EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Pavić, imamo s jedne strane vapaj oporbe za reformama, evo danas je na tapeti Hrvatska gospodarska komora i gledamo što ćemo postići ovim zakonom. Ako samo pogledamo ovo što stalno na neki način govorimo, a to je ukidanje članarine za 95% članova slabo pričamo ali vratimo se na ovaj postotak da ćemo sa ovim zakonom smanjiti prihod Hrvatske gospodarske komore za trećinu, za nekakvih 30, preko 30%. I to je veliki iznos kada gledamo u milijunima kuna, ali to je jedan početak reforme te ustanove. Jer da bi nadoknadila taj iznos od trećine svog proračuna Hrvatska gospodarska komora upravo će morati poboljšati kvalitetu svojih usluga, možda navesti neke dodatne usluge, izaći možda jače na tržište i to će na jedan način biti početak upravo te reforme. Unapređenje kvalitete određene institucije ne možemo riješiti zakonom, nego upravo ovakvim mjerama. Hvala vam.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospodo predlagatelji, kolegice i kolege! <PARTY> se unaprijed odriče očigledno stvorenog prava da ispaljuje političke strelice u ime i za račun mladih i želimo ovu raspravu voditi u nešto drukčijem tonu jer mislim da ćemo se svi skupa složiti da najmanja je potreba da koristeći mlade govorimo o politici posebno o onoj koju oni ne podržavaju. A oni zasigurno ovakva stremljenja ne podržavaju. Prije svega ovaj Zakon mi smo u <PARTY>-u shvaćamo kao određenu deklarativnu inicijativu da se u skladu sa prirodnim stvarima kod procesa, a procesi se u društvenom životu događaju pa i sama činjenica da danas ovdje sjedimo i da imamo pravo glasa je izvojeavna u nekoj godini od strane nekih ljudi koji očigledno svi nisu imala istas stjališta. Ali je određena politika pobijedila. I opće pravo glasa hvala bogu je danas prisutno svugdje u svijetu ili gotovo svugdje u svijetu. No dobro je uvijek malo se podsjetiti i onoga što povijest pamti pa kazati da jenekada u ovom gradu postojao i staleški Sabor. DA nije postojalo pravo glasa, da je tek 48. godine uredbom BAna Jelačića uvedemo građansko pravo glasa koje nije podrazumijevalo i pravo žena da mogu glasovati. Naravno da je daljnji razvoj društvene svijesti i odnosa stvorio odnose i okolnosti u kojima je pravo glasa bil opravo konzultiranja svih građana neke zemlje. Naravno da buduće vrijeme će donjeti i svoja nova pravila ponašanja koja će biti srazmjerna društvenoj volji, potrebama čovjeka pravu čovjeka potrebama onih okonosti u kojima će se odvijati. U tom smislu prije svega želeći afimirait pravo mladih želeći sa ove govornice poručiti da upravo one percepcije koje se u Hrvatskoj javnosti često vežu uz mlade, a to su nezainteresiranost za politiku, da su podložni uživanju opojnih droga. Da su kvarnice ovoga društva, počesto se sa velikim omalovažavanjem govori u kontekstu njihovih ideja i njihovih shvaćanja. I dovodeći počesto u dnevno političke konotacije. Misl
Nastavit ću sad. Kolegice, lijepo ste rekli Državna revizija je sjajno obavila svoj posao, slažem se. Državna revizija nam je pokazala što ne valja. I sad znamo što ne valja. A zašto se to ne ispravlja? Pa zato jer ne mora. Iza konstatacije da ne valja ne slijedi ništa. Ne znam koliko 7, 8 puta sam ovdje raspravljao o Izvješću Državne revizije i svaki put smo ustanovili da Državna revizija ozbiljno radi svoj posao, ustanovili što ne valja i tu stvari stanu. Naime, propis mora imati mrkvu i batinu. Državna revizija u arsenalu svog oružja ima mrkvu. Pohvali da je bezuvjetno mišljenje, ali nema batinu, nema batinu. Imamo batinu koja bi trebala nakon Državne revizije proslijediti i ta batina se zove Državno odvjetništvo. Ono ne radi. Ova diskusija, bez diskusije u Državnom odvjetništvu nema puno smisla. Ustanovit ćemo da je čovjek osnovao partiju i preko svog privatnog računa funkcionira u toj partiji. Ako Državno odvjetništvo oko toga niš' ne napravi građani će ga opet izabrati, preksutra ćemo se čuditi.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, razoran potres koji je pogodio našu zemlju 28. i 29. prosinca 2020. godine na području Siska, Petrinje, Gline, Lekenika i mnogih drugih mjesta velika je tragedija. Izgubljeni životi i enormna šteta težak su gubitak za Hrvatsku. I u slučaju ovog potresa, kao i potresa u ožujku u Zagrebu, Krapinsko-zagorskoj i Zagrebačkoj županiji vidjeli smo brzu reakciju hrvatskih građana koji su se organizirali da pomognu unesrećenima. Već na dan najrazornijih potresa 29. prosinca mnogi naši sugrađani kao volonteri krenuli su pomoći i nosili su sa sobom skupljene donacije. Osobno sam tome mogao posvjedočiti nakon što smo predali donacije na dvije lokacije u Sisku gdje se već dosta pomoći skupilo te činjenicu da smo u Glini čekali više od 3 sata usred noći u koloni da predamo donacije. To pokazuje količinu skupljenih stvari za pomoć u samo jednom danu, danu kada je bio potres. No ljudima za normalan život potreban je dom, a to je ono što mnogi građani, što su mnogi građani izgubili u potresu. Zato je važno da obnova počne što ranije. Prva stvar je donošenje kvalitetnog zakonskog okvira da na temelju njega počne obnova. Uvijek moramo učiti iz iskustva. Nažalost građani Zagreba i okolnih županija još uvijek čekaju na početak obnove od strane države i to 10 mjeseci od potresa. Snalaze se sami, bore se sa mnogobrojnim problemima i mogu se pouzdati ne u pomoć države već u pomoć svojih bližnjih, prijatelja i susjeda. Zato posebno ističem da donošenje zakona ili zakonskih izmjena nije rješenje samo po sebi ono je tek početak posla obnove koju država mora provesti uslijed ovakve katastrofe. Ne razumije zašto se u različitim iznosima predviđa pomoć za Sisak od one za Glinu i Petrinju ionako između bliskim mjesta i gradova postoji ovisnost. Ako jedan grad izgubi stanovništvo cijela regija će to osjetiti na negativan način, treba pomoći svima jednako. Sisku kao i ostalima. To je dobro za cijelu regiju. Posebno n
Zahvaljujem predsjedavajući na riječi. Pozdravljam sve u ime predlagatelja. Mogu isto tako pohvaliti izvješće Ureda pravobraniteljice za osobe s invaliditetom, posebice što smatram i kao što je već kolegica Benčić naglasila da bi trebala ta izvješća isto tako ne samo biti sve ono što je dobro nego i ono što nije dobro i ono što su ajmo reći izazovi još uvijek, da ne kažem problemi, a posebice jer to mislim da bi pravobranitelji svi trebali posebice upozoravati, znači ne govoriti ovdje u ime Vlade, ne govoriti o službenoj politici ministarstva i Vlade nego govoriti upravo u ime osobama s invaliditetom jer pravobranitelji odnosno Ured pravobraniteljice štiti upravo njihova prava i onda u ime njih i treba govoriti. Mislim da se često danas u ovoj diskusiji čuo taj neki diskurs koji ja smatram da je zastario, gdje se i dalje nekako osobe s invaliditetom dosta gura u nekakvu socijalu, da to tako kažem, gdje se osobe s invaliditetom smatra da se treba štititi. Ja ne znam od koga i od čega, a najmanje se slažem da ih treba štititi od njih samih i mislim da općenito trebamo ih više promatrati osobe s invaliditetom kao ravnopravne aktere, ne ih patronizirati nego ih na nekakav ravnopravni način u partnerstvu s njima isto tako razvijati i politike prema osobama s invaliditetom jer naravno da osobe s invaliditetom nisu objekt već subjekt tih politika. Znači trebali bi zajedno to s njima i razvijati i rješavati ove probleme i tu je kolegica Benčić spomenula i probleme određenu raspravu koju bi mogli otvoriti, primjerice o udomljavanju osoba s invaliditetom na koji način to funkcionira odnosno ne funkcionira. Mi imamo problem i kapaciteta sa samim inspekcijama koji bi trebali kontrolirati i takve obitelji, ali isto tako i posebne ustanove. Sve mi se čini da iz te perspektive previše i dalje idemo prema toj nekakvoj socijalnoj zaštiti i općenito tako u nekom patronizirajućem pristupu prema osobama s invaliditetom umjesto da im dajemo nekakav novac i resurse koje bi oni sami odluč
Hvala lijepa g. predsjedniče. Ja sam htio intervenirati s obzirom da smatramo da je povrijeđen Poslovnik i to njegov čl. 196. kojim se utvrđuje ili jamči pravo zastupnicima i klubovima da postavljaju amandmane, dakle da predlažu amandmane. Mi smatramo da je nekolicima naših amandmana neopravdano, nepropisno diskvalificirana te vas ovom prilikom također, molim za stanku kojom prilikom, kad mi date riječ, bih u obrazloženju stanke objasnio podrobnije o čemu se radi. Tako je, dakle, za nekolicinu naših amandmana koji su diskvalificirani, mi smatramo da su oni neutemeljeno uklonjeni iz procedure, odnosno diskvalificirani, pa bih to pokušao obrazložiti. Tražio sam stanku, pa sam čekao da, prozvali ste me… ... molio da obrazložim dakle ovaj zahtjev za stanku. Odgovarao sam, g. predsjedniče na vaša pitanja zbog nesporazuma u komunikaciji. 3 su naša amandmana odbijena na temelju članka, na temelju navodnog kršenja čl. 38. Zakona o proračunu kojim dakle, posežemo za sredstvima namijenjenim već ranije preuzetim obvezama. Radi se o sredstvima za ulaganje i investiranje u investicijski fond Triju mora. Mi smatramo da se tu ne radi o ranije preuzetim obvezama nego o namjeni. Također, dva su naša amandmana odbijena zbog oduzimanja od stavke „Subencije i državna jamstva za stambene kredite“, međutim, ta sva sredstva ne služe ranije preuzetim obvezama, nego je vidljivo iz objašnjenja proračuna da postoji margina od 50 milijuna kuna u tim sredstvima koja postoje planirana za 2021. godinu iznad iznosa sredstava koja odgovaraju ranije preuzetim obvezama. Hvala lijepa.
Hvala. Evo potpuno se slažem s vama. Mi smo isto tako u mom gradu … dok sam ja bio gradonačelnik mi smo upravo zajedno u suradnji sa našom Udrugom invalida Buba Mara i sa većinom invalida pokušali evo njima olakšati, pokušali naći način kako da im riješimo barem dio problema koji postoji u svakom gradu, u svakoj općini, u svakom mjestu zapravo od same ulice pa do obavlja određenih poslova koje bi bilo normalno da mogu obaviti. Ali evo to često budu prepreke. Hvala. Evo mislim da smo ovim zapravo otvorili upravo još jedan niz problema odnosno ili smo potakli kroz ovu raspravu sve te probleme koje imaju naše osobe s invaliditetom i koje bi zapravo mi trebali evo ovdje kao ovaj visoki dom svi zajedno pomoći doprinijeti da riješimo bar jedan dio njih ako već ne sve. Isto tako hvala vam na ovim pitanjima i na raspravi.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvažena kolegica Mađerić, pa evo već nekoliko puta u raspravama smo se osvrnuli na zapošljavanje osoba s invaliditetom. Drago nam je što je ta brojka ovoga puta 39% veća u odnosu na prethodne godine. Naravno da je jako bitno prilagoditi radno mjesto i uvjete rada ne samo kao što sam već rekla u prilaznim rampama nego i u drugim uvjetima. A nekada je dovoljno samo okruženje da bude fleksibilnije odnosno da radni uvjeti budu fleksibilniji. Ne smijemo dozvoliti da kvotno zapošljavanje bude uteg ali evo u izvješću pravobraniteljice smo vidjeli da je pravobraniteljica poslala u svih 20 ministarstva odnosno zatražila podatke o kvotnom zapošljavanju, 5 ministarstava se niti nije očitovalo što je žalosno. Mi moramo biti primjer znači kako pomoći u zapošljavanju osoba sa invaliditetom i tema o kojoj smo se evo sada osvrnuli pri samom kraju, to je diskriminacija žena s invaliditetom. Naravno da moramo inzistirati posebice na zdravstvene ustanove da prilagode uvjete kako bi ženama s invaliditetom barem onaj osnovni zajamčeni dio osigurali, evo znači da imaju pristupačnost pri dolasku na kao što ste sami rekli ginekološke preglede. Naravno trebamo se zalagati i sve zdravstvene ustanove da se prilagode tome ali ovdje stoji u izvješću da 18% osoba s invaliditetom žive u uvjetima siromaštva što je evo stvarno strašno i nedopustivo u ovo današnje vrijeme i naravno moramo brže i efikasnije rješavati probleme osoba s invaliditetom.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani g. ministre, jedno od vječnih pitanja je kako izbalansirati javne financije i isto tako, kako izbalansirati odnos između javnog i privatnog u zdravstvenom sustavu za razliku od nekih koji u ovome sazivu promoviraju američki zdravstveni sustav, ja bih radije gledao prema nordijskom modelu koji je u ovome trenutku najbolji po pitanju održivosti javnog zdravstvenog sustava, a koji ima temeljna načela prema onome što je zacrtao dr. Andrija Štampar. Činjenica je da je stanovništvo sve starije, da su troškovi sve veći i ako to stavimo u kontekst Covid krize, onda je to zasigurno veliki izazov za financije RH. Ovdje bih istaknuo da je prema podacima DZS-a plaća u zdravstvu porasla za 1200 kuna neto, što govori o tome kako se dobro upravlja i u ovome vremenu izazovne Covid krize u RH. Hvala.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Đakić je nabrajajući tzv. afere <PARTY>-a rekao i onoga u Koprivnici. Gospodine Đakić Podravka je vaša afera. Gospodin Polančec je vaš, i vi naravno po onoj centrifugalnoj sili razbacujete te sve ljude koji se umoče, ali svjestan sam toga da bi vi pokušali sad to raspodijeliti te sve vaše afere na sve ostale stranke, ali i da je 6 stranaka ne biste to uspjeli raspodijeliti. Dakle nemojte ono što je vaše dijeliti drugima. Zadržite za sebe do kraja, pa ćete na kraju vidjeti kud je to sve ošlo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovana pučka pravobraniteljice, ovo je doista vrlo kvalitetno napravljeno izvješće, međutim ja bi ukazala na jednu činjenicu a to je da se problemi i teme koje se javljaju u izvješću pojavljuju od kad postoji pučki pravobranitelj pa do danas. Dakle, tu postoji jedna konstanta u problemima. Mi ih svake godine registriramo i na tome sve ostane. Prema ovom broju, povećanom broju predmeta evidentno je da je nepravde sve više u ovoj zemlji, a pristup državnim institucijama, sudovima i drugim tijela izgleda da je sve kompliciraniji. U tom smislu doista je hvalevrijedno ovo vrlo detaljno izvješće, pa i prijedlog mjera koji sad treba poduzeti po pojedinoj problematici, a ja sam apsolutno za to da se ovaj, da se proširi i lokalizira djelovanje državnog ureda pučkog pravobranitelja. Međutim, ostaje jedan mali kotačić visiti, a to je, kada se utvrde svi prijedlozi mjera tko njih realizira, odnosno tko koordinira tu realizaciju? Po meni bi trebalo na neki način signalizirati i samoj Vladi da pripremi jedan plan mjera za razrješavanje uočene problematike jer to mislim da ne može ostati samo na razini ministarstva i državnih tijela i samih sudova, i onda odrediti i nositelje, i rokove za rješavanje problema. Inače ćemo ovako, koliko god bude bilo Sabora toliko će bit izvješća i uvijek će problemi biti isti. A mislim da je konačno došlo vrijeme da se počnu smanjivati predmeti, barem oni koji se stalno javljaju već godinama kao problem.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo ja ću da ne bi bilo zabune citirati uvaženog zastupnika koji je rekao, "svjesno se govorilo da je kriminalu sve u Hrvatskoj dozvoljeno". Mislim da je to doista netočna informacija, da ne rečem i laž, jer da to nije tako svjesni smo po anketama medija najkrupnije ribe u Republici Hrvatskoj najtraženiji oni koji sada jesu u Rementincu to je i general Zagorac i gospodin Petrać su u zatvoru. Znači da ova Vlada je poručila da kriminalu neće biti mjesta u Republici Hrvatskoj, a isto tako prisjetite se 2000. godine zločinačka organizacija je bila uhićena pod vodstvom <PARTY>-ove vlasti, a vaša vlast je ju gotovo svu oslobodila do 2004. godine. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, ja ću o prijedlogu zakona kojeg podržavam govoriti iz jedne malo drugačije perspektive. Govorit ću o postavljanju mina kao elementu zakašnjele i trajne ratne štete i ratnim zločinima koji bi se trebali vezivati uz taj proces. Vi ćete se sjetiti da je državna komisija 9. listopada 1999. godine izradila jedan materijal koji se zvao Ratna šteta završno izvješće. U tom izvješću procijenjene su ratne štete na način koji slijedi, to ću kazati u milijardama eura. Materijalna šteta 12 milijardi 396 milijuna eura. Troškovi rata u užem smislu 8 milijardi eura, tu se misli na troškove kupnje oružja, zbrinjavanje izbjeglica, prognanica itd. I treći element izgubljeni ljudski životi i zdravlje ljudi 10 milijardi 358 milijuna eura. Ukupno to čini 30 milijardi i 785 milijuna eura, taman toliko koliko je danas hrvatski vanjski dug. Kad se dakle govori o tome kakve su ratne štete mislim da bi trebalo stvoriti jednu ad hoc komisiju koja bi obnovila rad na ratnim štetama u kontekstu novih događanja. Prvi od tih događanja je jedan element zaboravljene hrvatske tragične i pozitivne povijesti na koji smo jučer sami svaki od nas upozoreni pismom koje je napisao Zoran Šangut diplomirani pravnik jedan od zatočenika srpskih koncentracijskih logora u Srbiji. Mene osobito veseli što je jedna grupa zatočenika tih logora u kojima je bio i kolega Petar Mlinarić veliki hrvatski junak a i mnogi drugi ljudi shvatila da moraju sami osmisliti smisao vlastite žrtve i ukazati na tu žrtvu hrvatskoj javnosti a to znači ne samo hrvatskoj javnosti nego u pragmatičkom smislu da se ukazuje iskrena i pažnja ozbiljna našem glavnom državnom odvjetniku kojega ja ovim putem pozivam da više ne obilazi javna sijela i prela, da ne ide na koncerte, na zabave, da se ne druži sa vlasnicima tjednika koji su u suvlasništvu zločinačkih organizacija nego da koncentrira svoju pažnju na ono što jesu osnovni problemi hrvatskog društva, kako prognati vrh zločinačke Jugoslavenske naro
Pa evo ja bih rekao da i ovi projekti koji su u ovome proračunu da se indirektno isto dotiču samoga Gorskog kotara. To je isto revitalizacija postojeće željezničke pruge, obnova voznog parka itd., završetak pojedinih projekata koji su još u fazi neizgradnje poslovne zone pojedine itd. Samim time kažem uvođenjem decentralizacije i još dodatno osmišljavanje pojedinih sadržaja smatram da će se moći u Gorskom kotaru i brdskoplaninskim područjima živjeti pošteno od svoga rada i da će građani ostati na tim područjima. Hvala.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege. Evo, ranije sam spomenuo da okvir uspostave i razvoja međudržavne suradnje RH sklapa međunarodne ugovore, ugovore o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka koji pored ustanovljavanja ekvivalentnih mjera zaštite tajnosti, uključuje odredbe o zaštiti prava vlasništva nad podacima. Tijekom rasprave ove i one prije koju smo imali, važno je istaknuti da u 10. sazivu <PARTY>-a smo već donijeli ovakav zakon vezano za Republiku Portugal. Osim sa Portugalom, RH ima ovakve ugovore, s primjerice, Austrijom, Bugarskom, Češkom, Estonijom, Francuskom, Finskom, Litvom, Mađarskom, Poljskom, Rumunjskom, Slovačkom, Slovenijom, Švedskom, Luksemburgom i Italijom. Sam Ugovor između RH i Kraljevine Španjolske o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka rezultat je dobre suradnje između dviju država u području razmjene klasificiranih podataka i temelji se na zajedničkim interesima i razvoju odnosa dviju država u području sigurnosti, kao i u ostalim područjima međudržavne suradnje. Svima je poznato da su informacije podaci pretpostavka gospodarskog društvenog razvoja, ali i političke stabilnosti. Primjerice, gospodarske informacije o potrebama tržišta danas su podjednako važne kao što su dosad, kao što su nekad bilo važno raspolagati sirovinama. Slijedom svega navedenog u tijeku rasprave, o ovom prijedlogu zakona, još jedanput izražavam svoju potporu donošenju ovog zakona. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege evo konvencija o kojoj danas raspravljamo u sustavu trgovanja ljudskim organima predviđa inkriminaciju slijedećih radnji. Protupravno uzimanje ljudskih organa, korištenje protupravno uzeti organa za svrhe usađivanja ili druge svrhe osim usađivanja, usađivanje organa izvan domaćem sustava presađivanje ili kršenjem osnovnih načela domaćeg prava o presađivanju, protupravno poticanje, vrbovanje, nuđenje i traženje ne pripadajuće koristi, zatim pripremu, očuvanje, pohranu, prijevoz, prijenos, primitak, uvoz i izvoz protupravno uzetih ljudskih organa te pomaganje ili poticanje i pokušaj kaznenih djela utvrđenih u skladu s ovom konvencijom. Crno tržište organa kreće se od južne hemisfere ka sjevernoj, od siromašnih ka bogatima, od pripadnika žute i crne rase ka bijelcima i od žena ka muškarcima. Siromašni predstavljaju jedan od glavnih izvora trgovine organima, a u lancu u kojima bubreg od davatelja dolazi do kupca zarađuje niz posrednika. Crni promet kreće se od Južne ka Sjevernoj Americi, Europi i Srednjem istoku, od zemalja bivšeg Sovjetskog Saveza k Baltičkim zemljama, od Zapadne Europe, od Rumunjske preko Turske i Cipra ka Italiji, Izraelu i Srednjem istoku, od Kosova i Albanije prema Zapadnoj Europi i Srednjem istoku, od Kamođe i Vijetnama prema Tajlandu, znači obuhvaća skoro svaki dio ovozemaljske kugle. Trgovina organima je generalno gledajući etički neprihvatljiva pa je plaćanje donatorima za njihove organe ilegalno u skoro svim zemljama. Trgovina organima će pravodobno dovesti do sukoba temeljnih prava donatora i primatelja s druge strane. Danas je trgovina ljudskim organima vrlo aktualna, ilegalna trgovina o kojoj čitamo je samo kap u oceanu i crna trgovina organima događa se širom svijeta htjeli mi to priznati ili ne. Ovakvim aktivnostima bave se organizirane grupe koje međusobno surađuju i koriste dobro uhodane ilegalne putove. Trgovina organima je specifična i po tome što zahtjeva
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je treći ovogodišnji rebalans proračuna koji je rađen panično i bez političke volje i snage da se provedu strukturni zahvati koji bi obuhvatili i dio ove godine čime je propuštena šansa da se od načina održivijeg proračunske korekcije za sljedeću godinu. Nadalje, predstavnici Vlade i vladajuće koalicije stalno pokušavaju dokazati da se radi o uvezenoj krizi iako su donedavno tvrdili da krize u Hrvatskoj niti nema, pa su eventualno priznavali samo recesiju. Ilustrirajmo to izjavama ministra Šukera. 9. 1. 2009. pitanje recesije se previše mistificira. Odmah dan kasnije, demantiram prognoze o slabom punjenju proračuna i potrebi za rebalansom. 22. 2 nikada nismo rekli da rebalansa neće biti, pa imamo ga svake godine, ali prije toga treba proći nekoliko mjeseci. 18. 3. zbog nedostatka novca na financijskom tržištu sve je teži svaki mjesec isplaćivati 5,5 milijardi kuna za plaće i mirovine. 28. 5. najveće zaduživanje od 750 milijuna eura je uspjeh koji dokazuje uspješnost hrvatske ekonomska politike. 30. 6. javne financije su stabilne, plaće i mirovine u prvih 6 mjeseci ove godine nisu kasnile niti jedan dan. 13. 7. ovo je rebalans istine i realnog prikazivanje stanje. I 20. 7. ne snize li se plaće i mirovine moglo bi se dogoditi za u rujnu ne bude za njih novca. Hrvatska dakle bila jedina zemlja koja nije imala krizu, te je izravno iz recesije došla na rub bankrota. I o kakvim brojkama mi to govorimo? Primjerice, krajem svibnja ove godine kada je vanjski dug ponovno porastao, on je iznosio 40,1 milijardu eura, što u kunama iznosi oko 300 milijardi kuna. To su ogromne cifre pa pokušajmo to vizualizirati. Kako je debljina jedne novčanice od 100 kuna otprilike 0,1 mm odnosno odnosno deset ih stane u 1 milimetar ovako naslonjeno jedno na drugo. Složimo li te stokunjarke jednu do druge tih 300 milijardi kuna odgovara 300 kilometara odnosno udaljenosti od Zagreba do Pule. A o