EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega zadnjih nekoliko dana u javnom prostoru, a danas ovdje u sabornici čujemo puno kritika na projekt Slavonija, Baranja i Srijem. Znamo zašto danas uopće raspravljamo ovaj na ovu temu naravno zbog neadekvatno postavljeno okvira tijekom planiranja europske perspektive 2014.-2020. godina. Vi ste u vašoj raspravi iznijeli podatke za Brodsko-posavsku županiju odnosno za ugovorenost sredstava i rekli ste da je ugovoreno 1,74 milijarde kuna, isplaćeno je preko 933 milijuna kuna. Koliko su ta sredstva pomogla oporavku naše Brodsko-posavske županije?
Zahvaljujem potpredsjedniče <PARTY>-a, kolegice i kolege zastupnici. Jučer u jeku aktualnog sata, izbora u Americi te konstantne korona krize, ispod radara je prošla jedna tragična vijest. Od ozljeda zadobivenih u noći sa 24. na 25. listopada jučer je preminuo jedan mladić. Taj mladić zvao se Domagoj, mjesto radnje Virovitica. Moja Virovitičko-podravska županija. Preminuo je mladić, nešto najvrijednije što društvo ima. Ugasio se život od 18 godina. Zbog čega? Zbog premlaćivanja svojih vršnjaka. U središtu Virovitice našao se na mjestu gdje su neki čudni mladići igrali svoju opaku igru. Igru u javnosti već nazivaju igra smrti. Razlog, razlog može biti bilo koji. Danas se više i ne bira razlog. Te igre nisu novost na području Virovitičko-podravske županije. Događalo se to i u Slatini, o tome su i mediji izvještavali, svi smo se zgražali. Tada srećom, ali samo srećom nije došlo do smrtnog ishoda. Nažalost premlaćivanja, iživljavanja u noćnim klubovima i izvan njih, teroriziranje, to je novo normalno ponašanje naših mladih, ali Virovitičko-podravska županija nije izoliran slučaj. Događalo se to i na području Varaždinske županije, gdje su mladi premlaćivali starije, gdje su brutalno pretukli jednog saborskog zastupnika. Zadnji slučaj iz Kaštela zgrozio je javnost. Ono što se ja pitam, do kad ćemo gledati i šutiti. Dogodio se pucanje na Vladu i Sabor od strane jedne mlade osobe i onda smo se pitali zašto, a nitko ne ulazi u sam bit problema. Nitko se ne pita što se događa s našim mladima. Gubimo mlade ljude od kojih očekujemo da sutra budu stup našeg društva. Koliko još života mora biti izgubljeno na ovakav način, gospodo? Kada ćemo početi raditi s našim mladima? Već je bezbroj puta spomenut građanski odgoj, ali sluha nema. Do kada ćemo gledati i šutiti? Ili još tragičnije, do kada ćemo okretati glavu kao da to nije naš problem? Mladi su ogledalo društva, pogledajte oko sebe, otvorite oči i zapitajte se kakav primjer dajete mladima. Kada društvo bude zdravo, tada će i naš
Zahvaljujem. Pa mislim da je to vrlo jednostavno. U našem zelenom planu situacija je slijedeća. Napravimo, udružimo ljude u energetske zadruge, što znači da solare i da vjetroelektrane ćemo zajedno koristiti, a ne plaćati nekom investitoru ili nekakvoj Krš–Pađene propaloj varijanti i sramoti. I sa tom energijom sagradimo zajedno novcem od EU, zajedno mi jer to možemo, sagradimo skladišta, sagradimo hladnjače u dijelu toga, sagradimo sušare i to sve pokrećimo sa time i onda će ljudi moć to koristiti u pravom trenutku, ići će na tržište ako će htjeti ići, ako ne moći će izdržati još nekoliko dana jer imaju svoju energiju i imaju svoje. To je naš zeleni plan.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću, imali ste vremena da građane Hrvatske, nas otočane obavijestite što ste potpisali tako da se naši građani ne iznenađuju kad dođu tamo jer smo i mi iznenađeni pa sa dosta toga što ne znamo što ste potpisali sve. Jer šta je kolega Baranović rekao meni je kuća pet, šest metara, deset metara od mora, ništa ne mogu raditi. Idem udicu i to mogu. Na žalost Stonski zaljev ni to ne može. Imali smo raspravu o tome jer ste proglasili zaštitom prirode, Lastovske tamo otočje, park prirode, pa su si dijelili dozvole kad kome mogne. E sad dolazimo jedanput svi u isti krov. Ministarstvo, odnosno Ustavni sud je poništio ovo na Lastovu. Vamo su ljudima, profesionalci mogu radit. Znači, dosta ste toga na brzinu potpisali, a niste se izborili za prava nas otočana, priobalja i te. Ne samo to, nego i drugih poglavlja što ste potpisivali. Nije ni čudo kad ministar koji je tada bio nije ni znao taj dan o čemu se raspravlja, što taj dan se potpisuje, ministar vanjskih poslova koji je bio. Bilo je toga da je govorio o drugima predmetima, nije uopće znao što se taj dan potpisuje. Evo to je mislim iskreno.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam ministru unutarnjih poslova, gospodinu Rončeviću. Gospodine ministre u Hrvatskoj, a osobito u urbanim sredinama u posljednje je vrijeme došlo do eskalacije nasilja. Kada padne mrak gradske ulice više nisu tako sigurne kako su donedavno bile. Događaju se pljačke, brutalne tučnjave, silovanja, bezrazložno nasilje, a na žalost nerijetko dolazi i do slučajeva ubojstava. Gotovo da nema dana kada nije bilo pucnjave, premlaćivanja ili kada nije opljačkana banka, pošta, kladionica. Nasilje se razbuktava i svakim ga je danom sve više. Slučaj Korade bio je vrhunac nasilničkog ponašanja. Ubijeno je petero ljudi. Policijskim snagama trebalo je tjedan dana da ga lociraju i zaustave u daljnjem ubijanju. Korade se i prije ponašao nasilnički. Premlaćivao je ljude, ponižavao ih, prijetio oružjem. Moje pitanje glasi: Kako je moguće da osoba s takvom nasilničkom prošlošću, osoba od koje su svi strepili, osoba sklona alkoholu i agresiji uopće posjeduje oružje. Zašto slučaj Korade kao i ostali slučajevi nasilja nisu alarmirali vaše ministarstvo da poduzme odgovarajuće preventivne akcije? Ne osjećate li se gospodine ministre i osobno odgovornim zato što su hrvatske ulice izrazito nesigurne i što nasilnici naokolo hodaju naoružani do zuba? Hvala. Gospodine ministre! Nisu ubijene četiri osobe, nego pet osoba. Očito je ipak da su u ovoj zemlji neke osobe zaštićene i nedodirljive, bez obzira na to šta učinile. Tako je bilo i u slučaju generala Koradea. Odgovornost sustava kojem se na čelu je neupitna. I ja vas stoga u ime hrvatskih građana, a prvenstveno u ime roditelja zabrinutih za sigurnost svoje djece na hrvatskim ulicama molim da konačno ozbiljnije prionete poslu za koji ste odgovorni. Hvala.
Poštovani zamjeniče ministrice, kada sam spomenuo Osorske glazbene večeri ja sam to spomenuo u pozitivnom kontekstu, nadam se da ste to tako i rezimirali, da ne idem dalje u to. Vrlo lijepo ste rekli trebat će se sjest za stol i dogovoriti, počelo je tek 28.-og nakon pisama …. Dakle trebalo je sjest za stol poštovani zamjeniče ministrice, prije nego što su potencijalni favoriti koji bi odgovarali Ministarstvu ili ministrici izašli na naslovnicama. O tome se radi, a ne nakon mišljenja kazališnog vijeća bilo ono 5:2, 4:3, vi dobro znate da je bilo i 5:2. Prema tome, trebalo je to napraviti prije, onda ne bi imali ovu situaciju i ne bi bili u pat poziciji. E sad ako je netko imao 51% pa mu je to argument da prereže ukoliko dogovora ne može biti onda on automatski time snosi i glavnu odgovornost. Ne može 51% davati pravo da se u nekim stvarima prereže, a da se glavna odgovornost za to ne snosi. Inače žao mi je ako sam krivo rekao za vijeće za gospođu Banović sam mislio jer se ona javno ogradila, mislim da je ona predsjednica Vijeća. Prema tome, to je jedan argument koji govori o podijeljenim stručnim mišljenjima. Uopće nije sporno da bi vi u glazbi jako puno toga znali al prima vista i u kulturi generalno. Nije sporno. Međutim, problem je u ovom zakonu što nemamo i drugi i treći i četvrti pogled nakon javne rasprave i svega onoga što je trebalo napraviti.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo ministri, kolegice i kolege saborski zastupnici. Odbor za ratne veterane Hrvatskoga sabora raspravio je na 4. sjednici Odbora 17. ožujka Prijedlog iskazivanja povjerenja Tomi Medvedu za obavljanje dužnosti ministra hrvatskih branitelja. Odbor je prihvatio prijedlog predsjednika Vlade Tihomira Oreškovića jednoglasno i dao potporu novom ministru hrvatskih branitelja gospodinu Tomi Medvedu. I ovom prilikom još jedne čestitke. Ministre sretno na putu. Hvala.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre, državni tajnici, kolegice i kolege zastupnici. Činjenica je da je danas pred nama dokument koji se donosi u teškim uvjetima, uvjetima svjetske financijske krize. Na početku nužno je iznijeti i nekoliko makro ekonomskih pokazatelja koji jasno pokazuju uvjete u kojima se donosi ovaj proračun. Tako je u prvom polugodištu ove godine obilježilo je slabljenje gospodarske aktivnosti uz istodoban rast inflacije potrošačkih cijena koji je uvjetovan inozemnim i domaćim inflatornim pritiscima. To je u velikoj mjeri posljedica izravnih, ali i neizravnih učinaka poskupljenja sirove nafte, ali i prehrambenih sirovina, te metala na svjetskom tržištu. Godišnji rast bruto domaćeg proizvoda u prvoj polovici ove godine iznosio je 3,8% što je zamjetno niže od rasta zabilježenog na razini cijele prošle godine kada je ovaj porast iznosio 5,6%. Pozitivni trendovi na tržištu rada nastavljeni su i tijekom drugog tromjesečja druge godine, pa je nastavljeno smanjenje nezaposlenosti i povećanje zaposlenosti. Tako je na kraju lipnja evidentirano 21 i po tisuća, odnosno 10,9% manje nezaposlenih nego na kraju lipnja prošle godine. Dok zemlje Europske unije predviđaju stagnaciju ili čak negativan rast u 2009. godini tu bih napomenula primjer Irske od -1,6% te Estonije -1,3%. U Hrvatskoj se predviđanja gospodarskog rasta kreću na razini od 2%. Ove projekcije naravno uzimaju u obzir utjecaj svjetske financijske krize. U svojoj ću se raspravi kratko osvrnuti na programe poticaja koji su usmjereni razvoju poduzetništva i poduzetničkog okružja. Tako su u 2009. godini ulaganja u razvoj malog i srednjeg poduzetništva, zatim povećanje konkurentnosti industrije, poticanje proizvodnje, zatim poduzetničke infrastrukture planirani u iznosu od 5,1 milijarde kuna što čini 4,3% ukupne proračunske potrošnje. U protekle dvije godine upravo za poticanje poduzetništva iz proračuna je izdvojeno 11,2 milijarde kuna, a kontinuiranim izdvajanjima
Zahvaljujem. Malo sam vas istina Bog slabije razumio, no kad ste govorili o upravljanju zadrugama, ako sam dobro shvatio ove izmjene i dopune zakona ne reguliraju, ne mijenjaju postojeća rješenja koja se tiču upravljanja pojedine zadruge. A što se tiče ovog centra očito da dosadašnjim rješenjima i dosadašnjim radom Hrvatskog centra, nismo bili zadovoljni i postojale su određene manjkavosti u radu i upravo ovo nalazimo da će promijeniti to na bolje, da će se poboljšati komunikacija jer svrha ovoga je, dakle unapređenje uvjeta u kojima posluju zadruge. Sada kad će predstavnici ministarstva tamo biti direktno i direktno će komunicirati sa, dakle zadrugama na području Hrvatske, ta komunikacija će biti znatno bolja. Sigurno dosadašnje rješenje da bi bilo dobro, ne bi se mijenjalo, komunikacija nije bila dobra, stvari u tome dosadašnjem krovnom tijelu nisu bile dobre i treba pričekati. Mi vjerujemo da će ovo unaprijediti tu komunikaciju i poboljšati uvjete u kojima zadruge rade i posluju i da će, dakle ta bolja komunikacija doprinijeti i boljim uvjetima u kojima zadruge mogu raditi i ostvarivati interese svojih zadrugara. Zahvaljujem. Pa rekao bih da je Hrvatska do sada u biti neto primatelj sredstava, dakle stvari nisu tako crne kako vi želite predstaviti i treba biti optimist. Jasno da svaka zemlja, dakle prilikom ulaska u EU nije mogla ostvarivati značajan priljev sredstava jer jasno, treba programe pripremiti i treba proteći određeno vrijeme do realizacije. Ali bez obzira na to, Hrvatska je još uvijek neto primatelj sredstava. A upravo je i ove izmjene i dopune zakona su jedan od alata kojima ćemo poboljšati još bolje, dakle uvjete stvoriti da se Hrvatska primi više sredstava iz EU fondova i ovdje će se vidjeti ta potrebna, nužna, bolja i sadržajnija komunikacija između ministarstva i zadruga da ovaj centar bude određeni alat kako da dođemo do više sredstava iz EU fondova. Taj centar će vjerujem davati kako određene upute i savjete zadrugama kako da apliciraju i privu
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo ja ću u svojoj raspravi se osvrnuti na prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj, odnosno na promjenu statusa Općine Popovača u grad Popovača. Dakle, pred nama je prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj vezano kao što sam rekao uz promjenu statusa općine Popovača u grad Popovača. I uvodno kao što smo i čuli već želim ponoviti da na području Sisačko-moslavačke županije je ustrojeno 19 sve zajedno jedinica lokalne samouprave, od toga 6 gradova i 13 općina. I usvajanjem ovog prijedloga zakona Popovača bi postala 7 grad u Sisačko-moslavačkoj županiji. Sukladno Zakonu o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi propisano je da je grad jedinica lokalne samouprave u kojoj je sjedište županije te svako mjesto koje ima više od 10 tisuća stanovnika, a predstavlja urbanu, povijesnu, prirodnu, gospodarsku i društvenu cjelinu a Popovača to zasigurno jest. Općina Popovača je jedinica lokalne samouprave koja je doživjela zahvaljujući naporima generacija koje žive na njezinom području transformaciju stanovništva, napredak gospodarstva, podizanje općeg standarda i visoku urbaniziranost svojih naselja. Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Općina Popovača ima nešto manje od 12 tisuća stanovnika te time zadovoljava demografski kriterij za dobivanje statusa grada a također predstavlja i urbanu, povijesnu, prirodnu, gospodarsku i društvenu cjelinu sa naseljima koja se nalaze u sastavu općine. Po svojem vanjskom izgledu i uređenosti naselja te u potpunosti riješenom komunalnom infrastrukturom naselja Općine Popovača već sada izgledaju kao gradske sredine. Stanovništvo Općine Popovača izvršilo je potpuni prijelaz iz primarnih u sekundarne, tercijarne i kvartalne djelatnosti. Sve više ljudi se bavi gospodarskim djelatnostima što je utjecalo na snažan zamah u procesu urbanizacije i pretvaranja na
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovana glavna državna odvjetnice. Dakle, ja bih samo na početku budući da sam već postavljao jedno pitanje i na žalost moram konstatirati pred cjelokupnom javnošću koja nas gleda da ste ponovno krivo informirali hrvatsku javnost. Dakle, gospodin Sabljak koji je podnositelj kaznene prijave nije nikada pozvan u DORH da bi svjedočio, da bi dao bilo kakav iskaz. Ali to samo pokazuje da na žalost ili ne znate što se događa u DORH-u i USKOK-u ili namjerno prikrivate određene informacije što god od toga dvoje bilo na snazi ili što god od toga dvoje bio slučaj nikako nije dobro za hrvatsko pravosuđe, za rad Državnog odvjetništva. Često sam u Saboru a i izvan njega govorio kritički o radu DORH-a i našeg pravosuđa u cjelini. Najčešće moje kritike su bile upućene na to kako se institucije našeg pravosuđa pa i državna odvjetništva nose sa problemom korupcije, koliko su uspješne u progonu korupcije i kolika je cijena njihovog neuspjeha. I to će zasigurno biti i top tema i današnjih rasprava i to zasluženo. Rekao bih da ćemo u tom smislu morati u nekom trenutku provesti antikorupcijsku obnovu i ojačati otpornost naših institucija na korupciju jednako kao što danas raspravljamo da moramo naše kuće graditi tako da budu otporne na potrese. No govoriti samo o korupciji, borbi protiv nje bila bi velika nepravda za temu koja je pred nama. Ovo je izvješće kompleksna materija čija je kompleksnost uvjetovana širinom i brojnošću poslova koji se nalaze u djelokrugu državnih odvjetništava. S obzirom na to čak ni kada je ovako opsežno nije u njemu moguće do kraja plastično prikazati što sve obavljaju državna odvjetništva. A sustav državnih odvjetništava kada ga promatramo kao cjelinu predstavlja doslovno najveći skup praktičnog, pravnog znanja u RH. Rekao bih da izvješće sadrži i određenu dozu i subjektivnog elementa jednog profesionalnog ponosa ljudi koji su radili na izvješću. Ako pozorno čitate naletjet ćete na sitne opaske koje su pojedinci upisali u
Na ovaj dio o ljubljenju nemam nikakvih primjedbi, moram reći, ali se bojim da nam Biblija neće pomoći i riješiti današnje probleme. Ona je pisana u vrijeme kada se živjelo sasvim drugačije i razmišljalo na druge načine. Kada bismo se pridržavali svih 10 Božjih zapovijedi ne bih imala ništa protiv ali onda ne bismo imali uopće raspravljati prigodu ni o kakvim negativnim stvarima. Ovo bi bilo idealno društvo, što na žalost nije i nikad neće biti. Zlostavljanje u nasilju u obitelji je kompleksan problem, između ostalog događa se u svim zemljama svijeta. To nije samo naš izum siromaštva, alkoholizma, droge, bolesti, razno raznih vrsta ima na svim stranama a ne samo kod nas i to je problem s kojim će se suočavati ljudski rod bojim se dok je svijeta i vijeka. Nasilja ima među djecom u školama, nasilja ima u obitelji, nasilja ima na radnom mjestu i nasilja ima jako puno vrsta verbalnog, ekonomskog, emocionalnog, fizičkog i kakvog god hoćete i ja se bojim da Sv. Pavle to neće riješiti. Hvala. Ured je sudjelovao u radu i pravobraniteljica je na jučerašnjoj sjednici iskoristila, da li je to za vas pod navodnicima ili ne ja ne znam ali je iskoristila zadnju prigodu da svojim doprinosom o njenom mišljenju popravi ovaj dokumenat i ja sam ako sam rekla tragično ja se ispravljam. Tragi-komično je da Odbor za ravnopravnost spolova ne može donijeti zaključak kojim će se popraviti tekst Vlade u onom dijelu da mi koji smo tako ponosni na svoj hrvatski jezik zaista njime i govorimo. O tome je govorio i kolega Kapraljević pa nije prošlo. Ako tako benigni prijedlozi ne prolaze nije teško zaključiti kako će proći bilo koji drugi i to zaista smatram žalosnim i u tome mi ne možete promijeniti mišljenje. Ja smatram da smo mi premali narod da bismo si mogli dozvoliti luksuz da se po tako razno raznim pitanjima ne slažemo a navodno imamo zajedničke ciljeve.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodo ministri, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege! Pa neupitno je da svaki puta kad govorimo o poljoprivrednom zemljištu postoji znatan interes kako nas ovdje u sabornici tako i u ukupnoj javnosti, naročito onih koji su sudbinski zainteresirani za zemlju, dakle naših poljoprivrednika. Evo, prije dva mjeseca smo donijeli ili dva i pol mjeseca smo donijeli zakon koji evo ponovno siguran sam iz objektivnih razloga ponovo mijenjamo i tada smo govorili da su rokovi preambiciozni i da je trebalo uobziriti sve one aktivnosti koje se u jedinicama lokalne samouprave događaju, od izbora, pa konstituiranja novih predstavničkih i izvršnih tijela do sezone godišnjih odmora. No dobro. Danas je prilika da ovim izmjenama i dopunama zakona rokove popravimo i da preciznije definiramo obaveze svih u lancu. Moji prethodnici su puno toga već rekli i u većini se slažem s njima. Generalno mislim da nije problem samo u zakonodavnoj regulativi već ono što je rak rana u mnogim segmentima pa tako i u ovom. U pitanju je operacionalizacija odnosno provedba zakonskih rješenja i istrajnosti i upornosti onih koji su zaduženi za nadzor da doista dođemo do konačnog cilja onog kojeg smo samim zakonima i propisali. No, bojim se da će i sa ovim izmjenama zakona ponovno biti zadovoljena forma a ne sadržaj, da se ponovo samo stvara prividna slika fluidna da se u poljoprivredi nešto događa, da se stalno vodi briga a da ponovo uslijed nedorečenosti a prije svega mislim na nedorečenost rokovima i obvezama svih u lancu se ništa bitnije neće dogoditi. Svi mi a napose u jedinicama lokalne samouprave su nezadovoljni sporošću realizacije ovog velikog problema, ali rekao bih i znatnog resursa Hrvatske. Volio bih i sam čuti, gospodine ministre, koliko programa do sada nije donijeto i u kojim je to sredinama. I s druge strane i od vas čuti odgovor zbog čega oni programi koji su donijeti nisu u mogućnosti da se realiziraju. Naime nije dostatno samo propisati odgovornost i ob
Hvala lijepo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. U ovom Izvješću o ostvarivanju prava na pravnu pomoć i utrošenim sredstvima za 2012. godinu prvo bih počeo da pravo pristupa pravosuđu jedno je od temeljnih ljudskih prava, a ostvarivanje tog prava umnogome ovisi o dostupnosti pravne pomoći svim građanima bez obzira na njihov materijalni i socijalni status. Stoga je postojanje efikasnog sustava besplatne pravne pomoći u svakoj državi jedan od osnovnih jamaca ostvarivanje ljudskih prava u svakodnevnom životu i jedan od ključnih elemenata za suzbijanje diskriminacije po osnovi imovinskog stanja. Institucionalni okvir sustava besplatne pravne pomoći čine uredi državne uprave u županijama, a ostvaruje se putem odvjetnika i ovlaštenih udruga ili pravnih klinika. Odredbom Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći propisano je da će se korištenje pravne pomoći odobriti u svim postupcima pred sudovima, upravnim tijelima i drugim pravnim osobama s javnim ovlastima kada građani rješavaju svoja egzistencijalna pitanja. Korisnici pravne pomoći u smislu Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći trebaju biti osobe koje ne mogu snositi troškove pravne pomoći. Sadašnji zakonodavni okvir o besplatnoj pravnoj pomoći kod nas je daleko ispod standarda koji vladaju u većini država EU. U izvješću prikazan je pregled utrošenih sredstava za sustav pravne pomoći u Državnom proračunu za 2012. godinu o pojedinim uredima, a vidljivo je da su ukupna sredstva za tu namjenu smanjena preko milijun kuna rebalansom proračuna što nije nikako dobro i o čemu su i prethodnici govorili. Po tim sredstvima Hrvatska troši negdje oko 170 tisuća eura, a za primjer ako uzmemo neke zemlje u Velikoj Britaniji za tu namjenu troši se 2,5 milijuna eura, u Portugalu 4,2 milijuna eura, Estonija 3,9 milijuna eura, Slovačka 1,7 a susjedna Bosna i Hercegovina troši 600 tisuća eura što je tri i pol puta više nego ovdje kod nas u Hrvatskoj. Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći treb
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade sa predstavnicima Ministarstva vanjskih poslova, poštovane kolegice i kolege. Želim u ime kluba Samostalne demokratske srpske stranke reći nekoliko stvari povodom ovog izvještaja premijera i krenut ću sa slijedećim. Zapravo nevjerojatna je brzina ili nevjerojatna je lakoća sa kojom gubimo interes za to što se događa bilo na Europskom vijeću, bilo na ministarskim sastancima, bilo na drugim oblicima i drugim tijelima rada EU, Europske komisije. Nevjerojatan je zapravo način na koji ovo pitanje zapravo prestaje biti zanimljivo, važno ne samo hrvatskoj javnosti nego i zastupnicima u Hrvatskom saboru. Nakon toliko godina entuzijazma, nakon toliko uložene energije, pa baš nacionalne energije hiljade ljudi koji su radili na procesu integracije. Mi odjedanputa kao da više nemamo nikakvog interesa za to gdje smo došli, u što smo ušli i što određuje dobar dio sudbine naše zemlje i naših građana i okolnosti u kojima živimo. Dobro je da je premijer ustrajan i da neovisno o takvoj atmosferi i kod nas i u Saboru i u društvu radi ono što je uvjeren da treba raditi, a to je njegova ustavna obaveza da obavještava Sabor i da obavještava javnost o poslovima u kojima sam sudjeluje, u kojima sudjeluju članovi Vlade kada su posrijedi europske institucije. Ali ono što nije dobro jeste činjenica da mi nemamo interesa za to, da naša radna tijela Sabora imaju sve manje interesa za to. To nije dobro. Naravno štošta drugo nije dobro, ali ovo nije momenat da o tome govorim. Drugu stvar koju želim reći neka mi premijer ne zamjeri što će biti nešto šira u odnosu na ono o čemu je on govorio jeste pitanje mira u Europi, povjerenja u Europi i na žalost procesa povećanog naoružavanja u EU, u zemljama članicama EU. Dakle, EU je 2012. godine dobila jednu od najprestižnijih nagrada koje se dodjeljuju u svijetu, a to je Nobelova nagrada za mir. EU je dobila tu nagradu zbog politike mira, zbog politike povjerenja