EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo <PARTY>-a na našoj 12. sjednici održanoj 4. veljače 2021. g. razmotrilo je obavijest <PARTY>-a da preminulog zastupnika Miroslava Tuđmana zamijeni Tomislav Okroša upućena aktom predsjednika <PARTY>-a od 4. veljače 2021. g. Povjerenstvo je utvrdilo da je Miroslav Tuđman umro 31. siječnja 20201. g. Zastupničku dužnost zastupnika u 10. sazivu <PARTY>-a počeo je obnašati 22. srpnja 2020. g. Na temelju čl. 10 toč. 4 Zakona o izborima zastupnika u <PARTY> danom smrti prestao je zastupnički mandat zastupniku Miroslavu Tuđmanu. <PARTY> na temelju čl. 42 st. 3 Zakona o izborima zastupnika u <PARTY> odredila je Tomislava Okrošu za zamjenika zastupnika. Sukladno navedenom, Mandatno-imunitetno povjerenstvo na temelju čl. 10, 11 i 42 st. 3 Zakona o izborima zastupnika u <PARTY> i čl. 10, 9 i 116 Poslovnika <PARTY>-a predlaže <PARTY>-u donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 31. siječnja 2021. g. smrću zastupnika Miroslavu Tuđmanu prestao je zastupnički mandat. Zastupničku dužnost zamjenik zastupnika Tomislav Okroša sukladno čl. 9 st. 2 Poslovnika <PARTY>-a započinje obnašati kada Sabor odlukom utvrdi zakonske pretpostavka za primjenu instituta zamjenjivanja.
Zahvaljujem se poštovana kolegice Maksimčuk, pa kao što smo čuli od predstavnika ministarstva ovo je jedan prijelazni zakon i na, ovim zakonom se želi premostiti situacija u kojoj se danas nalazimo. Možda ja sam malo subjektivan, ali podaci su takvi da u biti policajci u Slavoniji su možda i najbolji, možda je to i razlog da se njih raspoređuje diljem, diljem RH ali evo svakako smatram da je i prilikom donošenja budućeg zakona, trebamo raditi na obrazovanju naših kadrova, na jačanju naših kadrova, ali i na pretpostavkama da ti isti kadrovi rade tamo u biti gdje oni žele, a ne gdje ih se rasporedi.
Hvala. Moje je pitanje upućeno gospodinu ministru Ljubičiću, a glasi ovako. Da li vam je poznato u Republici Hrvatskoj živi oko 118 tisuća ljudi starijih od 65 godina od čega njih oko 58 tisuća nema nikakve izvore prihoda, a polovica toga broja prima samo socijalnu pomoć? Budući da je <PARTY> još pretprošle godine uputio u proceduru Prijedlog Zakona o socijalnoj mirovini kojim se mogao poboljšati materijalni i socijalni položaj naših građana treće životne dobi pitam vas mislite li i vi riješiti i na koji način to pitanje i osigurati barem donekle snošljiviju starost navedenoj skupini naših građana? Hvala državna tajnice. Moram reći da nisam zadovoljna jer vaše riječi ova skupina građana ne može namazati na kruh, ne može njima plaćati lijekove ni grijati se ove zime. I očekuju rješenje od hrvatske države a ne od europske zajednice. Kao i inače od ove Vlade, puno lijepih riječi, neispunjenih obećanja i pokoja suza a rješenja, pravih rješenja problema nigdje i do daljnjega tako. Ja želim podsjetiti sve nas da ova dobna skupina ljudi živi sad a ne u budućnosti. Sad kao i svi mi. I treba se za njih pobrinuti čim prije. Hvala.
Hvala štovani g. predsjedniče <PARTY> i jednako štovani g. predsjedniče hrvatske vlade. Moje pitanje će se tematski vezati na ono koje sam vam postavio prije godinu dana, a tada sam ukazao na iznimno privilegiran i povlašten i to nezasluženo povlašten položaj Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj. To je institucija koja je u zadnjih 100.g. najpodmukliji i najuporniji hrvatski neprijatelj i to je sve dobila zbog jednog suludog ugovora koji je dobri i pošteni čovjek, ali jako loš političar, loš premijer Ivica Račan prije 20-tak godina potpisa sa Srpskom pravoslavnom crkvom. To nije jedini loš ugovor koji je Račan potpisao i jedino loš politički potez, ali ovaj je katastrofalan. Tvrdim i već 2-3.g. čekam odgovor da u hrvatskoj povijesti nije bilo tako skandaloznog dokumenta kao što je taj ugovor. To je potpuni fijasko zdravog razuma. Kolko je on defektan rekao sam i prošli put što je s hrvatske strane potpisan najvišim dostojanstvom rukom predsjednika republike, a sa srpsko pravoslavne strane potpisao ga je izmišljeni predsjednik nepostojećeg episkopskog savjeta nelegalne Srpske pravoslavne crkve. Dalje, taj ugovor je suprotan kanonu pravoslavlja koji kaže da crkva ide granicom države, pa vi imate, imate bugarsku pravoslavnu crkvu u Bugarskoj Rumunjsku u Rumunjskoj, Grčku u Grčkoj ali srpsku imati u Hrvatskoj i Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini itd. Taj ugovor je potpuno suprotan povijesnim činjenicama jer ogromnu pravoslavnu imovinu daje srpskoj pravoslavnoj crkvi koja na to nema pravo. Ovaj put će pitanje biti ne da li ćete, nego zbog čega vi niste uzeli u razmatranje taj ugovor i jednostavno ga poništili jer imate sve razloge i sve uvjete posebno iz tog razloga što mi moramo vrlo brzo relaksirati ili potpuno popraviti odnose sa Srbima. Zbog čega? Jer nas očekuje velika bitka u Bosni i Hercegovini Proteklo vrijeme. Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Vlade, da je potpisan korektan ugovor sa srpskom pravoslavnom crkvom to bi bio međudržavni ugovor, ali potpisan je sa ne
Zahvaljujem se. Kolega Vukšić, mene su osobno dvije stvari zasmetale u vašem izlaganju u ime kluba iako smo zapravo svjetonazorski i mi puno bliži. I bit ću precizna što me zasmetalo? Ista stvar me zasmetala i kod kolege Pupovca iako tada nisam digla palicu, a zapravo to je usporedba između ovog zakona i Zakona o radu, odnosno govorili ste i o radnicima kao u manjini u Hrvatskoj. Ja zapravo mislim da jedan ljudsko-pravaški diskurs, iako ja znam da se čak ni većina hrvatske javnosti ne bi mogli složiti sa mnom, ne bi trebao voditi ka tome da radimo prioritete. Jer mislim da se kad je u pitanju ovaj zakon zaista radi o temeljnim ljudskim pravima određene manjinske zajednice. A druga stvar koja me zasmetala, iako znam da vam intencija nije bila loša ali mislim da moramo biti jako pažljivi kad koristimo određeni diskurs. Mislim da ste željeli replicirati kolegi Šimunoviću vezano za to kako će se povećati broj istospolnih zajednica pa ste rekli da svaki puta kada legaliziramo neku aktivnost dolazi do smanjenja. Rekli ste okrećem pilu naopako. Ja ipak ne bih željela da odavde ode nekakva i misao ili primisao implicitno da se radi o nekakvom nepoćudnom ponašanju kojeg treba sankcionirati pa ga evo zbog toga legaliziramo. Hvala.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodine tajniče, dame i gospodo saborski zastupnici. Ja bih isto ocijenio kao i moji prethodnici ovo Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava i provođenja kadrovske politike i ukupno stanje u Oružanim snagama kao dobro. Dakle, to izvješće kao dobro, sveobuhvatno i precizno i naravno da ću ga isto tako i kao član Odbora za obranu i podržati. No, isto se slažem sa nekim koji su prije govorili, zapravo ne slažem se sa nekim koji su prije govorili kako zapravo tu ne bi trebalo biti nikakve tajne i da bi svi podaci trebali biti podastrti ovome Parlamentu. Ja se s tim ne slažem i mislim da ipak ima stvari koje ovaj Parlament ne mora znati, jer ne možemo usporediti naravno današnju situaciju i situaciju kad je Hrvatska bila u ratu, a zamislite da se ovdje u ovom Parlamentu iznosili svi podaci iz '92., '95. itd. No međutim, mislim da je puno toga ovdje bilo vidljivo iz ovih dokumenata i da kao takvo izvješće moramo i trebamo usvojiti. No, da bi znali i cijeniti ovo izvješće i ove resurse čime sve raspolažemo danas ja bih se osvrnuo i vratio ne tako daleko nekih 17 godina malo natrag. Mislim da je danas samo kolega Ćosić nešto o tome govorio. Morali bi se prije svega prisjetiti koje su naše polazne osnove bile poslije prvih parlamentarnih izbora. Ja sam tada poslije prvih parlamentarnih izbora bio član predsjedništva Skupštine općine Varaždin i sjećam se da nas je oružje teritorijalne obrane tada dočekalo, zapravo nije nas dočekalo nego je bilo sklonjeno, pohranjeno na sigurno mjesto kako su nam tada rekli u vojarne Jugoslavenske narodne armije zbog sigurnosti i očuvanja poretka Jugoslavije. Mislim da smo takvo službeno izvješće tada dobili. Poslije prvih izbora znamo kako su se stvari razvijale i ja sam bio sudionik i vidim, hvala Bogu da ima tu puno kolega koji su isto tako to radili i sjećam se kako je zapravo i počelo prvo naoružavanje i kao što je rekao kolega Mato seoskih straža i nenaoružanih i naoružanih Odreda n
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bodakoš, pa upravo za šaranom, smuđem, somom i sličnim ribama postoji itekako velika potražnja, ne samo u Hrvatskoj, nego i na najzahtjevnijim tržištima, prije svega na tržištu Europske unije. Kad ste spomenuli pitanje vodnih naknada, ja sam u svojoj raspravi rekao da one jesu bitno smanjene unazad nekoliko godina. Međutim one za ribnjake prosječne veličine iznose više stotina tisuća kuna. Ali mi vrlo često bi se trebali voditi dobrim primjerima iz prije svega Europske unije, ukoliko o njoj govorimo, koji nam pokazuju kako se razvija jedna tako profitabilna grana kao što je ribnjačarstvo, odnosno slatkovodno ribarstvo. Evo ja ću reći primjerice Češka, kao najveći europski proizvođač slatkovodne ribe, je u cijelosti oslobodila ribnjake plaćanja vodne naknade. Upravo ta činjenica vjerojatno jeste ono što je Češku dovelo na vrh proizvodnje slatkovodne ribe, da bi ona bila najveći proizvođač takve ribe. Da ne kažem da ribari koji se bave slatkovodnim ribarstvom tvrde kako ribnjaci ne zagađuju vodu, nego dapače da vodu koju koriste za uzgoj vraćaju u vodotoke čistiju nego što ju uzimaju. Dakle to je jedan detalj, to je jedan element kroz koji bi se moglo razmišljati o tome da se te vodne naknade apsolutno ukinu. Na kraju krajeva ako je nešto s takvim potencijalom gospodarskim, treba učiniti maksimum da se taj potencijal iskoristi. Hvala lijepa. Hvala lijepa. Uvaženi kolega Maras u uvodu ste izrazili žaljenje što nije s nama ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, budući dolazi iz moje županije, iz Vukovarko-srijemsko gdje je slatkovodno ribarstvo bitan čimbenik u razvoju, ja bih rekao isto tako da bih ga volio vidjeti. NO, ne smatram da je gospodin Bozanić državni tajnik, kao rekli ste bivši predsjednik CH Ribara osoba koja nam ne može prezentirati ovaj Zakon na odgovarajući način. Što se tiče ribarstva, i mjesta ribarstva u proračunu Republike Hrvatske, ja zaista vjerujem da će ovaj Zakon omogućiti da se ribarstvo na pravi nači
Hvala vam potpredsjedniče, kolegice i kolege. Potpuno je nevjerojatno da ste se vi odlučili, ali nekoliko dana, samo nekoliko dana nakon pravomoćne presude Vrhovnog suda za korupciju u medijima za korumpiranje medija, za aferu Fimi-media, nakon svega toga onako šlampavo odradite sjednicu, dvoje ljudi ne dođe, ne razmišljajući o kvorumu, ja čak razumijem da ste bili ovdje pa da ste otišli negdje, pa da je taj, kako ga vi zovete dobar običaj u Zeleno-lijevom bloku mislili da je to dobar običaj, to je loš način vođenja i uopće načina rada u Odborima, o čemu smo više puta govorili i namjeri da se oko toga mijenja Poslovnik. Ali to ste vrlo, vrlo loše, vrlo šlampavo napravili nemarno, računajući da će to tako proći, niste računali na ovo, niste računali na ono što se desilo u četvrtak i ne računate ni na ovo, niste računali danas, ali je potpuno nevjerojatno da kompletna kritička javnost vam govori o tome da je Šveb vezano uz te njegove sukobe interesa, pa to je 20 godina na tapeti, pa to vam govore, ali stvarno svi kritički mediji, novinari, o tome vam pišu zadnjih dana. Pišu prije, već ono i stvarno se ispostavilo da su točno znali kako će to biti, i da će on na kraju biti jer nemate boljeg nemate pravog kandidata koji bi stvarno radio program. Pa vi to znate, a najbolje zna vaša ministrica. Da nemate takvog kandidata i da sa ovim sada statusom koji imate i prije ove presude od prije par dana, vi ne možete nikoga od kredibiliteta niti nagovoriti da bi se javio na tako odgovornu funkciju, a zapravo pod vašim političkim patronatom. Vi nemate više takve ljude. Kandidat Šveb je možda dobar kandidat da se javi na javnu nabavu i da ponudi neke svoje digitalne proizvode, digitalne sadržaje, možda. Nisam siguran da ga ne bi domaći, drugi, danas mlađi, agilniji u tom smislu pobijedili, ali govoriti o tome kako je to najbolji program, ma šalite se. Prvi stup kadrovi, da pokazao je, Hloverka, pokazao je Bruno Kovačević, tada, pokazao je. Drugi stup, program, koji program? Što od
Potpredsjedniče ovo stvarno ova tehnika drma struja, nešto nije u redu, treba reklamirati ili sam ja nabijen elektricitetom. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni odvjetniče ja ću skratiti skroz svoju raspravu stoga jer smo imali jedan kratak razgovor prije nastavka. Obećali ste da ćete doći u Vukovar pa ćemo na neki način vukovarske probleme pokušati o njima razgovarati u Vukovaru. Ali ono što je bitno, što danas ne mogu propustiti u raspravi, to ću vas zamoliti da svakako pomognete u nastavku rješavanja vukovarskih branitelja koji su proveli zajedno sa mnom u zarobljeništvu u srpskim koncentracijskim logorima, koji su još uvijek zarobljenici u Hrvatskoj državi, koji se plaše napustiti i prijeći granicu izvan Hrvatske da ne bi doživjeli sudbinu kao što su to neki. I stoga vam unaprijed izražavam zahvalnost ukoliko budete brzi u rješavanju tog problema. Zahvaljujem.
Hvala lijepo, poštovani g. ministre, poštovani potpredsjedniče Sabora. Varaždinska bolnica danas je nekoliko puta bila spomenuta, dakle tko je što rekao oko varaždinske bolnice, pa bi s obzirom da dolazim iz upravo iz Varaždina željela bih se i referirati malo na stanje i podsjetiti vas kako je to bilo kada je to počelo. Dakle počelo je i sa postavljanjem šatora, dakle počelo je sa tim da se nije odobrilo 2 milijuna u rebalansu proračuna za varaždinsku bolnicu tada kada je to bilo potrebno. Sjetite se da je nakon toga i promjenom ravnatelja došlo do toga da je se i prihvatio prijedlog pa da su Covid pacijenti odlazili u i odlaze još uvijek u Klenovnik, što je, tamo je ključna bolnica i zapravo prihvaćale su se organizacijskih stvari kako je val korone dolazio. E sad, zašto to govorim tako nacionalno, zbog toga jer mislim da upravo na primjeru varaždinske bolnice možemo vidjeti koliko je ta organizacijski zapravo pokazatelj kako stvari u zdravstvu ne valjaju. Evo, zaposlenja. Dakle, imamo Covid krizu, primamo na određene vrijeme medicinske djelatnike koji nakon 60 dana jednostavno budu otpušteni i traže novo zaposlenje. S druge strane, sad smo nedavno imali upravo u Varaždinskoj županiji dakle prijem većeg dijela, većeg broja nemedicinskog osoblja. Nevjerojatno. Sad dok nam upravo trebaju medicinski kadrovi. To je, to su ti organizacijski problemi koji su se mogli izbjeći, koji se mogli dogovoriti kako ne bi došlo do onih problema sa medicinskim osobljem, sa premorenim zdravstvenim i odnosno medicinskim kadrom, što, koji sad nam se sada dešava svugdje po bolnicama, ne samo u Varaždinu. Imamo jednu ljagu koja je tu bačena doista i na medicinski kadar da u varaždinskoj bolnici dolazi do prijenosa bolesti iz liječnika, sestara na pacijente. Dakle to nije točno. Ponovo ponavljam i 100 puta ću ponoviti ukoliko to bude potrebno. Dakle medicinski kadar, zdravstveni kadar, nemedicinski kadar iako je, dajem kritiku da ih je previše zaposleno previše vrijeme, adekvatno je zašt
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani ministre, poštovani zastupnici, Zakon o zaštiti potrošača predstavlja regulativni okvir kojim se štite prava potrošača te u njega prenesena kompletna europska regulativa po navedenom pitanju. Pitanja koja se želi urediti ovim zakonom predlagatelj kao cilj želi postići ovim izmjenama i dopunama zakona ističe preciznije uređenje određenih instituta koji su do sada bili neprecizno uređeni, poglavito oko savjetodavnih tijela pred tijelima javne vlasti koja odlučuje o pravima i obvezama potrošača. Predlaže se ograničavanje obveze na tijela lokalne samouprave i pod dva uređenje djelatnosti savjetovanja potrošača. Mjere koje zakon predlaže zapravo su te četiri mjere, prva je deregulacija i specifikacija propisivanja obveze da sva tijela javne vlasti imaju savjetodavna tijela pri tijelima koja odlučuju o pravima i obvezama potrošača s obzirom navedenim odlučuju jedinice lokalne samouprave predlaže se da isključivo one koje odlučuju imaju obvezu osnivati takva tijela u kojima svoje mjesto ex lege imaju i predstavnici udruga potrošača. Druga mjera je regulira se naglašava se potreba za nepristranošću udruga za zaštitu potrošača te se isto regulira na način da upravna tijela udruga niti njihovi članovi u svom djelovanju zaštite potrošača ne smiju djelovati u cilju ostvarivanja vlastitog interesa. Treća mjera uvodi se obveza polaganja stručnog ispita za sve osobe koje vrše usluge savjetovanja potrošača temeljem javnog natječaja koje su osigurana sredstva u državnom proračunu RH, time mi smatramo da se prenormira još jedna djelatnost no izuzev navedenog sama odredba koju je predlagatelj predlaže je potpuno nejasna jer predviđa da obvezu polaganja stručnog ispita ima udruge ili pravne ili fizičke osobe koje vrše usluge savjetovanja. S obzirom da su udruge i druge pravne osobe u pravnom smislu no ne i u fizičkom potpuno ostaje nejasno tko, kako i kada ima obvezu polaganja stručnog ispita jer je po naravi jasno da udruga kao pravni subjekt to
Poštovani gospodine zastupniče kolega Lesar, naveli ste da je, da se u registru branitelja navodno nalazi matični broj građana i tom kontekstu bih pročitao jednu rečenicu iz izjave gospođe potpredsjednice Vlade Kosor koja citiram: "Kosor je istaknula da Vlada nema niti jedan razlog ne objaviti registar, ali da ju je u tome spriječila nekoliko zakona, posebno onaj o JMBG-u koji je izmijenila Račanova vlada i podatak o JMBG-u koji se navodi u registru, a koji je proglasila tajnim". Dakle, ispada da je sama Vlada prekršila Zakon o tajnosti podataka prikupivši te podatke u registar. A s obzirom da smo mi usvojili Zakon o identifikacijskom broju, dakle ne postoje više nikakve zakonske zapreke glede tog registra za objavljivanje.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa ispravio bih netočan navod gospodina Leke da se ova rasprava inicira na izborima, odnosno da je ovo jedna predizborna kampanja. Nikako nije jasno zašto mislite da <PARTY> računa na glasova branitelja, a vi u SPD-u ne računate. Mislim da je to jedna žalosna konstatacija. Ne bih u drugo ulazio, mogao bih još ispraviti, međutim mislim da je ovo najbolja prilika da vi pokažete hrvatskoj javnosti i braniteljima da ste uz njih bar jednako koliko i <PARTY>, a budući nam treba dvotrećinska većina podržite ovaj zakon i zaštitimo hrvatske branitelje i Ustavom, jer mislim da su to zaslužili, a mislim da su i prava pomalo nagrižena. Hvala.
Ovo je bila vrlo zanimljiva replika, sa zahtjevom za zaštitu poslodavaca. Mislim da prečesto ima krivih koncepcija i poimanja o Zakonu o radu. Zakon o radu nije tu niti da štiti poslodavce niti da štiti radnike, niti da štiti državu. Zakon o radu je tu da uredi odnose među njima. Jedino tko poslodavce i radnike može štititi je pravosuđe, sud, poštivanje tog zakona, a tu smo svjesni da smo u Hrvatskoj imali mnogo problema u bližoj povijesti. Temeljni prigovor ovom prijedlogu zakona je da je to daljnja liberalizacija tržišta rada. Je, to je točno, to je daljnja liberalizacija tržišta rada, u apsolutnom ili sveobuhvatnom smislu. Ako se smanjuju prava koja su radnici imali odnosno ako se pojednostavljuju otkazi, u apsolutnom smislu to jest smanjivanje prava radnika. Međutim drugo je pitanje koliko su prava u Hrvatskoj, ne samo prava radnika nego ukupna socijalna prava uopće moguća ili održiva, s obzirom na stanje u hrvatskom društvu, u hrvatskoj ekonomiji. Mi živimo u svijetu, globaliziranom svijetu koji je prilično grub, svijetu u kojem su mali prisiljeni trčati za velikima i hvatati nažalost, počesto hvatati mrvice. Živimo u svijetu u kojem su kapital i ekonomija postali globalni, a socijalna politika je ostala nacionalna ako joj bilo šta preostane i tu je suština problema, tu je suština svih nepravdi koje nastaju. Jer vrijednost kapitala od primjerice 100 milijuna eura u jednoj Njemačkoj je relativno mala naspram vrijednosti tog istog kapitala u Hrvatskoj gdje taj kapital predstavlja ogroman iznos. Mjerimo se često sa zapadnim državama, s pravom, u uređenosti i koristimo argument da ako ćemo imati njihove zakone da moramo imati i njihova primanja. Da, to je lijepo kao misao ali je na nama da do toga dođemo. Čuli smo danas ovdje i pomalo romantične izjave o socijalizmu kao budućnosti i na to moram reći da koliko god i moje uvjerenje bilo da je neka daleka budućnost neki oblik socijalizma koji naravno u današnjem obliku mora evoluirati u teorijskom smislu da bi bio izv
Zahvaljujem predsjedniče i uvaženi zastupnici. Evo od jutros još razmišljam na koji način artikulirati ovaj problem i vama i hrvatskim građanima koji su očito zbunjeni sa situacijom u kojoj se sada nalazimo, pa sam na neki način pokušao u 5 činova opisati što se danas stvarno događa i o čemu mi danas odlučujemo odnosno zbog čega smatram da je ovaj natječaj za ravnatelja HRT-a loš. Prvo, način izbora moralno je kompromitiran, a možda usudio bi se reći i na neki drugi način, od samog početka, čak i prije pristiglih ponuda u kuloarima se znalo ime g. Šveba kao nasljednika Kazimira Bačića. Naveden je kandidat slovio kao osobni izbor ministrice kulture, pa čemu uopće ova farsa oko natječaja ako će navedeni biti izabran na potpuno identičan način kao što je izabran sada već bivši i zbog torbarenja pritvoreni Kazimir Bačić. Vladajuća većina koja pod svaku cijenu gorljivo zagovara i brani g. Šveba radi to na jednako gorljiv i isključiv način kao što je radila i za Kazimira Bačića. Druga stvar, vratimo se malo unatrag. Znate li zašto izvješće bivšeg ravnatelja nikada nije došlo na plenarnu sjednicu? Jer isto nije dobilo potrebnu većinu na sjednici matičnog odbora i to iz čiste slučajnosti kada je dotična kolegica Maja Grba Bujević slučajno napustila sjednicu i tim činom nije izvršila svoj partijski zadatak, pa izvješće ravnatelja HRT-a, sada bivšeg, u međuvremenu pritvorenog uskočkog osumnjičenika, nije dobilo potreban broj ruku. Kolegica Bujević se vratila i sa suznim očima protestirala, te tražila da se glasanje ponovi. Međutim, predsjednica odbora Natalija Martinčević se postavila upravo, upravo kako treba te odbila ponavljanje glasovanja. Treća stvar, raspisivanje natječaja i pristigle ponude nisu na adekvatan način obrađene od strane nadzornog odbora, zanemaren je Zakon o braniteljima pa se ljudski pitam što bi se dogodilo da se ovakva situacija dogodila bilo kojoj drugoj varijanti vlasti u kojoj bi domoljubni <PARTY> bio u opoziciji. Vjerojatno bi tada na Prisavlju osv
Da, vaše su brojke točne. Da nismo pazili na imovinsko-pravne odnose, da nismo pazili na postojeće ili nepostojeće zgrade, da se nismo čvrsto držali uvjeta mjesta prebivališta i da smo imali jednostavniju javnu nabavu ove brojke bi se dogodile pred od prilike 3 ili 4 mjeseca, a danas ti procesi bi bili u brojkama daleko veći. Dakle, nije tajna da smo u izradi ovog Zakona u jednom širokom povjerenstvu imali i struku iz Pravnog fakulteta, Katedre koja u ovom trenutku je po meni relevantna za tumačenje ustavne kategorije vlasništva i svih onih problema koji iz toga proizlaze. Dakle, jasno nam je rečeno do koje mjere se može zaobići to pravo, institut vlasništva, a u kojem segmentu se to pravo ne smije dirati. Dakle, kada imamo javnu prijetnju zdravlju i životu, tada vlasništvo može biti ili derogirano ili zaobiđeno. Dakle, svi oni objekti koji će se morati ukloniti zbog toga jer su prijetnja, zbog toga jer bi zbog njihove destrukcije mogli doći u pitanje i životi i zdravlje ljudi uklonit će se bez pribavljanja suglasnosti vlasnika.