EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo nakon spektakularnih najava novog Zakona o braniteljima koji će prije svega braniteljima vratiti dostojanstvo koje im je prema riječima najavljivača novoga zakona zadnjih godina gaženo i pogaženo, koji je trebao ispraviti sve nepravde, pred nama je Prijedlog zakona za koje braniteljske udruge kaže. Osim kozmetičkog dotjerivanja malo što se izmijenilo. Predstavnici nekih udruga kažu: "ovo je karikatura zakona koji smo mi podržali i koji je otišao pred Vladu. Iako smo Prijedlog zakona dobili kasno, mi u Županiji brodsko-posavskoj", dakle, Županija brodsko-posavska, "organizirali okrugli stol kojem su nazočili predstavnici svih udruga koji su izrazili žaljenje što nije nazočio nitko iz Ministarstva obitelji, branitelja, međugeneracijske solidarnosti, iako su pozvani". Stoga ću u svojoj raspravi koristiti isključivo stavove predstavnika udruga iako ono što sam danas ovdje u sabornici čula, nije mi jasno tko u čije ime govori. Jer imamo tonski zapis, imamo i fonogram, pa ako treba, gospođo ministrice, odnosno potpredsjednice Vlade, mi ćemo vam to dostaviti da vidite kako govore županijske udruge. Njihov zajednički stav je, malo što se izmijenilo. Takav stav kolidira sa mišljenjem i stavom predlagatelja, a koji u obrazloženju kaže: "vraćaju se neka prava koja su bila propisana Zakonom iz 96. godine, te se priznaju neka nova prava za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata, a osobito dragovoljce iz Domovinskog rata, naročito iz područja mirovinskih prava. Na taj način se želi postići da Zakon bude pravedan i da istodobno bude provedljiv". Istina da se povećava invalidnina, ali samo pojedinih kategorija invalida. Povećava se djelomično i dječji doplatak i uvodi se institut najniže mirovine na sve mirovine hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata ostvarene prema općim propisima kao i prema ovom Zakonu i to 45% prosječne neto plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u go
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine državni tajniče, štovane kolegice i kolege. Nesumnjivo se radi o izuzetno važnom zakonu koji svakako valja podržati, ali barem sa nekih aspekata ja bih ovaj zakon ocijenio sa bolje išta nego ništa. Naime, referiram se na segment ionizirajućeg i neionizirajućeg zračenja koje je do sada bilo pokriveno jednom osobom u Ministarstvu znanosti. Dakle, sanitarni inspektor za zaštitu od zračenja sada će barem biti više osoba po županijama. Međutim, ja bih ovdje napomenuo da je neionizirajuće zračenje neka vrsta nevoljenog djeteta u cijeloj toj strukturi kojom se baš nerado bave kako i nadležna državna upravna tijela tako i sanitarna inspekcija. Neionizirajuće zračenje se odnosi na bilo koju vrstu elektromagnetskog zračenja koje nema dovoljnu energiju po fotonu ili kako bi to rekli fizičari ili kvantni mehaničari po svjetlosnom kvantu da izazove ionizaciju atoma ili molekula. I umjesto da svojim prolaskom proizvede nabijene ione, tj. slobodne radikale ili radiotoksine koji onda uzrokuju biološke efekte neionizirajuće zračenje dovodi samo do ekscitacije atoma ili molekula, ali i to je dovoljno za određene biološke učinke. Dakle, neionizirajuće zračenje može proizvoditi eriteme, razno razne tipove raka, primjerice rak kože, različite opekline, foto keratitis, povišenu tjelesnu temperaturu, poremećeni odziv živčanog tkiva, vrtoglavicu, mučninu itd. A u neionizirajuće zračenje spada čitav spektar od ultra ljubičastog zračenja, pa do onog zračenja koje proizvode dalekovodi. Dakle, niske frekvencije. Svjedoci smo i povećanog broja otvaranja solarija po Zagrebu gdje ljudi nekritički se dolaze ništa drugo nego žariti u solarije da dobiju lijepi bakreni ten bez da odu na sunčanje barem na Jarun, ako ne na Jadransko more i pri tome dobivaju vrlo visoke doze ultraljubičastog zračenja koje je dosta štetno za zdravlje. Povoljna činjenica jest da je upravo u tijeku akreditacija nekih laboratorija koji ispituju ispravnost ovih aparata u s
Gospodine potpredsjedniče. Kolega je spomenuo u početku sanacije deponije u Varaždinu. Sanirana je najveća deponija u Hrvatskoj u Jakuševcu u Zagrebu također. Međutim, da ne bi stvarali utisak kako sve jedinice lokalne samouprave mogu i trebaju otvarati deponije, valja se upoznati sa direktivama Europske unije i sa onim što smo već prihvatili u tom smislu. Pa onda malo lokalnu samoupravu, neću reći stišati, ali staviti tamo gdje Hrvatska treba biti što se tiče toga. Nema rješavanja otpada bez razdvojenog otpada. A u tom pravcu bi bilo nužno isto tako izvršiti i nekakve zahvate u smislu savjetodavnoga postupka novoj stanogradnji. Mi u novoj stanogradnji nemamo uslove razdvajanja otpada. U stanovima novima koji se grad, u zgradama koji sadrže jedan određeni broj stambenih jedinca. Prema tome, to nije izolirani sustav, to je sustav koji ima svoj lanac pa tako onda i u tom smislu. Dakle, upravo ovo što je kolega na kraju naveo u svojoj replici novo otvoreno proizvodno tijelo koje koristi otpad elektronički itd., e to je sad pitanje registra gospodine državni tajniče. Da mi znamo šta postoji znali bi se odrediti. Ne, nama se sad upravo u tom prostoru može desiti da rastu poduzeća koja će samo zavisiti od uvoza a neće ga biti ovdje. Dakle, ako je mjesto za nered kreirano onda je kreirano a to se nije smjelo dogoditi donošenjem zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Eto na moje izlaganje kao saborskog zastupnika na koje imam pravo ukazivati na nepravilnosti u društvu, ukazivati čak i opravdane sumnje javila se Udruga hrvatskih sudaca u priopćenju po gospodinu Đuri Sesi. Dakle, suci su uistinu zgroženi mojom tvrdnjom da u sudstvu vlada nezakonje i korupcija. Jasno je svima uz nekoliko još uvredljivih izjava gospodina Sese kako eto saborski zastupnik 2016. godine ne zna na čemu počiva ustavno-pravni poredak RH jako brzo ćemo ga ovdje argumentima razuvjeriti. Ovaj zastupnik itekako dobro znade na čemu počiva ustavno-pravni poredak Republike Hrvatske, ali notorna je činjenica da gospodin predsjednik Udruge sudaca Republike Hrvatske i vrhovni sudac, član Vrhovnog suda ne zna da su svi građani i svi temelji Ustava Republike Hrvatske ravnopravni pred zakonom. Dakle, jasno je da ustavno-pravni poredak Republike Hrvatske čini zakonodavna, izvršna i sudbena vlast. O sve tri vlasti poštovane kolegice i kolege samo smo mi izabrani neposredno. Dakle, samo mi ukazujemo i naša je dužnost prema našim biračima i građanima ove zemlje da ukazujemo na nepravilnosti. Ako bilo koji segment ustavno-pravnog poretka Republike Hrvatske se odmakne imat ćemo samo dvije trećine da funkcioniraju u ovom slučaju bez sumnje sudbena vlast je izmakla kontroli. I ja ću ponoviti ukratko. Da, gospodine Sesa i da gospodo suci u sudbenoj vlasti vlada korupcija i bezakonje i vi ste izmakli kontroli. Kao najbolji dokaz svima vama mi smo prije dva dana imali ovdje, svi smo slušali, diskutirali, pokušavali nešto popraviti izvještaj Povjerenstva za sukob interesa. Ako smo svi gospodine Sesa pred zakonom jednaki, pred Ustavom jednaki, pa za boga zašto segment ustavno-pravnog poretka sudbena vlast nije bila obuhvaćena tim izvještajem Povjerenstva za sukob interesa. Ne znam koliko vas poštovane kolegice i kolege to zna, ali evo ja ću vam samo sada pročitati. Državno sudbeno vijeće Pravilnik o imovinskoj kartici
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu za projekte izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe, s Konačnim prijedlogom zakona i zakon kojim se potvrđuje Okvirni ugovor o zajmu u iznosu od 193 milijuna kuna namijenjen projektu izgradnje objekata društvene i komunalne infrastrukture na hrvatskim otocima. Ovaj projekt je projekt hrvatske Vlade i Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka. Financiranje objekata društvene i komunalne infrastrukture na hrvatskim otocima ima za cilj podizanje kvalitete života na otocima i olakšavanje teških uvjeta života koji vladaju na otocima. Isto tako ima za cilj zaustavljanje trenda iseljavanja stanovništva koje je jako izraženo. Za realizaciju projekata zaduženo je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka. Nadam se da će ovaj projekt uspješno realizirati na zadovoljstvo naših otočana. Sredstva potrebna za provedbu zakona osim iz ovog zajma osigurat će uz lokalnu samoupravu država Hrvatska koja se obvezuje da u državnom proračunu do 2004. do 2022. godine osigura financijska sredstva potrebna za provedbu projekata te za otplatu glavnica i kamata. U vrijeme otplate osigurat će se u državnom proračunu u okviru razine Ministarstva financija za cijelo vrijeme trajanja Okvirnog ugovora o zajmu, odnosno do predvidivo 2022. godine. U državnom proračunu za 2004. godinu u računu financiranja naveden je iznos od 30 milijuna kuna, a u udjelu Republike Hrvatske planirana su sredstva u iznosu od 42 milijuna i 500 tisuća kuna. Za provedbu projekta zaključno s 31. prosincem 2004. ukupno je utrošeno 59 milijuna kuna. Za 2005. godinu osigurano je 126 milijuna kuna, a predviđa se povlačenje u iznosu od 45 milijuna i 253 tisuće kuna. Sva sredstva utrošena u projekt prije stupanja na snagu Okvirnog ugovora o zajmu retroaktivno će se financirati iz zajma o
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Uvažena hrvatska javnosti, pozdravljam i vas jer sam počeo jako dobru komunikaciju. Da, sa vama. Dakle, u Beogradu sa rezidencije hrvatskog veleposlanika, skinuše zastavu i baciše je u kontejner. Kamo sreće da su njega umjesto zastave bacili u kontejner jel kolko čujem od Hrvata u Vojvodini, on tako uspješno i dobro zastupa hrvatske interese i interese hrvatskoga naroda. Za to vrijeme srpski tajkuni na istoku Hrvatske kupuju zemlju, srbijanski agenti i kompletna agentura preuzima hrvatski medijski prostor, a uredno svo to vrijeme ozbiljne sume novca preko Srpske pravoslavne crkve iz Hrvatske odlaze u Srbiju. Ja ću ovdje, a tako sam i počeo, ko Katon Stariji prije više od 2000.g. u Rimskom senatu kad je rekao „Ceterum censeo Carthaginem esse delendam“, uostalom smatram da Carthaginu trebamo razoriti, mi nemamo Carthagine za razaranje, ali ja uostalom smatram da mi trebamo razoriti ugovor hrvatske države sa Srpskom pravoslavnom crkvom i to jednostrano i odmah nakon toga oformiti dvije ekipe, jednu pravne, a drugu tehničke struke i vratiti hrvatsku imovinu tamo gdje treba. U tom pravcu sam govorio, u tom pravcu sam imao ozbiljne razgovore, doduše vrlo kratkotrajne, sa predsjednikom hrvatske vlade i zadovoljan sam onim što mi je on odgovorio, a vrlo nezadovoljan onim što mi je rekao kolega Pupovac. On je najavljivao preko medija da će doći i održati predavanje o Srpskoj pravoslavnoj crkvi. Međutim, ja ništa čuo nisam. Nema mi kolege Deura i Đakića, što ne pomogoše prijatelju u nevolji jer ja se često puta osvrnem i na srpsko-hrvatsku koaliciju o kojom će povijest govoriti i nekome dati negativnu ocjenu. Ima ona stara narodna „Na muci se poznaju junaci, u nevolji dobri prijatelji“. Nit se Pupovac pokazao junak, nit mu se prijatelji pokazaže prijateljima u tom trenutku. Međutim, pošto ću ja svaki put govoriti o Srpskoj pravoslavnoj crkvi i to problemu, sad ću prestati, a vratiti se na nešto drugo. Evo dobih, dobih i ja jedan za
Hvala. Pa evo kao što je kolega Hodžić rekao mi u Klubu nacionalnih manjina ali isto tako i moj kolega Horvat iz <PARTY>-a mi ćemo mi smo sudjelovali i u izradi ovoga nacrta prijedloga izmjena Ustava RH i ako je nas za pitati mi teško možemo sami napraviti izmjene da tako kažem s obzirom da nas ima samo osam u Hrvatskom saboru, možda je to puno lakše svim drugim predstavnicima jel ako oduzmemo 8 od 51 zastupnika vrlo dobro znamo kolika je to računica sasvim dovoljno da se izmjeni Ustav ili bilo koji drugi akt koji ovo Visoki dom donosi. Što se tiče samog Ustava čuli smo danas jako puno stvari u samom početku pa čak i od toga da se mijenjaju neke temeljne odredbe ovoga Ustava i sada smo to koliko god to simpatično vama zvučalo a to je jako opasno, za sve. ZAVNOH, izbacivanje ZAVNOH-a iz Ustava, vi možete reći da to možda simpatično zvučalo ali vi vrlo dobro znate pa i oni ljudi koji su sudjelovali na izradi svih do sada ustava ali i izmjena ustava da on nije sam nego on kaže sljedeće "U uspostavi temeljne države … u razdoblju od 2.svjetskog rata izraženog nasuprot proglašenju nezavisne države Hrvatske odlukama zemaljskog antifašističkog vijeća". Jedna od tih odluka je proglas koji kaže da se vraća Hrvatskoj Istra, Zadar, otoci i drugi teritorij pod talijanskom okupacijom. Nije to baš tako samo simpatično da se kaže i da onda pokupimo možda ovdje koji smijeh ili odobravanje kolega. Nažalost možda te stvari u zbilji treba više njegovati nego što je to do sada nažalost činjeno, mislim i na obnavljanje tih spomenika i te kulture možda. I mislim da se s tim ne bi trebali baš tako olako baratati. Što se tiče predloga koji je uputio predsjednik Republike gospodin Josipović više puta sam mogao čuti danas da je on ovlašteni predlagatelj. Pa svi su ovlašteni predlagatelji u javnoj raspravi. U ovom trenutku normalno da je to predsjednik Republike Hrvatske Josipović. U javnoj raspravi koja je bila svi su mogli da predlažu izmjene i dopune Ustava. Isto tako, uzimajući iz ovih pre
Hvala potpredsjedniče. Poštovana ministrice, saborski kolege. Znam da je danas već bilo dosta govora o potencijalnom ili faktičkom narušavanju slobode medija, no i ja ću započet sa tim. Mislim da ovaj prijedlog zakona jednostavno na neki način gura elektroničke medije, to jest prije svega portale i njihove urednike prema autocenzuri jer kao što je ministrica rekla u uvodnom izlaganju da se taj dio zakona trebao još jednom dodatno podcrtati, pa tako ja želim još jednom dodatno podcrtati ovdje da mislim da će se malo koji portal ili urednik usuditi riskirati kazne čisto temeljem svoje procjene da li će neko tijelo procijeniti da li nešto je govor mržnje ili nije. Evo samo jedan primjer. Ako netko u jednom portalu ispriča samo jednu anegdotu u kojoj je svjedočio nekom govoru mržnje kako će se to tretirati. Dakle, to je jednostavno jako sklisko područje gdje mislim da će ipak većina portala pribjeći tome da jednostavno isključi komentare i da se jednostavno na taj način sačuva od financijskih sankcija i mislim da je to ovdje jako loše. No ove izmjene zakona imaju i neke druge probleme po mom mišljenju, a to su problemi da ove izmjene zakona dodatno povećavaju administraciju poduzetnicima i dodatno reguliraju sami sadržaj privatnih medija. Dakle, meni nije jasno čemu reguliranje sadržaja. Mi imamo ovdje situacije gdje se evo samo primjer je regulira usluge kod televizije usluge na zahtjev sa minimalno 30% europskih djela. Dakle, kod usluge na zahtjev jednostavno ljudi biraju što će gledati. Dakle, može se tu nametnuti bilo kakav postotak, ali na kraju će ljudi odlučivati sami što će gledati. Dakle, imamo primjerice regulaciju od 50% vremena da se prikazuju djela europske proizvodnje ili primjerice minimalno 5% prihoda da se mora potrošiti za hrvatska djela. Taj dio mi posebno nije jasan. Dakle, razumijem da se regulira da onaj dio gdje država sufinancira neke aktivnosti da se tu regulira dakle čija tj. da to budu hrvatska djela, ali nije mi jasno da taj vlastiti prihod a
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem ministru Kirinu. Kada sam 2004. godine negdje na početku svojega saborskog mandata obišao neke općine u Hrvatskoj zanimalo me je zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina … odnosno u ovom slučaju u Ministarstvu unutarnjih poslova i bio sam iznenađen da u nekim općinama broj pripadnika nacionalnih manjina, navest ću samo neke općine Vojnić, Cetingrad, Topusko itd. je ravan nuli. Tom prigodom kada sam razgovarao sa Ministarstvom unutarnjih poslova rečeno mi je da će se raditi na promjenama i na poboljšanju nacionalne strukture u Ministarstvu unutarnjih poslova. Sa žalošću dobivam sa terena informacije da i onaj mali broj Bošnjaka koji je bio u policiji postupno se eliminira. Navest ću samo primjer Vukovarsko-srijemske županije, Marofa itd. Mene doista zanima što vaše ministarstvo čini da nacionalna struktura u općinama, gradovima odgovara barem približno nacionalnoj strukturi stanovništva iz popisa 2001. godine. Hvala lijepo. Pa vi ste gospodine ministre u vašem odgovoru indirektno priznali da je nažalost moja briga itekako dobrano u pravu. Naime, sami ste rekli da dio pripadnika nacionalnih manjina ne želi se nacionalno izjašnjavati. Pa nemojte biti, nemojmo biti djeca, to je najbolji znak da nešto tu ne štima. S druge strane, ja sam jučer imao razgovor, došao mi je čovjek sa imenom i prezimenom i rekao mi je natjecao sam se tu i tu, primljen sam, rečeno mi je mora Zagreb potvrditi, potvrditi Zagreb mora taj moj, taj izbor i dobio sam negativan odgovor. Ja vam mogu izrijekom, gospodine ministre, dati nekoliko primjera gdje jasno se govori da je, da postoji diskriminacija prema nekim nacionalnim manjinama. Hvala lijepo. I tražim molim pismeni odgovor.
Zahvaljujem. Ovdje je ... pitanje da li kokoš ili jaje. Zbog nedostatka socijalnog dijaloga onda mora uskočiti država. Poznavajući onome što je povijest industrijskih odnosa jer onda država mora uskočiti zato da bi zaštitila svoje građane kroz Zakon o minimalnoj plaći koji smo uveli tek 2013. g. i samo zato da bi udovoljili uvjetima EU. To govori o našem socijalnom dijalogu. Prema tome, potrebno je da Hrvatska ima Zakon o minimalnoj plaći. Ovim prijedlogom, bez daljnjega imamo donekle, ali samo donekle uspostavljanje određenih, da se žele otkloniti određene pojave koje se pojavljuju od 2013. g., a to je izigravanje tog propisa koji je vezan i za rad na crno i za izigravanje minimalne plaće i onda je tu pitanje zašto ovih 50% od prosječne plaće ne ugradite kao mehanizam u samom zakonu? Evo.
Zahvaljujem se. Poštovana kolegice, što se tiče informiranja u 2015. godini komisija je čak uložila određena sredstva i bavila se informiranjem o zaštiti potrošača i da je to bio dobar pokazatelj i dobar način sa samu i zaštitu potrošača, da ih upoznamo sa njihovim pravima, govori i činjenica, ono što sam već spomenuo i u svojoj raspravi, da je broj ljudi koji su se javili za savjete bio znatno veći nego što je to recimo danas. I sami taj onaj problem koji se poslije javio da broj građana koji su dobili savjete, nerijetko su se odlučivali na sudske procese koje iziskuju određena financijska sredstva i vrijeme itd., tako da su odustajali od samih ajmo reći tjeranja svojih prava. No ovim prijedlogom je i to riješeno sa ovim što se nalazi u samom prijedlogu da će se alternativnim metodama rješavati određena problematika. Hvala.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave kao drugi bitan zakon koji pokriva problematiku lokalnih prihoda. Drugi je Zakon o lokalnim porezima. I u obrazloženju državnog tajnika čuli smo o razlozima donošenja ovoga zakona i o jednostavnijem i sistematičnijem pregledu zajedničkih poreza i općenito financiranja lokalne samouprave. U tijeku je proces donošenja proračuna lokalnih samouprava i stoga u ovom trenutku i nemamo sve relevantne pokazatelje o prihodima lokalne samouprave za narednu proračunsku godinu kao što u ovom trenutku znamo za državni proračun koji je izglasan i u kojem znamo da su državni prihodi 129 milijardi kuna, a rashodi 133 milijarde kuna. Mi znamo da je Hrvatska iznimno centralizirana država u fiskalnim prihodima države u odnosu na lokalnu samoupravu. To su brojke uvijek jasno pokazivale. U ovom trenutku nemam sve brojke za proračune lokalnih samouprava koji se u ovom trenutku donose, ali primjerice Grad Zagreb koji je započeo postupak donošenja proračuna predviđa prihode u narednoj godini od oko 9 milijardi kuna. A znali smo da od prilike svi ostali prihodi općina, gradova i županija su od prilike tu negdje zajedno kao što ima Grad Zagreb. To jest jedan od onih loših paradoksa podjele prihoda u Republici Hrvatskoj, ali ako je to od prilike tako onda čitava lokalna samouprava sve općine, gradovi i županije vjerojatno nema više od 18 milijardi kuna prihoda u odnosu na državnih 133 milijarde rashoda, a 129 milijardi prihoda. To je ključni i temeljni problem ta fiskalna centralizacija i ni jedan zakon koji donosimo, pa niti ovaj, naročito ne ovaj u tom smislu neće bitno promijenit stvari. Jer ovaj zakon govori o nekim važnim prihodima jedinice lokalne samouprave, a mi koji smo bili u lokalnoj samoupravi bez obzira na kojoj dužnosti znamo da je porez na dohodak uvijek bio najvažniji prihod lokalne samouprave.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege saborski zastupnici. Prijedlog odluke o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima koja se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstava za zaštitu bilja slično Zakonu o veterinarstvu prihvaća u svoj pravni poredak, legislativu EU-a koja se odnosi na veterinarstvo i sigurnost hrane. Kao što se to često naglašava, područje propisa o hrani gotovo u cijelost regulirana europskim propisom da dok je manji segment u domeni nacionalnih propisa. Zakonom se usklađuje sa novim europskom regulativom o službenim kontrolama kojim se na europskoj razini uspostavlja jednostavniji, učinkovitiji, integriran sustav sigurnosti hrane utemeljen na strožim veterinarskim i fitosanitarnim standardima a Europska komisija dobila je šire ovlasti vezano uz zaustavljanje prodaje i transporta rizične hrane u državama članicama koje to nisu u mogućnosti sami spriječiti kao i snažnije kažnjavanje prijevara povezanih sa hranom. Kontrola hrane u mnogim državama otežava fragmentirano zakonodavstvo višestruke sudske nadležnosti i neučinkovitost nadzora, praćenje i primjene zakona. Učinkoviti nacionalni sustav kontrole hrane i zakonodavstva, presudni su za osiguravanje zdravlja i sigurnost domaćeg stanovništva kao i osiguranje sigurnosti i kvalitetne hrane u međunarodnoj trgovini. Novosti u Konačnom prijedlogu Zakona o službenim kontrolama je i uvođenje mogućnosti uzrokovanja robe koja se prodaje putem sredstava za komuniciranje na daljinu i mjere u slučaju utvrđenih nesuglasnosti, objedinjavaju se odredbe o sustavu službenih i referentnih laboratorija na području zdravlja bilja i sredstava za zaštitu bilja te se detaljnije utvrđuje postupak registracije i odobravanja objekata u poslovanju sa hranom i odredbe vezane uz uvozne službene kontrole pošiljaka, životinja i hrane životinjskog porijekla koje se istovremeno brišu iz postojećeg zakona o veterinarstvu. Službene kontrole provod
Klub Hrvatske stranke umirovljenika smatra da treba dati zakonski okvir ovoj materiji. Da li su smjernice dovoljne ili nisu, o tome možemo razgovarati ali dio smjernica treba razraditi detaljnije i treba doći sa cjelovitim prijedlogom i predlažem da taj prijedlog bude što je moguće prije jer to je nova i pravna i ekonomska kategorija na tržištu Hrvatske. Mi u Europi imamo poznato tzv. socijalno poduzetništvo. To su novi poticaji u Europi, Europska zajednica prihvaća i mislim da treba prihvatiti i Hrvatska. Javna domena više nije monopol samo Vlade, traži se novi interes i evo novog interesa bez obzira kako ga mi nazivali on se pojavljuje i on preuzima dio odgovornosti za razvoj Hrvatske, hrvatskog gospodarstva ali ne samo gospodarstva nego i domene hrvatskog obrazovanja, kulture, zaštite okoliša itd. Prema tome, privatni i javni interes nalaze svoje interese ili uže interese u svim ovim područjima. Još je bolje da odemo korak dalje da ovo socijalno poduzetništvo zamijenimo sa aktivnim partnerstvom. Možda je to pravi izraz. Možda njega treba detaljnije regulirati i zbog toga pozivam Vladu da ovo pitanje, da za ovo pitanje pripremi cjelokupni zakonski okvir na jednoj od narednih sjednica. Hvala.