EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane članice i članovi Vlade, poštovane zastupnice i zastupnici. Puno toga je danas, a sad je već i duboko noć ovdje rečeno o proračunu. Analizirao se on ovdje i sa ekonomske i sa političke strane. Jesmo li se mi možda upitali što o ovom proračunu misle građani. Oni koji su nas danas možda čuli i vidjeli posredstvom javnih medija. Mnogi od njih ne razumiju što je to bruto domaći proizvod kao što je danas i rekla moja cijenjena kolegica Opačić. Mnogi se ne brinu što je to konkurentnost, a što to njih zanima? Njih zanima kako će živjeti, da li će dobiti veće mirovine, veće plaće i da li ih inflacija neće ugušiti. Ovo ugušiti je metaforički. Da li će imati dostupniju i bolju zdravstvenu zaštitu? A što misle čelnici koji vode jedinice lokalne samouprave. Oni misle kako će realizirati svoje projekte i projekte građana uz pomoć sredstava iz državnog proračuna. Ponekad su to projekti koji su nužni za zadovoljenje osnovnih životnih potreba odnosno minimuma egzistencije. Jer dok se neki bude i liježu sa internetom, drugi ni danas nemaju struju ni tekuću vodu, pa i u područjima odakle ja dolazim iz Karlovačke županije. Da li je proračun elementom vidljivosti dostupan za čitanje i onima koji nisu sudjelovali u njegovom stvaranju. Imaju li od ovog proračuna korist samo oni koji su naši ili možda miljenici vlasti. Možda ima i onih iz baze zbog hijerarhijskih stečevina koji ne traže dovoljno iz centra jer smatraju odnosno ovih iz centara upućuju da sada nije vrijeme za to. Negdje u jutro na početku ovog pripetavanja jedan uvaženi zastupnik je konstatirao. Ova vlast ima jasan put i ne podliježe zahtjevima sa strane. Ma koliko se trudili skriti ove sumnje stoje kad se čita preraspodjela. Danas su se ovdje upotrebljavale i biblijske izreke da bi se pojačala argumentacija. Biti ću zločest. Sada je 22,00 sata pa ću i ja reći: “Blago onima koji vjeruju, jer njihovo je kraljevstvo nebesko.“ Bit ću ciljan, dati ću samo neke opservacije Prijed
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Evo u par riječi cijenjeni zastupnice i zastupnici. Prema Zakonu o privatizaciji INA-industrija nafte redoslijed i dinamiku privatizacije utvrđuje Vlada Republike Hrvatske uz suglasnost Hrvatskog sabora. Prema odluci Vlade Republike Hrvatske od 5. svibnja 2004. godine potvrđeno je da će postupak javne prodaje dionica INA-e početi najkasnije početi u roku 12 mjeseci od dana stupanja na snagu ove odluke, a to je 4. lipnja 2005. godine. Kako je isti postupak veoma složen i dugotrajan razvidno je da je moguće da se neće moći udovoljiti ovom roku, te je potrebno isti produžiti kako je to predloženo ovim prijedlogom odluke, tj. do 31. prosinca 2005. godine. Isto tako za postupak prodaje dionica putem javne ponude dionica potrebno je odabrati glavnog koordinatora, koji bi u ulozi savjetnika pomagao Vladi Republike Hrvatske da provede taj postupak. Pod pretpostavkom da će se javna dionica provoditi na domaćem i stranom tržištu vrijednosnica za odobri glavnog koordinatora potrebno je raspisati i međunarodni javni natječaj za što je potrebno izvjesno vrijeme. Evo ukratko. Znači, to je razlog za produženje roka po prethodno donešenoj odluci.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Kolega Ćelič, moja rasprava je bila zapravo u onom smislu da kolege proglašavaju kolegu grobarom. S obzirom na one stavove koje su iznijeli u prijedlogu. Sad mene zanima, ja ne znam Hipokratovu zakletvu, stvarno ne znam kako ona glasi, ali rekli ste da ministar Kujundžić je kolegijalno se odnosi prema svojim prethodnicima u odnosu na svu problematiku. Da li u toj Hipokratovoj zakletvi postoji nekakva kolegijalnost između liječnika ili ne postoji? Hvala lijepo.
… Vlada RH uz punu potporu i podršku parlamentarne većine kroz čitav je prošli mandat predano radila na jačanju položaja hrvatskoga naroda u BiH, posebno na ostvarenju njegove jednakopravnosti zajamčene ustavnim okvirom. Tu predanost pokazuje i izvješće MVEP-a koji je pred nama, a iz kog je vidljivo da se predsjednik Vlade i Vlada u cjelini uložili su ogromne napore na zagovaranju i podršci stabilnosti i funkcionalnosti BiH i njenog ustavnog okvira koji je polazište za punu jednakopravnost triju konstitutivnih naroda. Predsjednik Vlade pri tom je posebno isticao potrebu žurnih izmjena izbornog zakona kojim bi se ta jednakopravnost provela djelo, a aktivnosti Vlade odvijale su se u dva pravca. Prvo, kroz redovite konzultacije s legitimnim predstavnicima hrvatskog naroda i s drugim političkim dužnosnicima i predstavnicima vjerskih zajednica u BiH, te drugo, na sjednicama s visokim dužnosnicima država članica EU i europskih institucije Sjevernoatlantskog saveza, UN-a i drugih međunarodnih organizacija. To što je Vlada Andreja Plenkovića kroz protekli mandat ovo pitanje uspjela staviti na dnevni red važnih bilateralnih sastanaka, ali i europskih institucija od razine ministara vanjskih poslova do Europskog Vijeća kao i na dnevni red tijela UN-a velik je pomak u odnosu na ranije razdoblje u kojem se o ovom pitanju praktički nije uopće govorilo. Kroz sve provedbene konzultacije i sastanke isticala se podrška europskom putu BiH uz podršku reformama i ispunjavanju pristupnih kriterija. U prosincu 2019.g. donesen je i Program hrvatskog predsjedanja Vijećem EU u kojem je među aktivnosti također uneseno dalje zauzimanje za napredak BiH prema statusu kandidata za punopravno članstvo u EU što je jedan od važnijih vanjskopolitičkih prioriteta Hrvatske. I MVEP u provedbi deklaracije također se fokusiralo na europski put BiH, pri čemu su BiH na raspolaganju stavljeni stručni kapaciteti i iskustva Hrvatske iz procesa pristupanja EU. Predstavnicima institucija BiH na svim razinama up
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolege i kolegice zastupnici. Evo ja dolazim iz jedne male općine kod Varaždina, općina Knegenec i eto, hvala Bogu, mi ovih dana ćemo imati otvorenje drugog vrtića u našoj općini. Izdaleka nemamo proračun tako velik kao grad Zagreb. Ali vjerujte mi, prvi vrtić kada smo otvarali, ja sam tada biti načelnik prije 12 godina, znam kolike smo imali probleme i ljudi zapravo nisu još tada shvatili važnost otvaranja jednog takvog vrtića. Financiranje toga vrtića je bilo isključivo iz proračun naše općine. A ovaj drugi vrtić smo isto financirali djelomično iz proračuna a djelomično iz kredita Europske banke za obnovu i razvoj. I vidite, ja se slažem sa mojom prethodnicom, gospođom Šuicom, koja veli, jako je važno kreativnost i oni ljudi koji vode lokalnu samoupravu. Nikoga ne amnestira, ni jednog načelnika, pa i bolje razvijene općine, manje razvijene općine. Od toga je reći, je, znate mi nemamo novaca, mi ne možemo izdvajati za financiranje i gradnju vrtića. Mi godišnje za financiranje vrtića izdvajamo milijun i 200 tisuća kuna. I moram vam reći da 20 djelatnika je sada zaposleno u tom vrtiću. A to je mjesto koje ima 5 tisuća stanovnika. Danas je nezamislivo to mjesto biti bez vrtića. A isto tako uvelike se promijenio i način života u tom mjestu. No, nismo mi radili samo vrtiće, mi smo imali prošle godine, još jedanput ponavljam i polovnu zonu koja je bila proglašena najboljom zonom u državi Hrvatskoj, no, međutim, badava bi mi gradili zone da se nismo već tada opredijelili za financiranje i predškolskog a i velikim dijelom sada sudjelovali u financiranju, u izgradnji i osnovne škole, zapravo dogradnje osnovne škole u našoj općini. Kao što sam rekao, vidite, mi ne možemo reći ni u jednom momentu da je općinskom proračunu, odnosno budžetu da je to teret. Ja volim reći da je možda najbolja investicija, a kao što sam rekao, puno je bilo investicija u proteklih 10 godina, da je možda, ne možda, nego sigurno najbolj
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodin potpredsjednik Vlade još uvijek aktualni predsjednik Upravnog odbora Fonda je kazao da je Vlada napravila pretpostavke za ovu akciju. I štošta je još Vlada napravila. A ja ću samo upozoriti vas u hrvatsku javnost da postoje zaključci Hrvatskog sabora od 15. prosinca 2005., evo ih tu, u 9 točaka, u 9 točaka koji nije Vlada ama baš ništa od toga realizirala. Čak recimo ću pročitati jednu od točaka, 9. točku gdje se kaže: "Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da u roku od 90 dana predloži Hrvatskom saboru novi Zakon o privatizaciji i Zakon o javnom privatnom partnerstvu.". Kao što znate nije to napravljeno, osim što je … … vrli premijer kazao da će ukinuti Fond, a ne znam po kojem zakonu će on to ukinuti Fond. I on …
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moje pitanje je namijenjeno ministru zdravstva gospodinu Ljubičiću. Naime, u Zakonu o zdravstvu piše da svaki građanin ima pravo na zdravstvenu zaštitu i na mogućnost ostvarivanja najviše moguće razine zdravlja. Naime, na primjeru ljekarni ili apoteka to nije slučaj. Primjer apoteke ili ljekarne u mojoj općini, to je općina Bednja, a takvih općina ima izuzetno puno u čitavoj državi. Općina od 4700 stanovnika uglavnom staračka i ima organiziranu liječničku službu kroz dva liječnička tima. Znači, čitav dan, a ljekarna i dvije područne ambulante, a ljekarna radi samo 8 sati. Radi isključivo zato jer je propisom HZO-a propisano da u jednoj ljekarni u 40 satno radno vrijeme može raditi jedan magistar farmacije, inženjer farmacije i jedan tehničar. Po nekakvom novom prijedlogu koji se sad slaže trebalo bi biti još gore jedan magistar i pola tehničara i normalno da bi se mogla realizirati druga smjena trebalo bi zaposliti još jednog magistra farmacije kojih nema na birou. Jednostavno, a s druge strane tehničare školujemo četiri godine. Tehničari polože stručni ispit, ali nemaju pravo izdavati lijekove na recept. Za razliku od prakse u zemljama, uređenim zemljama gdje tehničari mogu izdavati lijekove na recept. Prema statistici u našoj općini to je 73% prometa. Godišnje se proizvodi, uvjetno rečeno proizvodi 200 tehničara, a 280 ih je na birou. Moje pitanje glasi. Da li će ministarstvo izmjenom zakona omogućiti da lijekove izdaju tehničari sa položenim stručnim ispitom, te na ovom našem primjeru, primjeru općine Bednja gdje bi se stvorila mogućnost da u jednoj smjeni radi magistar farmacije, a u drugoj smjeni tehničar budući da zbog propisane mreže ljekarni nismo u mogućnosti otvoriti ili uvesti konkurenciju koja je zainteresirana za tu općinu i za tu djelatnost. Hvala lijepo na odgovoru. Budući da sam očekivao otprilike takav odgovor ja podsjećam ministra da je propis normativa zaposlenih u ljekarni HZZO trenutno vaš HZZO donio koncem p
Dakle uvaženi kolega Đakić, prije svega jasno je šta je posao oporbe, treba kritizirati. To je apsolutno dakle jasno. Međutim, ako i dođe do toga da županije ostanu bez ovog prihoda ali ako postignemo da, neću reći gotovo sve raspoloživo zemljište stavimo u funkciju ali veliku većinu stavimo u funkciju, pa ne mislite li vi valjda da taj poljoprivrednik naš, taj nositelj OPG-a koji u gospodarskom programu treba napisat koliko ima zaposlenih, koliko planira zaposliti pa da će zaposliti još jednoga, da će zaposliti tri, četiri pa da će ostvarivat prihod, plaćat porez lokalnoj samoupravi, bi kao županija i ja vjerujem sve županije, vjerujem vaša, bi s tim trebali biti zadovoljni. Je li bitno u čiju blagajnu striktno novac ide? To je novac svih građana Republike Hrvatske, u konačnici svih poljoprivrednika koji ga mogu iskoristiti. Dakle ako intenciju i naglasak stavljam na taj dio zakona i na tu želju Ministarstva da se puno više državnog poljoprivrednog zemljišta stavi u funkciju jer onda i povećavamo proizvodnju, onda će količina proizvedene pšenice biti tolika da ćemo opskrbljivati ili izvoziti ne samo u Europu nego ne znam i do Australije i kuda već. I samo još budući da imam vremena samo ću još reći ovo što nisam stigao u raspravi svojoj. Pa gledajte kako se radilo prije. Ovdje imam zaključke sa sastanaka održanih u ožujku 2010. godine o problematici raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem gdje su tri sastanka održana predstavnika ministarstva sa jedinicama lokalne samouprave i jedan sastanak sa županima gdje ministarstvo koje kreira, koje je glavno, koje bi trebalo vodit brigu i u biti pritiskat gradove i općine da se to stavi u funkciju oni prebacuju odgovornost recimo na župane, pa kaže zadužuju se župani da održe sastanak na temu boljeg raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države, da sve županije u roku od 15 dana trebaju dostaviti ministarstvu što su napravile, da se zadužuju u … da koordiniraju provedbu ovih zaključaka u svojoj županij
Gospodine predsjedniče, moram intervenirati u skladu s Poslovnikom a i Ustavom. Čini mi se da postoje opravdani razlozi upozoriti da izgleda nismo imali dovoljnu količinu potrebnih glasova za izglasavanje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o financijskoj agenciji. S obzirom da u Ustavu u članku 82. se izričito kaže, citiram, "zakone (organski zakoni) kojim se razrađuje Ustavom utvrđena ljudska prava i temeljne slobode, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela, te ustrojstvo i djelokrug lokalne samouprave…" i tako dalje, donose se natplovičnom većinom glasova. Agencija Fina je državno tijelo osnovano posebnim zakonom i u tom pogledu postoji opravdana sumnja da nismo osigurali i formalnu ustavnost. Pa radi fonograma da o tome možemo voditi računa. Hvala lijepa predsjedniče.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo saborski zastupnici. Klub <PARTY>-a <PARTY>-a podržat će Prijedlog zakona o zabrani upotrebe stavljanja zalihe proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i njihovo uništenje. Prethodnica ovog zakonskog prijedloga temelji se na Zakonu o potvrđivanju Konvencije o zabrani upotrebe stvaranja zalihe, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i njihovu korištenju koji je donijet u svibnju 1998. godine, a sama je konvencija potpisana 1997. godine. Tako da ovaj Zakon predstavlja provedbeni propis sukladan članku 9. prihvaćene Konvencije. Hrvatska je kao jedna od 10 zemalja svijeta najzagađeniji minama, odlučna u borbi protiv mina. Tu svoju odlučnost pokazala je još u travnju 1996. godine proglašujući moratorij na uporabu, proizvodnju, uvoz i izvoz i skladištenje protupješačkih mina. Sukladno tom stajalištu podupirala je Otawski proces te je surađivala u izradi narečene Konvencije koju je ratificirala. Hrvatska je prema tome među 141 zemljom potpisnicom Otawske konvencije o zabrani upotrebe, skladištenja, proizvodnje, prometa protupješačkih mina od 1997. godine koja ujedno, koja ujedno obavezuje na uništenju uskladištenih mina. Do pred kraj 2001. godine, godine uništene su 3434 protupješačke mine i to pred sudionicima drugi, druge regionalne konferencije o razminiranju kao i 1272 protupješačke mine radi ispitivanja sredstava za razminiranje. 2001. godine se planiralo uništiti polovica od 194 032 uskladištene protupješačke mine. Od 1991. godine do kraja 2003. godine dogodilo se oko 1370 minskih incidenata sa oko 1869 žrtava. Civilne žrtve u većem broju pojavljuju se od 1995. godine kada je započeo proces povratka. Po uzoru na prošlogodišnju akciju hrvatski je Centar za razminiranje organizirao akciju pod naslovom “Travanj, mjesec zaštite od mina” s namjerom prevencije stradavanja u minskim incidentima. Jer nažalost 2004. godine bilo je 5 stradavanja od, od kojih 4 smrtna a jedno sa teškim tjelesnim oštećenjima. RAdi toga je važno k
Poštovani g. predsjedavajući, kolegice i kolege. Moram reć na početku iako ću potrošit dio svojih 5 minuta, da nas je ovdje 6, 7, 8, 8 saborskih zastupnika, to govori o odgovornosti sviju nas koji smo izabrani od hrvatskog naroda da ovdje sjedimo. To je isto poruka i to ovi koji danas nas gledaju na televiziji neka znaju da njih tisuće i tisuće sjedi uz televizor i gledaju o čemu mi raspravljamo, a nas je 8 se našlo u saboru, svi su drugi otišli. No, dobro. Ja sam danas htio govoriti o zdravstvenom sustavu, zdravstveni sustav koji troši 27 milijardi kuna svake godine. Porezni obveznici u cijeloj Hrvatskoj izdvajaju sredstva da bi nešto dobili. Da li oni dobiju adekvatnu vrijednost za taj novac? To možete pitat naše pacijente. To možete pitat pacijente u zadnjih 10.g. odnosno od zadnje Vlade <PARTY>-a kad su počele se stvarat liste u RH do današnje vlade kad su liste za neke pretrage preko godinu dana. To možete pitat naše liječnike koji su vrlo obrazovani, koji su otišli širom svijeta, Irske, Njemačke, Amerike, Australije i tamo postigli zavidne uspjehe. To možete pitat naše medicinske sestre kojih fali barem nekoliko tisuća u zdravstvenim ustanovama. I pored toga što trošimo 27 milijardi kuna, Hrvatska je jedina zemlja od susjednih Češke, Slovačke, Mađarske i Slovenije koja ima liste čekanja ovakve kakve imamo mi, dal ste ikad čuli da jedna zemlja iz našeg susjedstva, naših nekakvih oglednih pozicija koje mi predstavljamo u Europi da ima liste čekanja? Ne postoji. Zašto? Zato što je naš sustav zdravstveni stručno financijski i na svaki drugi način devastiran. Vi imate svaki mjesec 200 do 250 milijuna kuna novoga duga za koji nitko ne polaže račune. Vlada RH, to sam danas isto rekao, vođena Plenkovićem nije spremna dozvolit ministru Berošu da uvede reda u zdravstveni sustav, a zdravstveni sustav se može uredit i ja tvrdim koji dolazim, 30.g. radim u tom sustavu, tvrdim da se sustav može sa 27 milijardi kuna urediti i da nema listi čekanja. Al onda se ne može dogodit
Hvala kolega Pavić. Problem Vlade Republike Hrvatske je što ne promišlja dugoročno. Dakle, mi i danas govorimo o kratkoročnim mjerama. Prije 10 godina naša proizvodnja plina je iznosila oko 70% naših potreba. 30% smo uvozili. Danas je taj omjer upravo obrnut. Ono što se plasira u javnost jeste evo i danas, ministar Čorić kaže da je INA pokrenula proizvodnju od 150 000 m3 plina dnevno, što će uz kapacitet zakupljen na LNG terminalu omogućiti da mi ne brinemo uopće o našim potrebama za plinom. Kapacitet na terminalu koji mi imamo je 20% naših potreba, uz ovu proizvodnju koja iznosi 2,2% naših potreba, a to su osiguranih 22,2% hrvatskih potreba i sad ko koga radi budalom u RH? Mislim da je svima jasno ali neće ići. Hvala lijepa. Kolega Jakšić, PDV je nažalost porez kojim se najviše tuče po najslabijima i danas govorimo o PDV-u i mijenjamo ga i rekla je kolegica Grozdana Perić da je to porez koji se vrlo često mijenja, čini mi se svake godine a to sve zbog toga što se mijenja ono na čemu ima prostora za mijenjat se. Mijenja se ono od čega najviše ubiremo a ponavljamo, ubiremo ga na najslabijima. Tu najgore prolaze najslabiji jer plaćaju jednak porez kao i oni najbogatiji. Nažalost, iz PDV-a se financira i zdravstvo i mirovine i socijalna davanja. Nažalost, ni zdravstvo, ni socijala ni mirovinsko se ne formira. Tako da ni od one najavljivane forme zdravstva kojom smo trebali kao uštediti 6 milijardi kuna godišnje, ne vidimo ni R do danas.
Zahvaljujem potpredsjednice Sabora, kolegice i kolege zastupnici, ministre sa suradnicama. Evo svoju raspravu započeo bih povratkom u jesen 2012. godine i vraćam se na početak prosinca 2012. kada je 83 zastupnika ovog Sabora diglo ruku za proračun za 2013. godinu o kojem danas govorimo. Zasigurno ni kolegama koji su tada digli ruku za ni članovima Vlade a ni ministru najmanje nije danas lako polagati račun za vlastiti neuspjeh. Jer složiti ćete se svi proračun za 2013. godinu prvi je cjeloviti proračun isključivo ove Vlade i on je ponajbolji pokazatelj rezultata rada vladajućih. Nema prostora za alibi, nema više prebacivanja loptica na prošlu Vladu. Da još malo ostanem u tom trenutku, kada je proračun prvo predložen a zatim i izglasan, sjećate se kako su i na koji način bez rasprave odbijena 34 amandmana kluba <PARTY>-a i naravno onda su <PARTY>-ovi zastupnici zbog toga odbili sudjelovati u danoj raspravi. Ali sjećamo se i kako nas je predsjednik Sabora pomalo podrugljivo ispratio riječima želim vam da se dobro osjećate. E pa gospodo, pitao bih vas jel se vi danas dobro osjećate? Jel se dobro osjećate što ste proračun za 2013. donijeli na obmani o rastu BDP-a za 1,8% a imali ste pad od 1%? Jel se dobro osjećate što ste predvidjeli deficit od 10,9 milijardi kuna a imali ste ga skoro 17 milijardi kuna? I već nakon 6 mjeseci u 2013. godini dosegnuli ste zacrtani deficit. A vjerujte da se sve to koliko smo danas mogli čuti ponavlja i o čemu ćemo govoriti i u izvršenju ovog godišnjeg proračuna. Ne možete reći da vas nismo upozoravali, upozoravali smo vas i mi iz <PARTY>-a i <PARTY> ekonomski i financijski stručnjaci i HUP i sindikati, strane agencije pa čak i novinari da je proračun nerealan i neodrživ. Govorili smo o staklenim nogama, o šupljem proračunu, o izostanku predviđenog gospodarskog rasta investicija i kako je netko duhovito zaključio umjesto proračuna tada smo dobili preračun. Ali nažalost nema ničeg duhovitog u svemu što proizlazi iz ovih crnih brojki koje da
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Moram reći dvije rečenice ovdje koje su se odnosile. Predlagatelj ovog prijedloga je <PARTY>-e. Prema tome, meni uopće nedostaju predstavnici Vlade, jer su se očitovali u pismenom obliku. A zato smo mi sada ovdje sabornici koji ćemo o tome riješavati. Dakle, uvažene kolegice i kolege, civilizacijska pozitivna razina, dakle poželjno društvo u kojemu mi željeli naša djeca i svi skupa, gdje je veća demokracija to se sve skupa mjeri sa vama svima dobro poznatom socijalnom osjetljivošću. Da li smo osjetljivi na to ili ne? Naravno ovdje su izdvojene dvije kategorije, djeca i starci, odnosno odrasli ljudi. Kako imamo ispred sebe ovaj zakon, ja moram reći da ovaj prijedlog zakona mi u Klubu <PARTY>-a smo raspravljali vrlo pomno i vrlo detaljno o ovom problemu. Podsjetimo se i ponovimo da osiguranje određenih primanja starijim osobama koje nisu osigurane ni po kojoj osnovi a koje su bez minimuma socijalne sigurnosti a koju si ne mogu same osigurati predstavlja zapravo jedan od strateških elemenata, strategije razvitka Republike Hrvatske tzv. Hrvatska u 21. stoljeću, dakle strategije razvitka mirovinskog sustava i sustava socijalne skrbi. To je svima jasno. U predloženom tekstu zakona ova primanja nose naziv socijalna mirovina. Iako ovo primanje ne može biti institut mirovinskog osiguranja već naprotiv institut socijalnog primanja odnosno oblik socijalne zaštite sa svim socijalno-zaštitnim elementima. Mirovine u mirovinskom osiguranju generacijske solidarnosti svima nam je to poznato proizlaze iz rada i uplaćenih doprinosa po osnovi rada odnosno visina mirovine ovisi o ostvarenoj plaći tj. osnovici osiguranja na koju se plaćeni doprinos i ukupno navršenom mirovinskom stažu do umirovljenja. Pa tako sada imamo situaciju da najniža mirovina je za 15 godina na primjer mirovina od 625 kuna a za 40 godina mirovinskog staža tisuću 450. S druge pak strane, možda najvažniji institut u sustavu socijalne skrbi je pom