druga rasprava o Izvješću za 2017.-tu godinu i druga rasprava u Hrvatskom saboru o Izvješću za 2018.-tu godinu. Ukoliko uzimamo da to nije druga rasprava, onda ćemo isto tako, možemo uzeti za točnu informaciju da nismo uopće raspravljali o nekim Izvješćima o kojima se raspravlja samo u sjednicama dakle, na sjednicama zainteresiranih odnosno matičnih Odbora. Sjetimo se samo kako su izgledale saborske rasprave i dnevni red prije nego smo mijenjali ovaj Poslovnik, bilo je tjedana u kojima smo samo raspravljali o Izvješćima, i nakon što raspravimo Izvješće i donesemo zaključak, bio on pozitivan ili negativan, zapravo se za ustanove i institucije nije događalo apsolutno ništa. Stoga smatram da je ovakva promjena Poslovnika, poslovničkih odredbi, ubrzavanje i promjena dinamike rada Hrvatskog sabora, rekreiranje dnevnog reda zapravo doprinijela u mnogome ubrzanju dinamike i tome da određene točke koje su od važnijeg interesa za građane Republike Hrvatske prije dođu na red, da o njima raspravljam
Hvala predsjedniče. G. predsjedniče Vlade, svijet se mijenja i pred nama je važna geopolitička odluka, želimo biti dio periferije ili se približiti europskoj jezgri. Ja znam da ulazak u Schengen i europsku, Eurozonu, nije panaceja koja će riješiti demografska sva ekonomska pitanja, ali sasvim sigurno bit će puno teže to riješiti ako svjesno odbijemo ući i u Eurozonu i u Schengen. I naravno, potrebno je onda i europeizirati naše susjedstvo jer na taj način, isto tako mi se definiramo da izlazimo onda iz te periferije kada imamo i uređeno susjedstvo i u tom kontekstu treba riješiti pitanje nestalih, to je pitanje koje ima i svoje mjerilo, mjerilo koje doduše se pregovaralo kad se otvaralo poglavlje 23., poglavlje 24., mi ne bježimo od odgovornosti <PARTY>-a, doduše, to nije bila vaša Vlada, to je bila koalicija <PARTY>-a i <PARTY>a, <PARTY>a za vrijeme Tihomira Oreškovića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, ne znam sad točno na koje ste potpore mislili kada ste se osvrnuli na izvješće o državnim potporama. Ja bih želio samo napomenuti da se sve potpore koje su bile u 2011. i desetoj godini isplaćivane u Ministarstvu gospodarstva i za srednje i malo poduzetništvo u potpunosti usklađene sa direktivama i načinom na koji će se i u buduće potpore u tom segmentu dodjeljivati srednjim i malim poduzetnicima. A što se tiče potpori industriji svaki program potpore koji je bio u 2011. godini predložen Agenciji za tržišno natjecanje je dobio pozitivnu suglasnost i na osnovu te suglasnosti smo isplaćivali potpore i one su u prošloj godini iznosili oko 109 milijuna kuna. Na žalost ne dovoljno, ali kada ste evo, to sam samo htio konstatirati da vjerojatno postoji i u potporama bitna razlika.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođo zamjenice ministrice sa suradnikom, kolegice i kolege. Puno toga je već večeras rečeno na ovu temu. Ja ću se nastojati ne ponavljati, ali moram reći nekoliko stvari, pa i na nekim svojim osobnim iskustvima budući da sam i sam bio član Prvog saziva Savjeta mladih Primorsko-goranske županije, pa se sjećam problema s kojima smo se mi kroz rad Savjeta susretali. Činjenica je, danas smo čuli već nekoliko puta ovdje statističke podatke koliko savjeta je danas u biti osnovano, koliko nije, na nivou Hrvatske. Ja mislim da je ta statistika još i gora jer neki savjeti su i osnovani ali po isteku mandata nije im mandat uopće produžen. Znači, nalaze se u nekom mrtvom mandatu, a nalaze se na ovom popisu kao osnovani, a u biti ne funkcioniraju. Tako da stanje na terenu je možda danas i puno gore od onoga što se čini. To potvrđuje da aktualni zakon koji je na snazi nije zaživio u punom smislu ali ja sam zadovoljan što je on donesen 2007. godine jer evo kolegica Roksandić je rekla treba neko vrijeme da zakoni zažive na terenu i da taj zakon u 2007. godini nije donesen i takav kakav je donesen mi danas vjerojatno ne bi imali o čemu raspravljati. A ovaj novi prijedlog zakona rješava puno problema koje aktualni zakon nije riješio i isto tako nije idealan i nije savršen i neće riješiti sve probleme. Tako da ćemo vjerojatno u nekoj budućnosti ja se nadam što kasnije mijenjati i ovaj zakon i probati doći do nekih novih rješenja. One stvari koje bih želio naglasiti je to da glavni od problema su bili motiviranje mladih upravo u uključivanje rada savjeta. Imamo gradove i općine pa i neke županije u kojima su natječaji ponavljani nekoliko puta na koje se jednostavno nije javio dovoljan broj kandidata, a upravo mislim da taj problem je riješen s ovim nizom prijedloga koji daju veću ulogu i jačinu Savjetu mladih pa na takav način vjerujem da će se mladi više aktivirati i biti motivirani za rad u savjetima kada znaju da oni imaju ipak tu jaču ulogu u odnos
… na neke načelne stvari, neću ponavljati ove pozdrave i poruke do sada, dakle osvrnut ću se samo na neke načelne stvari koje mislim da mi trebamo riješiti načelno kad se bavimo ovim pitanjima. Prvo, ne bi se mogao složiti sa konstatacijom da ukidamo prekršajne sudove iako sam zato da se ukinu, ali ono što sam govorio i prije, žao mi je što nije napravljen korak do kraja i što nismo proveli potpuno ukidanje jer dok god mi imamo općinski, prekršajni sud u Zagrebu, općinski, prekršajni sud u Splitu i Visoki prekršajni sud, mi i dalje imamo prekršajno sudovanje. I to je tako. I to je nešto, i ja razumijem ove razloge i mislim da bi ono što bi trebalo ministarstvo napraviti, a to je da barem donese jedan strateški dokument u kojem će se vidjeti što je cilj, znači što je slijedeći korak jer ako je ovo međufaza prema ukidanju potpuno prekršajnog sudstva, onda to razumijem i podržavam. Ali to je nešto što se treba označiti da svi znamo gdje idemo, u kojem smjeru idemo. Druga stvar, postoji čitav niz dakle nedorečenosti koje se danas događaju. Ja ću vam recimo reći jedan primjer. Vraćanje Općinski sud u Sesvete i sad se tamo treba imenovati novi suci sa Prekršajnog suda u Zagrebu, mislim 18. znate koliko tamo stane sudaca fizički? Nijedan. To je naša stvarnost i tako imate na čitavom nizu mjesta, ovo sam samo dao kao jedan primjer. Dakle mi ćemo sad mimo njihove volje prebaciti 10, 12, 15 sudaca na sud u Sesvete koji neće imati gdje sjediti. I to je nešto što je hrvatska stvarnost. I onda kad padne mogućnost rješavanja predmeta jer će ona nužno pasti, onda ćemo se opet suočavati s istim problemom. Ali, to su tehničke stvari i u njih neću sad ulaziti. Druga stvar što mislim da smo ovdje propustili i to je nešto što sam se nadao da će biti sljedeći korak u reformiranju prekršajnog zakonodavstva, a to je bilo drugačiji način kažnjavanja. Dakle, vi se sjećate, mi smo ovdje prije 5, 6 godina po prvi put u Hrvatskoj primijenili ono pravilo da se plati pola kazne ako se plaća u ro
Hvala. Kolega Boriću, dobro ste primijetili, vlada je često bila prozivana da joj nedostaje hrabrosti, da se uhvati u koštac sa reformama. Moramo ovdje najprije naglasiti da jednu od prvih reformi je bila upravo porezna koja kroz 3 navrata rasterećenja dovela do ušteda našim građanima, između 7 i 8 milijardi kn. Potom kreće reforma, gdje se ne ukidaju, nego se spajaju brojne agencije, fondovi, zavodi, ukupno njih 54 gdje će svakako doći do određenih ušteda. I sada oni koji su prozivali vladu da ju hvali, hrabrosti za ozbiljne reforme, prozivaju ju zbog toga to, zbog čega to čini. Ali podsjetiti ću vam da ti isti izlaze na izbore, npr. lokalne, kandidiraju se za župane a ukinuli bi županije, kandidiraju se za gradonačelnike i načelnike a ukinuli bi gradove i općine. Zaista zanimljiv stav.
Pa kolega Boriću, dobro ste sve rekli, poglavito ovo oko Bundestaga što je kolega iz <PARTY>-a rekao da nas gleda Bundestag, ne gleda on nas kao Sabor, nego on gleda izvršnu vlast i daje upute svojim turoperatorima što oni trebaju raditi. A evo kad smo već kod toga znate kakve im upute daju sada kada se potpisuju ugovori sa stranim turoperatorima a to se radi kao što znate u 6., 7. i 8. mjesecu i formiraju se cijene i potpisuju ugovori za sljedeću godinu. Ovo ministarstvo je konačno prodalo jedan patent i nešto je naučilo strance a znate što? Da ugovor stave da će se naknadno potpisati aneks ugovora o promjeni cijene u slučaju promjene poreza. Eto što oni koji se bave i žive od turizma, ozbiljno se bave i žive od turizma misle o nama i o sadašnjoj Vladi i ministarstvu i koliko imaju povjerenja i sve one govore koje mi ovdje govorimo o povjerenju i konstantnom dizanju poreza su pretočili u ovaj ugovor.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice Vlade, dame i gospodo ministri i ministrice, državni tajniče, kolegice i kolege. Ja postavljam pitanje gospođi premijerki Kosor, i to upravo danas na današnji dan, Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama, koji je direktni povod mojem pitanju, a i događaji koji su uslijedili u posljednjih nekoliko mjeseci u vezi s ovim danom. Nasilje nad ženom koje je završilo dvostrukim ubojstvom i jednim samoubojstvom nedavno u Benkovcu očito je po svim navodima uslijedilo jer su službe zadužene za postupak u slučaju upozorenja na moguće krivično djelo zakazale. Kada su u ovom Visokom domu tražili solidarnost žena pri izglasavanju povjerenja vama osobno, upozorila sam vas i tada da vam ta vrsta solidarnosti nije bila važna kada se radilo o mogućim slučajevima prostituiranja maloljetnica u domu za mladež u Osijeku. Ponovno mediji ukazuju na slična događanja nad maloljetnim ženama, događanja koja su nasilje. Gospođo Kosor, u svim ovim slučajevima u pitanju je funkcioniranje institucija sustava. Pa vas ipak pitam, što konkretno, konkretno činite kako bi se česta floskula nulta stopa nasilju u ovom slučaju prema ženama, neovisno koje dobi, zaista učinkovito i sustavno provodila? Hvala. Hvala lijepo gospođo predsjednice, ispričali ste ono što je dio priča, ali ja sam vas konkretno pitala, od ovih malih dijela, vi dobro znate da postoji diskrepancija između Prekršajnog zakona, Zakona o kaznenom postupku koji nije dovoljno konkretan, nije dovoljan preciziran i ne štiti žene i ne mogu se procesuirati oni koji su nasilnici nad ženama. Vi znate isto tako dobro kada smo imali kampanju koja se trebala zvati nasilje nad ženama i u obiteljima da smo je mi preimenovali u ovom našem Saboru kao samo borbu protiv nasilja u obitelji, a to nije dovoljno. Stoga ja vas zaista pitam, sustavno a ne gaseći vatru amo i tamo, sustavno od prvih dana obrazovanja do kasnijeg sustavnog rješenja ovog pitanja. Hvala lijepo. Ali vas molim da to pi
Hvala vam, poštovana kolegice. Doista je i odgovor EU-a i na tu prirodnu katastrofu koju je grad Zagreb i susjedne županije su doživjele, jest jedan dokaz te solidarnosti, vjerovatno da nije ove pandemije, bilo bi i u većem možda obimu i intenzivnije, no imamo i moramo se suočiti svi zajedno i sa ovom pandemijom i sa ekonomskom krizom koja je time izazvana i ono što ste spomenuli i na tom tragu manje-više smo i svi iz našega kluba ali i iz nekih drugih političkih opcija, isto tako naglašavali a to jest da zahvaljujući našem članstvu u EU, imamo danas puno jače instrumente i alate da možemo se uspješnije nositi s tim izazovima.