EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani predsjedavajući, poštovana ministrice sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege, u ovom prijedlogu Zakona o elektroničkim medijima postoji niz nelogičnosti i loših rješenja za aktualne probleme koji su rezultat nekvalitetne regulacije problema u elektroničkim medijima. Zakon koji bi trebao osigurati kvalitetan balans između omogućavanja slobode govora i sprječavanja govora mržnje u ovom prijedlogu to nikako ne čini. Dinamika promjena u razvoju medija od 2003. godine kada je izvorno donesen aktualni Zakon o elektroničkim medijima nije popraćena promjenama u zakonskim okvirima niti se to sada pokušava ispraviti. Radi valoriziranja važnosti intenziteta problema govora mržnje željela bih samo podsjetiti kolege da je u periodu od 2013. do 2019. godine u istraživanju pod nazivom „Govor mržnje u hrvatskom medijskom prostoru“ evidentirano više od 100.000 objava koje sadržavaju govor mržnje samo na web portalima i društvenoj mreži Facebook. Govor mržnje problem je na globalnoj razini posebice u doba razvijene tehnologije koja pruža više mogućnosti za širenje i poticanje mržnje i diskriminacije. Čimbenik koji je dodatno olakšao širenje mržnje jest upravo nastanak i popularizacija društvenih mreža. Mogućnost anonimnosti na društvenim mrežama daje pojedincima osjećaj veće moći, a i sigurnost je da će njihov identitet ostati skriven i da će na taj način izbjeći moguće posljedice pa ohrabreni navedenim često šire mržnju i diskriminaciju putem društvenih mreža i internetskih portala. Citiram odvjetnicu Vanju Jurić koja se često bavi sudskim predmetima kojima je predmet govor mržnje. Govor mržnje kao pojava ne stoji u temelju radikalizacije u društvu. Mislim da se puno više mora voditi računa o tome da je govor mržnje posljedica, a ne uzrok. To je posljedica generalne društvene klime, frustracija koje su se godinama nakupljale, vjerojatno i siromaštva, nedovoljnog obrazovanja i sl. Jedan od uzroka su i tzv. fake news, one su jedan od glavnih uzroka govora mržnje, a njih se
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodin Kajin je govorio o pomoći poslanoj Hrvatima u Bosni i Hercegovini. TA pomoć koju je slala Republika Hrvatska koštala je Republiku Hrvatsku puno manje, već neozbiljne i neodmjerene izjave pojedinih Hrvatskih političara koje su koštale ne samo Republiku Hrvatsku već i Hrvate u bosni i Hercegovini. Rezultat ovih koji su davali pomoć i onih koji su napadali Hrvate u Bosni i Hercegovini na strani je onih koji su napadali Hrvate uglavnom neodmjerene izjave. Damire za sada vodite ... 2:0.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je prijedlog Zakona o odnosima RH s Hrvatima izvan RH kojeg je Hrvatskom saboru predložila Vlada Republike Hrvatske. Želim odmah na početku reći da ću podržati usvajanje ovoga zakona kojeg Hrvati izvan RH već dugo očekuju, koji će ispuniti njihova očekivanja, a RH ostvariti svoj strateški interes s Hrvatima izvan RH, posebice s Hrvatima u BiH kao suverenim i konstitutivnim narodom u BiH. Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 5. svibnja ove godine donijela zaključak kojim je prihvatila strategiju u odnosima RH s Hrvatima izvan RH. Istim zaključkom Vlada se obvezala predložiti donošenje Zakona o odnosima RH s Hrvatima izvan RH kao i obvezu usklađivanja ustroja i rada tijela Državne uprave i Hrvatske matice iseljenika. Strategija i Zakon o odnosima RH s Hrvatima izvan RH su okvir i sadržaj kojim će RH u cjelini urediti odnose s Hrvatima izvan RH. Zakon o odnosima RH s Hrvatima izvan RH definira obveze RH prema hrvatskom narodu u BiH u smislu pomoći u ostvarenju pune i stvarne jednakopravnosti hrvatskog naroda u BiH kao konstitutivnoga naroda s druga dva naroda u BiH kao i pomoć institucijama i ustanovama od znanstvenog, obrazovnog, zdravstvenog, kulturnog, gospodarskog i športskog značaja za hrvatski narod u BiH. Hrvati u dijaspori ulaze u jednu novu fazu, u fazu umiranja, nestajanja generacija koje su održavale odnos povezanosti s Domovinom RH i okupljali Hrvate u zemljama gdje žive njegujući i čuvajući nacionalni identitet. Ovo je već vrijeme u kojemu se na nekim kontinentima zatvaraju hrvatske župe koje su Hrvati gradili '60-ih godina prošloga stoljeća. Ovim zakonom bi se trebala ostvariti veća i obuhvatnija bliskost Hrvata mlađih generacija u iseljeništvu s RH i tako nastaviti s čuvanjem nacionalnog identiteta živućih i dolazećih generacija. Na drugoj pak strani Hrvati kao nacionalna manjina ne uspijevaju steći status nacionalne manjine niti ostva
Hvala vam. Dakle replika na ovo što ste rekli oko toga da ste osigurali potpore za radna mjesta. Istina, vi ste osigurali potpore za radna mjesta. Ono što mi predlažemo da u sljedećoj iteraciji potpora bude jer da nisu potpore za radna mjesta već da su potpore za radnike i da ih dobivaju radnici jer se to razlikuje, radno mjesto, na radnom mjestu može raditi Pero Perić, a može raditi i netko drugi pa Pero Perić dobije otkaz mada je njegov poslodavac dobio potporu. Iz tog razloga mi tražimo da one potpore koje će biti usmjerene na socijalnu sigurnost radnika, budu direktno isplaćivane njima. Drugi dio replike odnosi se na to da ste se pohvalili sa apsorpcijskim kapacitetom, na temelju podataka o ugovorenosti. Hoću vam reći da javnost bi trebala znati da se apsorpcijski kapacitet ne mjeri isključivo indikatorom ugovorenih sredstava već posebno isplaćenih sredstava i na kraju naravno i ovjerenih sredstava. Iz tog razloga, mislim da ne možemo govoriti još uvijek o dobrom apsorpcijskom kapacitetu.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Gospođo premijerko, uvaženi članovi Vlade. Svoje pitanje upućujem gospođi premijerki. Ono će biti kratko i jasno. Znate li gospođo premijerko koliki je ukupan dug državnih tvrtki prema gospodarstvu i koliki je ukupni iznos neplaćenih dospjelih obveza pravnih i fizičkih osoba? Zahvaljujem. Gospođo premijerko, ukupna nelikvidnost na kraju prošle godine iznosila je 27 milijardi kuna a državne tvrtke gospodarstvu duguju 11 milijardi kuna. Hrvatsko gospodarstvo je na rubu propasti, trenutno danas u Hrvatskoj imamo 317 tisuća nezaposlenih osoba. Ako to pomnožimo s članovima njihovih obitelji ¼ hrvatskih građana gladna je kruha. U takvoj situaciji nama u <PARTY>-u ni na kraj pameti nije igrati se s vama i javno vas ponižavati i omalovažavati. Ali međutim, na pamet mi pada nešto drugo. Vi gospođo premijerko svaki svoj javni nastup koristite da javno pozivate oporbu na suradnju. <PARTY> ozbiljno shvaća vaš poziv i zato smo u saborsku proceduru uputili niz interpelacija i zakonskih prijedloga koji bi uveli reda u državu. Sve od reda ste odbili a sami ne radite ništa. Čini mi se da je za vas sve ovo jedna velika igra koja dobro uveseljava i nasmijava ministra Šukera. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa uvaženi zastupniče na tom pitanju i na mogućnosti da par rečenica na aktualnom satu posvetimo i radu hrvatske policije. Mi znamo da policija i policijski službenici dolaze u javni prostor, a to je tako u demokracijama, i kada se naprave nekakvi propusti u radu, pa to dobije puno veći odjek od onoga što su rezultati, a rezultati kad govorimo o 2021.g. hrvatske policije su da imamo 16,7% manje ubojstava u Hrvatskoj, sva su razriješena, da je 10,2% manje kaznenih djela razbojništva, također sa visokim postotkom razriješenosti, najvećim u zadnjih 10.g., a slično je i kad govorimo o teškim krađama 13,6%, porast kaznenih djela koja spadaju u domenu tzv. tamnog kriminaliteta gdje zapravo dolazi do izražaja taj istraživački rad policije, pogotovo kad imamo u vidu organizirani kriminal o čemu ste i vi govorili je 11,6%, 37,6% je povećan broj otkrivanja krijumčara ljudi, dakle hrvatska policija je u prošloj godini uhitila danas već vjerojatno i 9 stotina krijumčara koji na ilegalan način žele transferirati ljude koji nemaju pravo ući u RH kroz teritorij RH. Kad govorimo o korupciji tu ste spomenuli, a i nastavlja se na prethodno pitanje 69,5% je veći udio podnesenih kaznenih prijava korupcijskog karaktera u odnosu prije, a kad govorimo o ratnim zločinima 100%, dakle 101 kaznena prijava za ratne zločine. Dakle, to su rezultati koji su neusporedivi, mi ih uspoređujemo sa posljednjih 10.g., ali ja bih kazao i na puno dulje razdoblje. E sad kad govorimo o tome što su rezultati uključujući i ove zaplijene droga koje su rekordne, kokain je rekordan 790 kg prošle godine, heroin je rekordan 270 kg isto i za sintetičke droge, marihuana je standard od preko tone zapljene, tu se radi prije svega o jednom sveobuhvatnom pristupu, jednoj stalnoj edukaciji, ulaganju u te ljude koji daju jedan ogroman obol ja bi kazao i stabilnosti pogotovo u ovim teškim vremenima Covid krize. Samo usporedite ponašanje Hrvatske policije kako je riješila sigurnosno bez ikakvih tenzija sve iza
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Dakle, imamo prvo izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Dražena Bošnjakovića i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Stjepana Kundića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 4. sjednici održanoj 20. veljače 2008. godine pisani zahtjev zastupnika Dražena Bošnjakovića od 13. veljače 2008. kojom je izvijestio povjerenstvo da je 31. siječnja 2008. godine imenovan na dužnost čije je obnašanje sukladno članku 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor nespojivo s dužnošću na koju je imenovan, te da stavlja zastupnički mandat u mirovanje. Kako je gospodin Bošnjaković izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u šestoj izbornoj jedinici <PARTY> je sukladno članku 12. stavku 1. zakona odredila da gospodin Stjepan Kumbić kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika Dražena Bošnjakovića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Dražena Bošnjakovića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zastupnika Stjepana Kundića. Sukladno rečenom, Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zastupnika. Dana 31. siječnja 2008. godine započelo je mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Dražena Bošnjakovića i zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 20. veljače 2008. počinje obnašati zamjenik zastupnika Stjepan Kundić. Slijedeće izvješće je o početku mirovanju zastupničkog mandata zastupnice Danice Hurse i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnice Željka Vincelja. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na četvrtoj sjednici održanoj 20. veljače 2008. godine pisani zahtjev
Kolega, ja ću vam postaviti jedno pitanje. Je li gospodin Špelić koji je na saborskom odboru kandidiran od strane zeleno-lijevog bloka, član Nadzornog odbora HRT-a? Može li netko biti istovremeno član nadzornog odbora i ravnatelj HRT-a? Pitam to obzirom da nikakvih prigovora na tu kandidaturu na svim ovim sjednicama odbora pa ni u ovom Hrvatskom saboru nisam čuo. Dakle, kako je to moguće, je li dakle on sada u sukobu interesa, govorim o gospodinu Špeliću ili bi bio u sukobu interesa u slučaju da i dalje ostane član nadzornog odbora a recimo da je izabran za ravnatelja HRT-a? Evo samo mi to pojasnite.
Gospodine potpredsjedniče SAbora napravili ste povredu Poslovnika i to u člancima 208., 209., 214. i cijelog Poslovnika u cijelsti. Napravili ste povredu Poslovnika time što niste odobrili traženu stanku. Uzeli ste si za pravu da tumačite i obrazlažete ono što mi jedino znamo a vi sa ovim obrazloženjima ne možete nikada. Kako je pravo poslovničko koristimo i pozivamo se na Poslovnik s obzirom da ste napravili povedu Poslovnika tražimo mišljenje Odbora za Poslovnik Ustav i politički sustav. A do tada tražimo stanku do očitovanja ovoga Odbora. Tražimo stanku do tada.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolege zastupnici i kolegice zastupnice, danas je o ovoj temi zaista bilo dosta toga rečeno. Kolega Miljenić i kolega Bošnjaković su zaista kao i bivši ministri, kao stručnjaci mislim da su iscrpili više-manje sve ove stručne aspekte ovoga zakona. Ja sam razmišljao danas dosta o tome da li uopće da se javim na ovu temu ili ne. Ali naprosto smatram svojom dužnošću kao saborskog zastupnika da neke stvari o ovome ipak kažem. Ove izmjene koje danas idu, dakle ja smatram da jedan dio tih izmjena je dobar. Za jedan dio smatram da nije dobar i tu sam evo na tragu onoga što je kolegica Roščić bila govorila i mislim da je jako dobro tu bila rekla i vidim da je zaista izvrsno upućena u ovu tematiku. Inače ovo je izuzetno teška tematika. To je težak zakon. To je zakon koji na fakultetu prava predstavlja jedan cijeli kolegij čime se bave odvjetnici specijalizirani cijeli svoj život i još uvijek se ne mogu u potpunosti snaći baš u svakoj normi. A mislim da u tom nesnalaženju ili pravnoj nesigurnošću doprinose i relativno česte izmjene i dopune ovoga zakona. I mislim da bi bilo dobro da prekinemo sa tom praksom i da pogotovo kada imamo ovako važne zakone koji su procesni zakoni, zakoni koji definiraju jedan postupak u kojem na kraju može rezultirati nečim što je za svako ljudsko biće najgore, a to je gubitkom nekih ustavnih prava, osobnih sloboda, gubitka imovine, gubitka časti, gubitka ako hoćete u prenesenom značenju i života, da moramo zaista biti izuzetno pažljivi i da moramo sagledati to iz svih gledišta koliko god da možda to koji put može biti nepopularno. Najlakše je uprijet u nekoga prstom i reći on je lopov i onda negodovat što ga pravosuđe nije obradilo i osudilo u nekakvo po javnosti razumno vrijeme. E sada, tu se postavlja pitanje što se s time dobiva, dakle kakav sustav treba biti? Da li je netko kriv samo zato što je netko u njega upro prstom i rekao ti si kriv? A da li je netko kriv zato što je već u stadiju kada je protiv n
Poštovani predsjedavajući hvala vam. Poštovani kolega Miletić, prije svega bih vam se htio zahvalit što ste ovako sveobuhvatno obradili ovu temu i prije svega iskazali zahvalnost našem Miri Bulju koji je stvarno borac protiv Monsanta i ostalih kompanija koji šire te herbicide ne samo po SAD-u nego i po europskom tlu i mislim da se članovi uprave i Monsanta itekako boje Mire Bulja. A moje pitanje je slijedeće, s obzirom da ste obradili ovu temu sveobuhvatnije zanima me ovaj prijedlog zakona o zdravlju, dakle bio već negdje prije godinu i pol dana na raspravama, već se obrađivao i to sve i sad me zanima da li vi mislite da s obzirom da danas opet raspravljamo da li je tu riječ o nekakvim birokratskim promjenama, da li je stvarno došlo do promjena ili se to vidi i na terenu, a pitam vas jer već dva puta raspravljamo, a šume nam se raspadaju i umiru tako da to je dosta ozbiljan problem, pa me zanima zašto to nismo odmah sve raspravili i krenuli u, u ozdravljenje naših šuma?
Potpredsjedniku Vlade gospodinu Hebrangu bi postavio sljedeće pitanje. Ugovorom o dosmrtnom uzdržavanju koji je izvan Zakon o nasljeđivanju prikriveno se razvlašćuju starije osobe i umirovljenici. Organizirano se dolazi u njihove domove, nagovara ih se da prijeđu od privatnih udomitelja često u neuvjetne prostore, u nestručnu skrb i često polupismenim ljudima. U posljednje vrijeme imam oko stotinu žalbi koje su zaprimile Udruge umirovljenika i dio smo tih žalbi prenijeli javnom pravobranitelju. Ne znamo da li se radi o organiziranoj prijevari, ali sve govori da se broj slučajeva povećava. Ima li Vlada program rješavanja starijih i nemoćnih osoba, a da oni za uzvrat ostave svoje stanove i svoja imanja Vladi pa da se Vlada privremeno brine za te starije osobe? Hvala. ...
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo, kolege zastupnice i zastupnici. U ovom kratkom izlaganju izreći ću nekoliko činjenica o kojima je važno progovoriti. Naime, kuća i štala srpskih povratnika u selu Zalužnica kod Otočca u Hrvatskoj zapaljen je. Novinski članak od 22. 5. 2018. Maturanti vikali „Za dom spremni“ i pisali ustaške grafite 22. 5. 2018. Grafit u Đakovu sa sramotnom porukom prema srpskoj djeci uz nacrtan fašistički znak 23. 5. 2018. Samo u sva dana 3 naslova koja treba da zabrinu i opomenu ali i izazovu reakciju normalnih običnih ljudi i institucija u kojima valjda rade normalni i obični ljudi. SNV je u svom godišnjem biltenu ukazao na 393 događaja u 2017. g. koji uključuju etničku netrpeljivost, reviziju i negiranje historijskih događaja te uvrede, prijetnje, fizičke napade i govore mržnje koji se odnose isključivo protiv Srba u Hrvatskoj. U 2018. zabilježeno je 11 fizičkih napada na pripadnike srpske zajednice u Hrvatskoj ili srpske državljane. 17 devastacija antifašističkih spomenika, 30 oštećenja objekata u vlasništvu Srba uglavnom srpskih pravoslavnih crkava te najmanje 107 uvreda i prijetnji upućenih na račun Srba. Osim jasno izraženih poruka kojima se Srbima želi poručiti da oni kao ni njihova kultura, jezik i pismo, a posebno političko djelovanje nisu dobrodošli u Hrvatskoj, još je opasnija činjenica da se takve pojave u našem društvu gotovo prešutno prihvaćaju. Odnosno izostaju reakcije onih koji treba da djeluju preventivno ali i onih koji treba da djeluju represivno. Upravo tada na testu padaju potpisane međunarodne konvencije Ustavom zagarantirana prava i Ustavni zakon o pravim nacionalnih manjina. Ovako poražavajuće činjenice koje su zaista stvarni događaju koliko god da su nekima upitne, pomno se bilježe i postaju dio neslavne statistike i neslavnog stanja u kojem se kao društvo nalazimo. I nakon toga, nakon iznošenja ovakvih činjenica, kao uobičajena praksa, javlja se preispitivanje validnosti istih, njihovo banaliziranj
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kako nema premijera obraćam se ministrima koji su očito zabavljeni nekim drugim pričama. Ovo sve do sada pomalo mi liči na stare poznate rasprave, uostalom Kartaga mora pasti. Uostalom ZERP je morao doći na red. Odnos prema ZERP-u je toliko doživio kameleonskih promjena i razmjera, a zapravo ga treba sagledati izravno kao što je sadržano u zapisniku trilateralnog sastanka održanog 4. lipnja gdje se kaže pozdravili su suspenziju primjene svih aspekta zaštićenog ekološkog i ribolovnog pojasa na države članice Europske unije. Izrazili su mišljenje da bi se ovo trebalo primjenjivati dok se ne postigne zajednički dogovor u e duhu uzimajući u obzir interese susjednih država. Taj usuglašeni zapisnik je potpisala, gospodo vaša Vlada. Tajnosti građanke i građani Republike Hrvatske o tome baš nisu ništa žalili, a ni ovaj Dom tada. Bila je šutnja. Premijer i Vlada su u svom drugom svitom ministarstava razno-raznih uporno hvale tu fiktivnu tvorevinu ugovora. Nema pratećih timova za pregovore sa susjednim zemljama i Europskom komisijom. Također neodgovornim ponašanjem <PARTY> je preko Vlade i svojim neodgovornim ponašanjem riskirao Republiku Hrvatsku dovesti do zaustavljanja blokade ili … pregovora sa Europskom unijom. Tako je gospodo vladala vaša Vlada u proteklom mandatu, a ovako neodgovoran odnos prema vitalnim interesima Republike Hrvatske se nastavlja i dalje. Izjava premijera od 2004. na ovamo, graviraju toliko da se zaista moramo pitati u što Vlada ovog premijera sada vjeruje i da li mi trebamo vjerovati onome što ova Vlada danas nama predlaže. ZERP bi tako i tako bio i nastupio snagu onda ili bi prestao važiti onda kada bi Hrvatska ušla u Europsku uniju. Članstvo u Europskoj uniji nije samo gospodo sjediti u Strasbourgu, u Bruxellesu, rukovati se. To je živjeti Europsku uniju tu, u granicama Republike Hrvatske, a to je ona kvaliteta za koju se <PARTY> uvijek zalagao, a takva je praksa i danas. Vidite za razliku od vas
Hvala lijepa. Poštovana kolegice. Bilo je puno negodovanja s pravom naravno i struke i znanosti da zapravo u svim dimenzijama kvalitete ovakvog jednog zakona se zakazalo i što se tiče pristupa osoblja, kurikuluma, praćenja i vrednovanja i upravljanja i financiranja. Pa sad ste vi malo više govorili o zaposlenicima, slažem se da je ovo samo privremena mjera da eto srodna zanimanja jel preuzmu, ali naravno da je pitanje koliko dugo. Činjenica je da godišnje izlazi nekih prema podacima koje ja imam nekih 500 završenih odgojitelja, već sad ih fali 3.000, dugoročno 7.000. Mislim koliko će taj privremeni period uopće trajati i uopće kojim amandmanima popraviti ovakav zakon za koji kažem i struka i znanost kažu da su loši? A koliko čujemo ima kolega iz vladajuće većine koji imaju određenih zapravo sumnji oko ovog zakona. Evo vaše mišljenje. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolege i kolegice zastupnici, gospodine Rajkovača ovdje samo sada čuli izvješće kolega iz <PARTY>-a iz Domoljubne koalicije zašto oni neće ovo izvješće prihvatiti, međutim oni su gledali na to izvješće iz jedne druge perspektive. Ja bih htio malo ipak više pažnje posvetiti samom izvješću koje je agencija izradila. Na početku bi rekao kako Agencija za zaštitu osobnih podataka nije dovoljno transparentna agencija jer se jako malo informacija o djelatnosti, poslovanju djelatnicima same agencije može pronaći na njihovoj službenoj stranici. Komparativno analizom posljednja tri godišnja izvješća za 2012., 2013. i 2014.godinu izgleda da je agencija bila dosta aktivnija u 2013.nego u 2014.barem kada je u pitanju edukacija medijske i javne kampanje i EU projekt, dok je promet nadzora i davanja mišljenja državnim institucijama porastao u 2014. godini. U izvješću iz 2014.stojii da agencija nije provela ni jedan EU projekt, samo jednu edukaciju službenika i to samo njih 500 od ukupno 2200 iako iz osobnog iskustva mogu reći da je vrlo relativno čime se ti zaposlenici bave, odnosno to je njihov dodatni posao ali dovodim u pitanje čak i njihov posao i sumnju u postojanje takvih radnih mjesta odnosno dodatnih zaduženja za te poslove. Nadalje, piše da su samo nastavili radionice i edukacije za djecu. Nigdje nije navedeno o kojim se radionicama i edukacijama radi niti u kojem broju. Dakle kako možemo mjerljivo dati mišljenje o tome jel to dobro ili nije ako tih podataka nemamo. Samo jedna konferencija ili javni događaj plus provedeno sudjelovanje na Splitskom festivalu i u kampanji protiv govora mržnje na internetu. Uz to je još i izrada promo materijala navedena samo sporadično. U izvješću za 2013.ima mnogo više navedenih aktivnosti u ovom segmentu, pa se s pravom možemo pitati zašto je AZOP u 2014.ostalo preko pola milijuna kuna neiskorištenih proračunskih sredstava. U strateškom planu za 2014.do 2016. godine stoji da je jedna od važnijih djelatnos