EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Ono što RH najhitnije treba da bi se pokrenula proizvodnja u različitim područjima jest usustavljena mreža znanstvenoistraživačke djelatnosti gospodarstva. Pretpostavka za osmišljavanje ovakve mreže koja bi bila pokretačem gospodarskih aktivnosti jest korodirano djelovanje nadležnih državnih institucija. Danas raspravljamo o Izvješću o radu Nacionalnog vijeća za znanost RH za 2012.godinu. Nacionalno vijeće za znanost najviše je stručno tijelo koje se brine za razvitak i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti i sustava znanosti u Republici Hrvatskoj. To najviše stručno tijelo datira izvješće o radu za 2012. godinu s ožujkom 2013., a u Sabor je dostavljeno 4 mjeseca kasnije. Za uvrštenje u dnevni red čekalo se gotovo pola godine tako da o izvješću saborski zastupnici raspravljaju gotovo godinu dana nakon što je dovršeno. Ovaj vremenski raspon simptomatičan je za odnos naše zajednice prema znanosti i istraživanju. U izvješću se izrijekom spominje ono što sam navela na početku, nedostatak koordiniranog djelovanja nadležnih državnih institucija i tijela čime je onemogućeno ravnopravno natjecanje hrvatskih znanstvenika za sudjelovanje u europskim projektima. Sudbina znanstveno-istraživačkih projekata potpuno je neizvjesna, a nitko ne pokreće inicijative za suradnju s gospodarstvom. O inerciji nadležnih tijela govori sljedeći primjer. Prijedlog programa jednog specijalističkog studija kojim bi se obrazovali stručnjaci za komunikaciju sa našim najvažnijim gospodarskim partnerima u Europi u proceduri odobravanja se zagubio negdje u međuprostorima Ministarstva znanosti Agencije za znanost i visoko obrazovanje Republike Hrvatske. Predlagatelji programa su bez relevantnih informacija, a zainteresirani kandidati i izvansveučilišni partneri su u čudu. U prosincu 2012. godine Dekanska konferencija filozofskih fakulteta u Republici Hrvatskoj jednoglasno je donijela izjavu o marginalizaciji humanist
Hvala vam gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Uvažena pravobraniteljice za osobe s invaliditetom, kolegice i kolege. Ljudska prava predstavljaju temeljne standarde bez kojih ljudi ne mogu živjeti u dostojanstvu kao ljudska bića. Ona su temelj slobode, pravde… U redu, oprostite. … Nema problema, hvala. Ljudska prava predstavljaju temeljne standarde bez kojih ljudi ne mogu živjeti u dostojanstvu kao ljudska bića. Ona su temelj slobode, pravde i mira te su univerzalna neotuđiva i nedjeljiva. Prema Općoj deklaraciji o ljudskim pravima od 10.prosinca 1948. godine u članku 1. se kaže: sva su ljudska bića rođena slobodna i jednaka u dostojanstvu i pravima. Navedeni članak odnosi se na glavna uporišta sustava ljudskih prava, na slobodu, na jednakost i solidarnost. Slobode poput slobode misli, savjesti i vjeroispovijesti te sloboda mišljenja i izražavanja zaštićena su kao ljudska prava. Katalozi ljudskih prava da bi oni bili djelotvorni i prihvatljivi do sada su se kroz pravno-politički razvoj utvrđivali uglavnom političkim dogovorima i sporazumima, a pravno se uobličavali kroz oblik deklaracija, konvencija, zakona, ustava i međunarodnih ugovora. Ti dokumenti predstavljaju izvore prava čak i kad nemaju posebnu formu. Problem ljudskih prava ima dvije usko povezane cjeline: primjenu i teoriju ljudskih prava. Ljudska prava osoba s invaliditetom od posebne su važnosti za državu i zajednicu čija je odgovornost brinuti se za one kojima je to potrebno. Osobe s invaliditetom čine oko 10% ukupnog stanovništva i u 21. stoljeću karakterizira se da su uglavnom nezaposlena i najsiromašnija skupina u društvu, a time i izrazito obespravljena i socijalno izoliran dio zajednice. Javna politika koja za ciljnu skupinu ima osobe s invaliditetom stvara se prema tri osnovna modela: medicinskom, socijalnom te modelu ljudskih prava koji se međusobno razlikuju prema razumijevanju problema i ciljeva politike te prema njenoj implementaciji. Kad se u primarnu ciljnu skupinu ubroje i svi oni koji
Poštovani zamjeniče Hrvatskog sabora, kolege zastupnici i gospodine ministre. U ovoj raspravi ću iskoristiti i određenu raspravu što je i sama točka dnevnog reda kao potpredsjednik Odbora za hrvatske branitelje. Čuli smo predsjednika Odbora koji je u svom izvješću ili u svom obraćanju Saboru iznio određene podatke i što je to Odbor raspravio kada je raspravljao. Malo jeste doduše bila, gospodine predsjedniče, proširena što se malo i ne sjećam nekih detalja koje ste spomenuli. Ali znam ono da nije bio nitko protiv i da smo prihvatili to izvješće. I znam da je bilo govora oko samozapošljavanja hrvatskih branitelja i da je tada bio odgovor da bi taj postotak bio veći ali nažalost nije bilo više zahtjeva. I svi smo se složili, i to je bila ona konstatacija da svakako s obzirom na mogućnosti državnog proračuna da bi bilo dobro i poželjno da u okviru tih sredstava da se iznađu dodatna sredstva za stambeno zbrinjavanje hrvatskih branitelja. I u okviru toga našeg sastanka i odbora povodom te točke dnevnog reda pa i ove sljedeće koja će uslijediti nismo imali neke primjedbe osim svakako konstatirati da sve ono što je zacrtano da je ispunjeno. I ono što ćemo sigurno imati i sljedeće godine kada se bude raspravljalo ili kad netko bude raspravljao o izvješću onda će se također konstatirati da već u 2014. godini Ministarstvo hrvatskih branitelja bez obzira na štednju i rezanje državnog proračuna je dobilo više, jedino ministarstvo koje je dobilo više financijskih sredstava za svoj rad, a to je Ministarstvo branitelja čini mi se negdje oko 10% u odnosu na 2013. godinu. I to je samo jedan znak da u svakom slučaju nitko ne može na bilo koji način reći da su branitelji, da je ministar branitelja ili mi koji smo u Odboru za ratne veterane na bilo koji način zapostavili svoju dužnost u smislu zagovaranja prava hrvatskih branitelja. A ukoliko je to odraz našeg poštivanja Domovinskog rata onda i tu ne bi trebalo biti zamjerke. Ono što je tijek svih ovih rasprava bio, a to je da se raspr
Kolegice i kolege, vrlo kratko. Odbor je na svojoj 36. sjednici razmatrao Konačni prijedlog Zakona o audiovizualnim djelatnostima kao matično radno tijelo. Predstavnici predlagatelja iznijeli su razloge zbog kojih i dio prijedloga i primjedbi prihvaćen. Dio prijedloga i primjedbi koji su bili iznijeti prigodom prvog čitanja. Posebno se osvrnuli na prijedloge što ih je Ministarstvu kulture i Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu uputilo Hrvatsko društvo filmskih djelatnika. Sudionici rasprave prihvatili su objašnjenja, a prema kojima primjedbe i prijedlozi ugrađeni u konačni prijedlog zakona predstavljaju dobru europsku praksu u području audiovizualnih djelatnosti, a također znači jaču zastupljenost predstavnika struke u upravnim tijelima sustava koji se predlaže ovim zakonom u odnosu na prvobitni prijedlog. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno donio zaključak. Odbor predlaže Hrvatskom saboru da donese Zakon o audiovizualnim djelatnostima. Hvala.
Tako je. Uvažena kolegice Maksimčuk, upravo tako ako ne budemo puno radili na osvješćivanju potrebe za preventivnim pregledima nećemo imati dobre rezultate. To pokazuju relevantna istraživanja medicinske literature. Stoga je na nama svima zaista za raditi iskreno i otvoreno podržati ovaj Nacionalni strateški okvir protiv raka i puno na njemu raditi zajedničkim snagama. Jedan preventivni program Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo govori, zove se zapravo Zdravo živjeti. On uključuje senzibiliziranje od dječje dobi pa na dalje kako se treba pravilno hraniti. Vi kao internista, a i ja nešto znam o tome dijabetes nastane zapravo, najčešće nastane nepravilnom prehranom koju sami proizvedemo, sami doprinesemo tome da dobijemo dijabetes. Na te stvari možemo utjecati. Stoga treba razvijati i dalje te preventivne programe. Ne treba to gledati pesimistično, nego treba gledati optimistično, a u tome svi mi možemo dati svoj doprinos.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, poštovane kolegice i kolege. Evo, dopustiti da ukratko predstavim Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji. Naime, radi se o malim zapravo intervencijama u ovaj zakon ali po mojem mišljenju one bi mogle utjecati prvenstveno barem malo na socijalnu situaciju nekih naših regija, isto tako nekih populacija našeg stanovništva. Ovaj zakon zadire u članak 53., u članak koji govori o HRT pristojbi. Ova tema dakle sve više poprima socijalno i isto tako i političku dimenziju. Tome smo svjedočili jučer dakle kad je bila rasprava o PDV-u tj. o prijedlogu <PARTY>-a da se ukine plaćanje PDV-a na HRT pristojbu a možemo se i prisjetiti dakle i zadnjih parlamentarnih izbora kada je HRT pristojba također bila tema nekih stranaka i njihovih predizbornih obećanja. No, kakva je trenutno situacija. Dakle, člankom 53. definirano je da vlasnici radijskih i televizijskih prijamnika na području Republike Hrvatske dužni su plaćati HRT pristojbu i da ta pristojba iznosi 1,5% prosječne neto mjesečne plaće zaposlenih u Republici Hrvatskoj na temelju statističkih podataka za prethodnu godinu. Već sam prije napomenuo da ovaj moj zakon ima mogli bismo reći socijalnu i regionalnu dimenziju. Pa zašto socijalnu? Zato eto jer ovim našim prijedlogom pokušavamo dakle da neki dijelovi, dakle rekao sam već, Hrvatske a i neki dijelovi naše populacije plaćaju manju HRT pristojbu i po našem mišljenju i to bi se moglo ostvariti na najjednostavniji mogući način bez puno kompliciranja i to tako da se promijeni članak 53. tj. stavak 4. koji bi po novome iznosio. Visina pristojbe iznosi 1,5% prosječne neto mjesečne plaće zaposlenih u Republici Hrvatskoj obračunato po županijama i Gradu Zagrebu na temelju statističkih podataka za prethodnu godinu. Dakle, to je po nama najjednostavnije rješenje da ipak krenemo na neki način u socijalizaciju HRT pristojbe. Nećemo sada ovdje započeti, ja se nadam barem, raspravu o samoj suštini
Hvala potpredsjedniče. Kolega Sokol slažem se sa vama i vašim izlaganjem, ali imam tri pitanja za vas. Što mislite treba li priznati pravo vlasništva onima koji su više od 20 godina u mirnom posjedu a do sad se to vlasništvo vodilo kao vlasništvo Republike Hrvatske. Drugo što mislite da se skrate postupci upisa na način da se koristi katastarski elaborat od strane, ovjeren od strane DGU-a kao podloga za ispravak upisa. I treće što mislite da li je, da se građevinsko zemljište koje je po PPU općina i gradova prizna u trajno vlasništvo u korist jedinica lokalnih uprava. Hvala.
Pa evo par riječi ipak i ja sam nešto se bavio sportom a bavio sam se i ponekim drugim djelatnostima oko sporta jel' pa bih par riječi rekao na bazi onoga što sam vidio da se događa ponukale su me ove rasprave o Olimpijskom centru Bjelolasica i još neke teme. Jedan moj apel prvo za Olimpijski centar Bjelolasica. Ne ulazim i naravno da je on lijep i ja sam tamo bio i boravio i mnogi su bili i boravili makar o njemu ima puno dubioza i dvojbi da li ga je uopće tamo trebalo graditi. To vjerujem da znate mnogi s obzirom na klimatsku situaciju jer su se mnogi tamo nadali nekom snijegu kojeg nikada biti tamo neće jer je to otvoreno prema jugu, to klimatski tamo se zna. Ali kad je već tako sad je nažalost još izgorjelo jel' onaj glavni objekt. Događa se nešto što bih apelirao na vas iz Olimpijskog odbora, a to je da sudbinu ako propada taj objekt i tamo taj dio firme da ne mora to vezati se i propadati ono što ne mora propadati, a to je hotel Jastreb u Begovom razdolju koji također spada pod Olimpijski odbor. Naime, taj hotel posluje pozitivno i odnosno bi mogao poslovati da ne dijeli sudbinu cijele te pravne osobe. I sad jednostavno je moj apel da ga se pravno izdvoji kao pravni subjekt on može poslovati, pogotovo zato jer se nalazi u jednom malom mjestu općini Mrkopalj koja je inače skromna općina u još skromnijem Gorskom Kotaru u smislu populacije i uopće uvjeta življenja. Tako da je tamo svako radno mjesto stvarno više nego potrebno. A što se tiče pripreme sportaša naravno da svatko hvali svoj kraj. Hrvatska je prepuna krasnih mjesta bilo gdje od Slavonije, Međimurja, Dalmacije ali naravno ja ću sad spomenuti malo Gorski Kotar upravo koji sam maloprije spomenuo. Gorski kotar je prirodna sredina šumsko jedna od najvećih, ako ne i zeleno srce Hrvatske. U Gorskom kotaru su najviše naseljeno mjesto u Hrvatskoj su Delnice, najviše naseljeno naselje je upravo Begovo razdolje u općini Mrkopalj. To su na najvišim nadmorskim visinama. Zašto to govorim? Upravo zbog priprema sport
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Milas, interesantna je retorika koju ste koristili u svome izlaganju i zapravo nisam imao uopće namjeru polemizirati niti s vama niti s bilo kime, ali iz jednostavnog razloga moram. Dakle, retorika koju vi i vaš kolega iza vas koristite je nasilje nad Vukovarcima, obračun. Vaš kolega predsjednik <PARTY>-a poziva na novi Domovinski rat, dakle sve pomalo ima jednu usuđujem se reći ratnu huškačku terminologiju, a to nam u ovome trenutku najmanje je potrebno. Dakle ja ovo govorim prvenstveno kao netko tko živi blizu Vukovara, netko tko smatra grad Vukovar svojim drugim gradom jer Vinkovci su udaljeni svega 20-ak km i sve ono što je grad Vukovar za vrijeme Domovinskog rata prolazio prolazili smo i mi u Vinkovcima. Dakle vrlo konkretno, pitanje grada Vukovara, pitanje dvojezičnosti, pitanje svih onih stvari u kojima se u posljednje vrijeme govori je apsolutno ispolitizirano od strane <PARTY>-a i to odgovorno tvrdim radi objektivnog informiranja hrvatske javnosti, jer u Hrvatskom saboru o tome slušamo jako dugo, a u posljednje tri godine vrlo intenzivno. Dakle, meni je sasvim razumljivo da je <PARTY>-u esencijalno potrebna radikalizacija političkih zbivanja u Vukovaru jer jedino na taj način zapravo može održavati javnost budnim, jer za Slavonce i za Vukovarce i Vinkovčane i općenito ljude koji žive na istoku Hrvatske takve teme nisu smiješne kao što se kolega Borić ovdje sada vrlo neprijatno smije. Dakle, vratimo se na bitnu stvar. Tu ću se zaustaviti jer sam pretjerao.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, gospođe i gospodo, kolege zastupnici. Republika Hrvatska je ugovorna strana Europske konvencije o nasilju i nedoličnom ponašanju gledatelja na športskim natjecanjima osobito na nogometnim utakmicama usvojene u Strasbourgu 19. kolovoza 1985. godine. Zemlje ugovornice obvezale su se da će radi sprečavanja i suzbijanja nasilja i nedoličnog ponašanja gledatelja na nogometnim utakmicama te drugim športskim manifestacijama u kojima postoji strah od nasilja utvrditi i provoditi mjere određene odredbama članaka 3. do 6. te Konvencije. U cilju provođenja odredbi te Europske konvencije veći je broj zemalja ugovornica i međunarodnih športskih organizacija propisao mjere kojima je cilj sprečavanje nasilja na športskim priredbama i u svezi s održavanjem športskih priredbi. Zbog toga je normalno da i Hrvatska ima takav zakon, takve mjere i ja pozdravljam ove dopune koje je predlagatelj, Vlada Republike Hrvatske je uputila u Sabor. Neosporno je da se na velikom broju športskih natjecanja uočava prevelik broj nedoličnog ponašanja pa i nereda a osobito je zabrinjavajuće i da je nasilje na športskim natjecanjima poprimilo zabrinjavajuće razmjere. U prošlom sazivu Sabora bio sam član Odbora za obitelj, mladež i šport i moram reći da smo još tamo 2000. godine u svibnju mjesecu kao Odbor tražili od Vlade da se normativno urede pitanja na koja upućuje Europska konvencija. Proveli smo i raspravu o problemima nasilja na športskim terenima i zadužili Vladu da pripremi poseban zakon koji će sankcionirati nasilničko ponašanje navijača na športskim borilištima sukladno iskustvima nekih europskih država. To isto smo sa jednim okruglim stolom kao Odbor ponovili i u listopadu 2002. godine. Nažalost nije bilo u to vrijeme da li sluha, da li volje, ne znam čega od strane Vlade da bi se takav zakon donio. Zakon je navrat nanos donesen tek u ljeto 2003. godine u srpnju mjesecu po hitnom postupku i to nakon onih blamaža i one ružne situa
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, poštovani predsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede gospodinu Tihomiru Jakovini. Poštovani ministre prije nekoliko dana ste najavili da će u narednih 10 do 15 dana naši poljoprivrednici dobiti prvi dio poticaja za proizvodnu godinu 2013. To je dobra vijest koja će obradovati oko 100 tisuća poljoprivrednika iz razloga što će novce dobiti prije početka proljetne sjetve, dakle da se mogu pripremiti za kvalitetnu sjetvu. Međutim, ta vijest je dobra i iz tog razloga što od ukupno otprilike milijardu kuna koju ste rekli da će dobiti oko 700 milijuna kuna su sredstva iz proračuna EU. Možemo tako reći da će na taj način naši poljoprivrednici biti prva grupacija gospodarstvenika u RH koji će u većoj mjeri početi koristiti sredstva EU. Međutim, naše poljoprivrednike očekuje još puno više sredstava iz proračuna EU što je sve rezultat pregovora. Otprilike oko 2,5 milijarde kuna godišnje. To su sredstva iz drugog stupa, odnosno iz ruralnog razvoja a preduvjet da bi poljoprivrednici mogli povlačiti sredstva iz tog drugog stupa je usvojen Program ruralnog razvoja. Ovih dana su mediji bili puni naslova da smo te novce izgubili, da nas je Bruxelles odbio i da naši poljoprivrednici neće moći koristiti, odnosno neće iskoristiti ta sredstva. Vi ste te sve navode demantirali, rekli ste da se radi o dezinformacijama pa vas molim evo sada jasno da kažete jesmo li te novce izgubili, koja je procedura usvajanja Programa ruralnog razvoja i u konačnici kad možemo očekivati raspisivanje natječaja? Zahvaljujem.
Gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Vidite da je problem najniže ili minimalne plaće nešto što nas sve zajedno muči, a da je to tako govori činjenica da najmanje razgovaramo o Zakonu o minimalnoj plaći a najviše o određenim pravima, o radu sindikata, o radu poslodavaca i o utjecaju države na tu problematiku. Naime od 1990. godine uvijek smo imali nekakve razloge za i protiv i čekali da se neke stvari promijene, da se nešto riješi, da nešto dođe na svoje pa da mi konačno počnemo razmišljati kao pravi Europljani. Imali smo rast ajde u tom periodu, normalno nismo mogli puno učiniti međutim 1998. godine donijeli smo tzv. pojam najniže plaće koja je ostala punih 10 godina. Iako je i tada kada se donijela ta najniža plaća odnosno Odluka o najnižoj plaći bilo rečeno da je i to privremeno stanje i da će se kada se stvore opet neki uvjeti to promijeniti na bolje. Nažalost i ova, za ovaj Zakon o minimalnoj plaći bio bi doslovce kako bih rekla solidan onoga časa kada bi se zapravo uvažavala činjenica da je minimalna plaća nešto što se množi sa koeficijentima i određuje se znači po pitanju složenosti. Također po pitanju dodataka na plaću, po različitim osnovama. Znači stažu, uvjetima rada, noćnog rada i slično. Međutim u praksi se zapravo događa to da sustav mirovinskog osiguranja i država na neki način štite sami sebe jer ispod te osnovice ajde uzmimo osnovicu 2 tisuće 747 kuna neće se moći radnici prijaviti na mirovinsko osiguranje. Zapravo poanta je u tome da radnik neće dobiti nikakve dodatke na ovo nego će se još na kraju budući se radi o brutu, a kad se uzme činjenica u obzir da je to bruto onda je to daleko manji neto nego o kojem mi pričamo. I ti, sigurno da onih 7,6% radnika koji navodno ne, primaju manju plaću od ove osnovice taj broj je daleko veći i mislim da će se taj problem i takav način obraćanja teško iskorijeniti u ovoj zemlji. Većina poslodavaca pogotovo ako su branša privatna, zatim nekakva građevinska, poljoprivred
Poštovani potpredsjedniče, ha moram se javit makar sam dosta već replicirao s obzirom da sam izrijekom spomenut u izlaganju gospodina Jandrokovića vezano za nepripremljenost ili nesposobnost za vrijeme ministarskog mandata, pa bih samo skrenuo pažnju da u tri mjeseca nekog posla teško da možete ikoga ocijeniti kao sposobnog ili kao nesposobnog. To je prvo. A što se tiče pripremljenosti moram vam reći zašto smo između ostalog mi danas i naša Vlada u ovoj situaciji? Zato kolegice i kolege što kontinuiteta projektnog uopće bilo nije. Naime, vi niste pripremili skoro ništa što bi se moglo u kontinuitetu nastaviti realizirati. Podsjetit ću vas kako ste vi naišli kad ste naišli 2003., odnosno 2004. Bio je u tijeku investicijski ciklus u cestogradnji koji je započela Vlada Ivice Račana i zapravo pod operativnim vođenjem upravo gospodina Čačića. I taj ciklus i ta osposobljenost javnih poduzeća se je nastavila kroz vaš mandat, odnosno dva mandata, ali ona je i dovela upravo do toga da ste to toliko toga išli raditi bez ekonomskih uporišta da me tu opet ne bi citirali ovi neki drugi koji kažu da li trebaju ili ne trebaju ceste. Naravno da ceste trebaju, ali se to došlo do tolike prezaduženosti da više ni jedna firma nije mogla to podnijeti od radnih poduzeća. A ono drugo je danas neki govore koji su kandidati po nekim listama tehnomenadžerskim kako je ova Vlada je li nepripremljena kompletna itd., kako nemaju projekte. Međutim, jednu stvar morate znati. Projekti se rade u institucijama. U dnevnom boravku se ne rade projekti. Morate imati imovinsko-pravnu pripremu, projektnu dokumentaciju, građevinsku dozvolu, osigurana sredstva, pa onda pokrenuti projekt. Prema tome, ovi koji misle da se projekti u roku dan vremena mogu realizirati odnosno pokrenuti jednostavno su u zabludi.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni članovi Vlade ja ću biti kratak u ovom izlaganju. Podržati ću prijedlog ovog Proračuna za 2005. godinu iz više razloga. Ovaj proračun pokazuje da je realan, bez obzira na sve kritike koje su upućene da nije razvojan, da nije socijalan, upravo suprotno, on je i razvojan i socijalan, on se kreće u dozvoljenim, ja bih rekao okvirima, predviđenog deficita od 3,7% i prema izvršenju državnog proračuna u ovoj godini pokazuje se da je moguće izvršavati odgovorno i disciplinirano sva ministarstva i korisnici proračuna ako se odgovorno ponašaju i u skladu sa zakonom da se onda i ostvarenje proračuna u okviru plana može i ostvariti. Ja bih samo ukratko rekao ono što je vezano na zdravstvo, zdravstvo ove godine dobiva ukupno milijardu i 80 milijuna više od toga samo Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi 380 milijuna. A Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje 700 milijuna kuna. Još bih napomenuo da tu treba računati i na 450 milijuna od dopunsko zdravstveno osiguranja, tako da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje praktički će raspolagat sa više od 15 milijardi za pokriće svojih rashoda. Ja bih ukazao i na nešto drugo što možda nije nitko spominjao do sad. Da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje u potpunosti skoro pokriva sve svoje proračunske stavke sa doprinosima. Dakle, doprinosi su za 2005. predviđeni sa 14,5 milijardi. I samo bih potsjetio da za razliku od Mirovinskog fonda gdje nedostaje 9 milijardi. Prema tome, zdravstvo samo sebe pokriva izvornim prihodima. I to je dobro. I s druge strane naglasio bih da i ova godina protekla bez kredita, što je bio običaj prethodnih godina i da krediti nisu predviđeni ni idućih dvije godine koje su još u ovom proračunu naznačene, jer je ovo trogodišnji proračun, dakle za svaku godinu se predviđa koliko se povećava stavka za svaki resor. Rekao bih da od tih predviđenih rashoda u zdravstvu, potsjetio bih da su ipak investicije značajne i vrlo visoke u odnosu na naše mogućnosti kad se
Zahvaljujem. Kolega Bauk kad govorimo o izmjenama i dopunama DSV-a iz materijala koje su nam stigli vezano za prijedloge, primjedbe i mišljenja dana na sam, na sam prijedlog izmjena zakona proizlazi veliki broj primjedbi koji su došli iz Vrhovnog suda RH. Oni se protive obnovi sigurnosne provjere, protive se normama, protive se nizu drugih stvari koje se predlažu u ovom zakonu. Pa ja vas pitam zašto barem po ovom pitanju nismo imali konsenzus kod donošenja ovakvih izmjena zakona ako govorimo o trodiobi vlasti. Hvala.