EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovane suradnice ministra. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Zakonom se preuzimaju 34 uredbe EU kojima se regulira područje identifikacije i registracije životinja, promet životinja, kontrola zdravlja životinja, dobrobit životinja te uvjeti i kontrola proizvodnje namirnica životinjskog podrijetla i hrane za životinje. Bitno je napomenuti da će donošenjem ovog zakona i preuzimanjem navedenih uredbi prestati važiti pravilnici koji su doneseni tijekom pristupnog procesa EU a koji su usklađivani spomenutim uredbama. Zakon o veterinarstvu koji je donsen 2007.godine dao je osnovu za usklađivanje zakonodavstva RH s zakonodavstvom EU u poglavlju 12-Veterinarstvo sigurne strane i fitosanitarna politika koja je po obimu legislative bilo najzahtjevnije poglavlje. U ostalim dijelovima uvodno su na zakon iz 2007.godine ovaj zakon nema većih i značajnijih promjena. Naglasio bih a ujedno pohvalio dio kojim se uređuje ustroje Veterinarske inspekcije. Po ovom zakonu veterinarsku inspekciju obavljaju državni veterinarski inspektori i viši državni veterinarski inspektori. Po zakonu iz 2007.godine osim državnog veterinarski inspektora postojali su i službeni veterinari koji su gotovo u cijelosti obavljali iste poslove s tim da nisu imali istu mogućnost inspekcijskog postupanja odnosno propisivanja određenih upravnih mjera. Također za obavljanje poslova tražila se ista stručna kvalifikacija odnosno i jedni i drugi su bili doktori veterinarske medicine, a imali su različite koeficijente odnosno plaću. Posebno bih pohvalio novine u ovom zakonu koje se odnose na uspostavu i kontrolu sustava upravljanja kvalitetom. Zakon pruža osnovu za reguliranje uspostave sustava upravljanja kvalitetom organizacija u sustavu provedbe veterinarske djelatnosti, a to su veterinarske stanice, veterinarske ambulante, klinike i bolnice koji se bazira na smjernicama dobre veterinarske prakse
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Kolegice Maksimčuk, lijepo ste nam danas ukazali na jednu u stvari veliki istinu, da je alkohol veliki problem u prometu i uzročnik mnogih smrti u prometu, prometnim nezgodama. Recidivisti i recidivizam je također problem i ovaj zakon ga pokušava riješiti. No, kako ga pokušava riješiti? Povećanjem kazni. Da li je povećanje represije se pokazalo kao najispravniji način smanjivanja alkoholizma u prometu? Čini mi se da i nije. E sada, di su tu preventivne mjere? Bilo bi puno bolje da ih imamo. Zamislimo situaciju, da Zakonom o sigurnosti u prometu ili nekim drugim zakonom koji je za to nadležan, propišemo da svaki automobil mora imati senzor na detekciju alkoholnih para. I ako osjeti kod vozača alkohol, jednostavno blokira se motor i ne možete ga upaliti. Pa ga naštimate na 0,5, koliko je recimo zakonom dopušteno. Da li bi takva preventivna mjera više utjecala na spašavanje života i manje alkoholiziranih ljudi za volanom? Hvala.
Hvala predsjedniče. Poštovani kolega Šuker ja se u potpunosti slažem s vama da bi čin izglasavanja mandata nove Vlade trebao biti svečani čin, da bi trebao biti konstruktivniji, kraći kako god hoćete. U potpunosti se slažem s vama i da treba završiti priče oko koalicija kako je teklo, što je teklo. Gotovo je, evidentno je da će Vlada biti sastavljena danas ili sutra već kako bude rasprava tekla. Međutim, ono što ste vi iz Domoljubne koalicije i iz <PARTY>-a danas priredili sa predstavljanjem ove Vlade počinje polako sličiti sve zajedno na farsu. Iz jednog jednostavnog razloga sada vam je 15,32 sati od jutra mi iz oporbe razgovaramo i postavljamo pitanja na koja ne dobivamo odgovore. Sva naša pitanja se odbijaju o ovu Vladu, ne dobivamo nitijedan jedini odgovor nigdje. Mandatar je jutros održao prezentaciju od 15 minuta, na kraju prezentacije je rekao da će biti transparentna Vlada, otvorena Vlada i da će biti u potpunosti transparentni u svemu. Nakon toga je sjeo i nije odgovorio niti na jedno od petnaestak replika iako po Poslovniku ima mogućnost da u svakom momentu ustane i daje odgovore na sva naša pitanja, niti jednom tako nešto nije napravio. Mi ovdje razgovaramo sami sa sobom cijelo vrijeme. I onda još ustanete vi pa nam to zamjerate. Ako želite, što hoćete još da odemo iz Sabora pa da to odradite sami u pet minuta? Mi smo ovdje izabrani od građana i dužni smo postavljati pitanja koja interesiraju nas a bogami interesiraju i naše građane. Ako se dogovorimo pa nam konačno vi date odgovore na ta pitanja onda će sve ovo zajedno kraće trajati. A isto tako ću vam reći ovo danas su lagana pitanja, vjerujte mi. Kad konačno preuzmete odgovornost i počnete voditi ovu državu onda će uslijediti teška pitanja. Ako i danas niste u stanju odgovarati na ova pitanja, pitam se šta će biti za mjesec dana o čemu vi pričate. Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Uvaženi kolega Bunjac, odmah na početku da velim da ja ni moj klub nemamo ama baš nikakvih problema s otvaranjem Registra stvarnih vlasnika za sve zainteresirane. Međutim, ono zbog čega vam repliciram je to, vi ste napomenuli tu niz konkretnih imena i konkretnih primjera. Da li ste vi te informacije prijavili nadležnim institucijama jer očito imate jako, jako puno informacija koje možda čak ni nadležne institucije nemaju iako imaju mogućnost uvida i prema sadašnjem Zakonu u Registar stvarnih vlasnika trgovački društava. Ovo nije provokacija sad. Ovo je stvarno konkretno pitanje za koje bih vas molila da mi odgovorite. Hvala. Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bulj, pa evo drago mi je da se i vi zalažete za poštivanje europskih vrijednosti koje mi zapravo poštivamo jer smo primijenili uredbu 4. kad smo imali o donošenju ovoga zakona. Sigurno ćemo primijeniti i sve ostalo. Međutim ono što sam se htjela referirati odnosno replicirati vam. Govorite o istraživačkom novinarstvu, da, međutim ja vam i dalje tvrdim da imamo pristup tim informacijama preko naših tijela. A što se tiče istraživačkog novinarstva, imamo pravo istraživačko, imamo kvazi istraživačko. Po tim nekim informacijama koje mi dobivamo iz medija, vjerojatno se i sami začudite što sve znaju drugi o vama a vi zapravo pojma nemate. Kolega Bunjac bi se trebao začuditi pa tko je njemu dao tolike kredite kad se priča koliko ima obaveza a on zna da nije tako. Ja isto osobno neki put se zapitam pa dal' stvarno drugi o meni više znaju nego što znam ja.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog državnog sabora, uvažene kolege i kolegice, poštovani predstavnici Vlade RH, sve skupa vas srdačno sa zadovoljstvom pozdravljam, sa zadovoljstvom izlazim i za ovu govornicu nakon 25.g. odnosno nešto malo više od 25.g. jer ovdje sam se prvi put pojavio prije nešto više od 30.g., pa proveo dva skraćena mandata, pa 25.g. stanke, pa me evo ponovo ovdje, pa zato malo ovaj kitnjastiji uvod na ovaj formalniji pozdrav, inače neće kod mene biti velikog teatra jer ja ovo mjesto doživljavam kao radno mjesto. Ovo danas sutra može biti i borilačka arena i boksački ring, ali u prenesenom značenju, nadam se da ovdje obračunavanja biti neće, ali sigurno pozornica za nekakvu estradizaciju i nekakav manekenski šminkeraj, vjerujem da to biti neće. Dakle, nećete mi zamjerit, malo su sjećanja proradila, pa su se malo emocije probudile itd., pa sad da vam kažem ono zbog čega sam izašao za ovu govornicu. Zapravo prije toga još nešto. Pošto čekam 25-'6.g. i sad ovdje 40-tak i nešto dana, pa mislio sam i priželjkivao jednim malo atraktivnijim problemom, pitanjem, zakonom, nastupiti ovdje. Međutim, moje kolege iz Domovinskog pokreta znaju da sam ja sa bukom, vlastitim bučanjem i bučanjem oko sebe koplje lomio zadnjih 10-tak godina, da sam pisao pritužbe, predstavke, čak i ustavnu tužbu i u Demokratskom pokretu odluka je pala da ja izađem i da ja istupim, iako tvrdim da smo najdemokratičnija stranka, glasat može kako ko hoće, meni je čak rečeno da kažem što ja mislim o tome, ali, ali dakle govoriti moram. Međutim, ima još jedna dobra stvar i sretna okolnost što mi je ovo prilika, kad se budem osvrnuo na ovaj zakon, prilika je da progovorim o jednoj od najvećih anomalija hrvatske države jer hrvatska država je u jednom iznimno teškom stanju, ja ću ovo ponavljati Katon Stariji u rimskom senatu, doduše on je ponavljao kako treba sa Kartaginom obračunat, a ja ću ponavljati ono što sam govorio i bez sabora, da je u hrvatskoj državi stanje vrlo loše, a da ono takv
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Budući je Republika Hrvatska potpisnik Europske energetske povelje sa ciljem liberalizacije energetskih sektora i pristupa konkurencijskim sustavima na postojeće prijenosne i transportne sustave danas mi raspravljamo o zakonskoj regulativi na tržištu električne energije, ali i o regulaciji energetrskih djelatnosti. Osim što je Hrvatska potpisnik Europske povelje, moramo si postaviti temeljna pitanja kakav je danas energetski sustav Hrvtske u odnosu na europsko okruženje, koji su nam ciljevi, da li imamo jasnu strategiju, da li imamo resurse koji tomogu sprovesti, prije svega mislim na ljudski potencijal, kako će se ta regulativa odnositi na cijenu prema korisniku. Danas je HEP monopol u Hrvatskoj, ali svjedoci smo da nema prevelikih negativnih reakcija od strane tržišta na cijenu. Vjerujem da razlog tome nije cijena i kvaliteta isporuke usluge, odnosno energije. Razlog zapravo tome je što korisnik u monopulu nema izbora, pa politizacija i medijski pritisci bili bi uzaludni. Naravno, najjednostavije je ne mijenjati regulativu, ali to u konačnici za gospodarstvo i korisnike je najlošije rješenje. Kakvo nam je zapravo postojeće stanje? Reforma energetskog sektora i posebice reforma elektro-energetskog sektora predstvlja iznimno, iznimno složeni zadatak, koji je vrlo vjerojatno i najsloženiji zadatak s kojim se suočio energetski sektor u Hrvatskoj u cijeloj svojoj povijesti. Potrebno je uvesti potpuno nove odnose, definirati nove subjekte i uspostaviti potpuno novu zakonsku i ostalu regulativu u ovom sektoru. Da ovaj zadatak nije niti malo jednostavan, pokazuju primjeri problemi s kojim su se suočavale zemlje koje imaju bogatu tradiciju urazvoju tržišta i tržišnih odnosa i izgrađene institucije društvenog i gospodarskog sustava. Hrvatski energetski sektor ima tek nešto više od godinu dana iskustva u uvođenju tržišnih odnosa na energetskom sektoru. Predstoji izgradnja institucionalnih odn
Poštovani kolega Grbin. Biste li ikada pomisli da je moguće da jedan <PARTY>-ov ministar koji bi se trebao baviti obnovom, danonoćno raditi na tome da se građani vrate u svoje domove, završi u istražnom zatvoru zbog zlouporabe položaja i ovlasti jer je na svojim podređenima nalagao odobravanje isplate poticaja tvrtkama njemu bliskima koje nisu za to zadovoljavale uvjete? Trebam ponoviti da ga je upravo Plenković odabrao i da nije otišao zbog nekakve rekonstrukcije Vlade nego je upravo taj čovjek otišao jer je nesposoban, jer je zlorabio svoj položaj. Mislite li da je moguće da, mislite li da je to moguće u <PARTY>-ovoj Vladi i mislite li da Plenković može postaviti sposobnog i poštenog ministra ili je to ipak nemoguća misija? Hvala.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zamjeniče ministra gospodine Bekavac, poštovane kolegice i kolege. Na dnevnom redu je Odluka o proglašenju Nacionalnog dana ambliopije. I željela bih vas podsjetiti kako smo do sada u Hrvatskom saboru samo u 7. sazivu imali proglašenje Nacionalnog dana oboljelih od multiple skleroze, Nacionalnog dana Nikole Tesle i proglašenje Nacionalnog dana hitne medicinske službe. A ove godine i u ovom sazivu proglasili smo 2016. godinu, godinom Nikole Šubića Zrinskog. Danas kako rekoh raspravljamo o Odluci o proglašenju dana ambliopije i to 12. rujna. Ambliopija ili kako je još nazivaju slabovidnost jest pojava oslabljenog vida na oku a da se pri tome nikakve patološke promjene ne vide na oku. Istražujući malo ovu bolest i problem, dakle ambliopiju uspjela sam saznati da je njezin uzrok fiziološki poremećaj u mozgu odnosno u centru za vid. U ravnom djetinjstvu dok se još vid razvija jedno oko može vidjeti slabije uslijed strabizma ili uslijed refrakcijske anomalije. Bitno je spomenuti ako se taj poremećaj ne ukloni na vrijeme mozak će potiskivati vidne informacije koje stižu iz slabijeg oka i vidni centar će ostati nedovoljno prijemljiv za te informacije. Zato je jako važno da se ambliopija otkrije na vrijeme. Pored određivanja dobre vidne korekcije, odnosno ispravljanja vida naočalama najbolja terapija ambliopije je kako sam uspjela shvatiti pravovremeno povremeno zatvaranje boljeg oka i vježbanje vida na slabijem oku. Ponekad je potrebno i operirati kako bi se oči dovele u pravilan položaj i omogućilo istovremeno gledanje s oba oka. Ova nezgodna bolest ili poremećaj prisutan je procjenjuje se oko 1-5% populacije. Ambliopija obično u većini slučajeva zahvaća jedno oko no može biti i obostrana. Kada oba oka podjednako ne mogu stvoriti jasnu sliku na mrežnici. To naravno izaziva strašne poteškoće osobi koja ima ambliopiju. Kako sam već i rekla prepoznavanje ovog stanja u ranom djetinjstvu povećava šanse uspješnog liječenja j
Poštovani potpredsjedniče Sabora, ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo pred nama je kao što znate Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima, koje po mom mišljenju u znatnoj mjeri unaprijediti postojeći Zakon o otocima, posebno u ovom dijelu koji se odnosi na sastav otočnog vijeća koje je jedno od operativnih tijela koje može zasigurno biti učinkovitiji. Moje će pitanje biti sljedećeg sadržaja, možda odmiče od samog teksta, ali je bitno i zbog interesa samih otočana. Da li možete nam reći koliko je nacionalnih te EU sredstava Vlada RH u proteklih 4 godine uložila u povezivanje otoka, odnosno izgradnju ili rekonstrukciju lučkih infrastruktura na otocima, što je jedan od načina za zadržavanje života na tim otocima. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolege i kolegice. Jučer i danas za ovom govornicom mnogi su iskoristili minute kako bi upozorili na veće ili manje probleme u našoj zemlji. Ja ću govoriti o prirodnoj katastrofi koja je podjednako pogodila svaki kutak naše zemlje. Posljedice klimatskih promjena osjećaju se u svim dijelovima svijeta, u nekim regijama sve češće dolazi do ekstremnih vremenskih uvjeta i kiša, dok se u drugima javljaju sve intenzivniji toplinski valovi i suše. Tako u jezeru Kruščica u Lici umjesto vode do grla, suša je došla grla. Naročito su pogođeni sektori koji u velikoj mjeri ovise o određenim temperaturama i količinama padalina, kao što su poljoprivreda, šumarstvo, energetika i turizam. Iako o njoj tako ne razmišljamo, ali upravo je suša prirodna opasnost koja uzrokuje više smrtnih slučajeva i raseljava više ljudi nego bilokoja druga prirodna katastrofa. Klimatske promjene povećat će šanse za pogoršanje suše i nestašice vode u mnogim dijelovima svijeta. Suša itekako ne poznaje geografske i političke granice, za industrije bogatije zemlje, suša je najvećim djelom ekonomski problem. Iako sušu nije moguće u potpunosti spriječiti, redovitim praćenjem i ranim upozorenjima, moguće je ublažiti njene negativne posljedice. Ono na što želim upozoriti ali ujedno i podržati apel Hrvatske poljoprivredne komore i poljoprivrednika jeste da se nađu konkretna i u ovom trenutku najbolja rješenja za tržišne poremećaje u sektoru stočarstva i ukupne poljoprivrede. Važno je istaknuti kako je kroz program ruralnog razvoja baš za ovaj sektor u posljednje 2 godine, više od 400 milijuna kuna realizirano kroz nekoliko mjera međutim potrebe su i dalje velike. Za pomoć ovom sektoru, Hrvatska poljoprivredna komora predlaže niz kratkoročnih i srednje dugoročnih mjera kao što su jednokratne potpore, njihova ranija isplata, zadržavanje kukuruza i uljarica u Hrvatskoj putem robnih zaliha, ali i obilježavanje domaćih proizvoda, rješavanje pitanja poljoprivrednog zemljišta, kapitaln
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Ministre evo iz dva razloga sam digao repliku. Prvo da opravdam ženi šta radim uopće u pola dva još u Hrvatskom saboru, a drugi je dio da zahvalim ovom krasnom čovjeku koji sjedi ovdje gospodinu Viliju Berošu, čovjeku koji u ovih 8 mjeseci pokazuje kako se u odgovornom vremenu ponaša čovjek koji je dorastao funkciji koju obnaša. Takvi ljudi nam trebaju, takvi ljudi trebaju Hrvatskoj. Trebaju ovakve žene kao što je Nikolina koje žive ovu koronu svaki dan, a mi ovdje dođemo i dajemo si za pravo da smo najpametniji, da znamo sve, a u biti većina nije imala ni doticaj sa koronom. Hvala lijepo.
… GMO free zemlje u području turizma, dakle i kada se vozite prema moru koja je najvažnija destinacija naših turista za sada, nadamo se da će i kontinentalni turizam procvjetati, pa i upravo zbog te zdrave hrane jel dakle što mislite dal je dovoljna potpora malim proizvođačima da ostanu takvi, da ostanu profitabilni, da opstanu pogotovo kada znamo sada stanje i u mljekarstvu i u ostalim stočarskim granama gdje doista je nemoguće preživjeti bez jake potpore države. Sve zabrane, sve normiranje, svako normiranje dovest će do toga da ćemo imati sve manje hrane i sve više utjecaja pritisaka za uvođenje GMO-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo zamjenice ministra graditeljstva, kolegice i kolege. Raspravu o ovom zakonu započet ću citirajući članak 48. navedenog zakona gdje se definira zaštićeno obalno područje, a to su kako zakon citira zaštićene prirodne vrijednosti i kulturno-povijesne cjeline koja su područja od posebnog interesa za ovu državu. Mogu konstatirati da je danas ZOP, kako ga kratica predviđa, nažalost u potpunosti devastiran i u potpunoj suprotnosti spomenutom članku. Zato smo dopustili da se obalni pojas devastira te ga danas nažalost uspoređujemo sa bolešću koja je metastazirala i zahvatila cijelu našu obalu. Obala je nešto najvrjednije što imamo te je ta ljepota privukla i milijune turista u našu zemlju, ali i milijune eura u državni budžet. Volio bih kazati zašto je uopće došlo do devastacije naše obale i zaštićenog obalnog pojasa, a to je da nisu dozvoljeni nikakvi građevinski zahvati ukoliko je zemljište manje od 3 hektara površine tj. 30 tisuća m2, a na primjeru Dalmacije uz obalu i na otocima mali broj ljudi ima takva zemljišta u svom vlasništvu na jednom mjestu. Dakle, bilo bi korisno tu površinu smanjiti na 1 hektar ili 10 tisuća m2 te omogućiti gradnju isključivo tradicionalnih kuća površine ne više od 30 m2 i to tradicionalnom gradnjom, a sve u cilju zaustavljanja bespravne gradnje na obali i na otocima. Moram reći da podržavam najave ministra o sređivanju stanja i napokon pravo promišljanje o urbanizaciji naše države, ali svakako bilo bi dobro kada bi se ovaj zakon i Zakon o legalizaciji paralelno donosili. Točno je da će te mjere koje se poduzimaju izmjenama ovog zakona olakšati našim ljudima legalizaciju i upis građevina u zemljišne knjige. Ali moramo pripaziti na jedan problem koji se do sada često događao, a to je moguće svjesno izbjegavanje plaćanje komunalnog doprinosa po modelu ja ću osnovati tvrtku da napravim apartmansku zgradu, uplatit ću jednu ratu komunalnog doprinosa, dobit ću papire, prodati zgradu i zat
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja sam se javila za repliku jer sam ponukana bila raspravom kolege i kako je on cijelu svoju raspravu posvetio zapravo samo nekolicini udruga koje su možda poznatije medijski, imaju veći medijski prostor, a poznata nam je činjenica da imamo preko 53 tisuće udruga. Zaista kolega ja ne mogu vjerovati da vi mislite da je 53 tisuće udruga politički opredijeljeno, bilo lijevo, bilo desno. Ja osobno mislim da su te udruge, ljudi koji rade u tim udrugama zapravo većinom volonteri, da rade izvrstan posao, da rade posao koji država ne može odraditi, da rade taj posao sa srcem, dušom i da pomažu neki sportu, neki kulturi, neki djeci, neke udruge pomažu socijalno ugroženima. Dakle, to su ljudi koje ste vi sada kroz svoju raspravu zato što ste se opredijelili da cijela rasprava bude posvećena zapravo samo jednom segmentu udruga zapravo smo generalno stavili sve udruge u isti koš. Ja se s vama ne mogu složiti po tom pitanju. Ja mislim da su to vrijedni ljudi ovoga društva. Spominjali ste brak i rekli ste da je <PARTY> bio protiv braka. Ne, mi smo bili protiv toga da brak uđe u Ustav, a reći ću vam zašto. Ja sam u braku, ali ja ne želim da nitko mojoj djeci sutra nameće da li će biti u braku ili neće biti u braku. Želim da oni imaju izbor, svoj izbor da sami odluče. Imam dvoje djece, imam dečkića i djevojčicu i oni su isti kolega ali su različiti po nekim drugim stvarima. Ali su isti, djeca su ista. To vi ne možete razumjeti, oni su meni isti bilo oni muško, žensko, oni su isti potpuno su isti meni kao majci. I za kraj jedno samo upozorenje u ovom Visokom domu a to se na svih odnosi dakle kad spominjemo djecu s posebnim potrebama ta djeca ne postoje. To su djeca s poteškoćama u razvoju. Ja vas molim da mi kao ovaj Visoki dom to je dakle pravilo da su to djeca s poteškoćama u razvoju. Nemojmo koristiti termin djeca s posebnim potrebama. Naprosto taj termin ne postoji.
Hvala lijepo. Amandman br. 1. ne prihvaća se iz razloga što se prekršajne odredbe o navedenim člancima odnose na odredbe ovoga Zakona ali na odredbe Uredbe broj 338/97 i Uredbe broj 865/2006 koje su navedene u zagradama uz odgovarajuće prekršajne odredbe. Iz tog je razloga prema uputi Ureda za zakonodavstvo Vlade Republike Hrvatske prekršajne odredbe bilo potrebno dopuniti i to na način da se u zagradama uz svako navođenje članka na koji se prekršaj odnosi navede i izvor kako bi se izbjegla dvosmislenost prekršajnih odredbi. Ne prihvaća se obzirom da se radi o obrascima i, obrascima i zahtjevima koji proizlaze iz odredbi Uredbe Europske unije a kojima je propisan njihov izgled i sadržaj pa trebaju biti tiskani u Zakonu.
Gospodine predsjedavajući, evo pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, i ako se sjećamo unatrag vremena 2009. godine je taj Zakon o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda donesen na sjednici Hrvatskog sabora 2. prosinca. Vrijedi ovdje jasno i spomenuti da je tim Zakonom o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda provedeno i djelomično usklađivanje sa mjerama tržišta poljoprivrednih proizvoda propisanim uredbom Vijeća EZ-a, odnosno … , kojim se uvodi zajedničko uređenje poljoprivrednih tržišta te specifičnih odredba za pojedine, odnosno određene poljoprivredne proizvode. Prije svega tu su uređene i propisane mjere uređenja tržišta u pojedinim sektorima poljoprivrednih proizvoda, … tijelo u provedbi te sustav kontrole i same inspekcije. Sam zakon o uređenju obuhvaća prije svega mjere kojim se to tržište na ovakav način i uređuje i prije svega on ulazi u segment samih tržnih intervencija, dakle sve ono što se pod tržnim intervencijama smatra, te o njima … uređuje, govori o tržnome standardu, te govori o proizvođačkim sektorskim organizacijama, te samim mjerama koje se prilikom trgovine sa drugim zemljama i provode. Tu prije svega mislim na uvozne i izvozne dozvole, kvote, kvote carina, kvote, izvozne kvote za šećer itd., te neke posebne mjere za sektora, u sektora mlijeko, šećer, vino, itd. Dalje, taj zakon sam po sebi i propisuje obvezu prikupljanja podataka, te iz izvještavanja o tržištu poljoprivrednih proizvoda, i provedbi samih mjera uređenja tržišta, čime se uspostavlja i za sustav za buduće izvještavanje Europske Komisije. Dakle ovim što sada je pred našim, na stolovima jeste zakon o kojem se u tim izmjenama i dopunama definiraju i pojedini pojmovi, odnosno propisuju pojedine mjere koje se prije svega odnose na način određivanje interventne cijene, a isto tako se uređuje posebno i segmenti vezani na privatno skladištenje, na segmente vezane uz šećerne kvote, te na sličan način uređivanja tak
Zahvaljujem. Poštovani ministre, moje pitanje se odnosi na ova mjerila za rad sudaca koja su sa 80 izmijenjena na 100%, zanima me konkretni razlozi zbog čega je to i zanima me da li je ovo stav ministarstva koji je iznesen u e-savjetovanju koji je pokazao gdje kažete da se pokazalo da je 63% sudaca već u rujnu dostiglo razinu od 80% ispunjenja sudačke obveze nakon čega se dinamika rada usporava, da li ovo ministarstvo smatra da 63% sudaca zadnja tri mjeseca ne rade dovoljno svoj posao i zbog toga je ovo razlog povećanja? Hvala.