EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala. Poštovani saborski zastupnici. Zahvaljujem se predsjedniku vlade na ovom uvodnom izlaganju. Ja ću samo kratko, nastavno na ono što je već evo i rečeno da Nacionalna razvojna strategija kao krovni strateški dokument predviđa jasne mjerljive pokazatelje kojima ćemo ostvarivati one ciljeve koji su unutra zadani. Svi ovi pokazatelji na koju smo posvetili posebnu pozornost i pažnju relevantni su na europskoj i svjetskoj razini te nam daju priliku za usporedbu ne samo sa rezultatima i postignućima koja imamo sami kao RH već se možemo uspoređivati i sa drugim državama članicama EU, ali i globalno. Važno je napomenuti da će izvješće o provedbi ove nacionalne razvojne strategije Vlada RH podnositi godišnje vama u Hrvatskom saboru kako biste vi svi zajedno s nama, a time i šira javnost imali prilike pratiti gdje smo bili i da li se krećemo u zadanom i zacrtanom smjeru. Ono što je još važno za spomenuti da je ova nacionalna razvojna strategija temelj za formiranje svih javnih politika, povećanje učinkovitosti, djelotvornosti i transparentnosti alata na nacionalnoj i lokalnoj razini. Predsjednik Vlade je naglasio, a potrebno je i istaknuti da i u temeljnim odrednicama ove strategije cjelokupna briga za dobrobit svakog pojedinca, svakog stanovnika RH. Zato strategija nije usredotočena samo na gospodarska pitanja već uključuje društvena, znanstvena pitanja, sigurnosna pitanja, ali i kulturu, znanost, obrazovanje isto tako i pravosuđe kao i javnu upravu i fiskalnu stabilnost. Nacionalna razvojna strategija predviđa nov razvojni model koji objedinjuje partnerski pristup države, gospodarstva i društva u cijelosti. I samo takvim pristupom možemo postići zadanu razvojnu viziju. Strukturne reforme već su započele jasnim formuliranjem javnih politika, jasno preuzetim obvezama i odgovornostima središnjih tijela državne uprave, ministarstava, Vlade u cijelosti, ostvarit ćemo ciljeve koje si danas zadajemo. Na samom kraju zahvalila bih se svim ministarstvima koji su izrađivali ovaj
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Zakon o potporama za očuvanje radnih mjesta <PARTY> u prvom čitanju će podržati. Zašto? Zato što smatramo da svako očuvanje radnog mjesta itekako koristi ovoj državi iako imamo određeni dio primjedba na sam tekst zakona i mislimo da bi on trebao biti kvalitetniji što mu daje i određenu mogućnost da između prvog i drugog čitanja se dođe do boljih rješenja. I vjerujem da će unutar toga ministarstvo razmotriti određene primjedbe i napraviti prijedlog zakona za drugo čitanje koje će biti kudikamo kvalitetniji i koji će omogućiti veće očuvanje radnih mjesta. Jel kada vidimo da a ovdje je već bilo govora da smo imali pojedine zakone koji su išli po hitnom postupku, a bili su potpuno nevažni, mi kada je u pitanju očuvanje radnih mjesta ministar je ovdje rekao godinu dana sa socijalnim partnerima je raspravljeno o ovom zakonu koji ima 23.članaka od kojih možemo reći negdje desetak je više tehnički, znači ostalo je negdje od 13 do 15 članaka zakona o kojima je ozbiljno trebalo razgovarati sa socijalnim partnerima i brzina kojom je razgovarano kada je u pitanju očuvanje radnih mjesta. Jasno da kao <PARTY> nikako ne možemo biti zadovoljni zato što eto u više od dvije godine u Hrvatskoj je nestalo preko 60 tisuća radnih mjesta i mislimo da je to trebalo biti itekako alarmantna situacija i uzbuna da se napravi jedan kvalitetni zakon koji bi u većoj mjeri mogao omogućiti očuvanje radnih mjesta. No, što je tu je, imamo situaciju sa 332 tisuće nezaposlenih koji eto malo broj se popravio zato što imamo sezonskog zapošljavanja i imamo katastrofalnu situaciju kada je u pitanju omjer onih koji rade i onih koji su u mirovini i vrlo brzo ćemo doći do te situacije da omjer će biti 1:1 što će biti neizdrživo. Zato očuvanje svakog radnog mjesta, zato nastavak u procesu rada svakog pojedinca koji radi je itekako dobro došao. I mislim da ovaj zakon će barem u jednom dijelu ublažiti ove odre
Draga moja kolegice Branka, gradonačelnice mog susjednog grada. Kritizirali ste proračun a prije tri dana ste rebalansirali proračun grada Vodica zbog povećanja prihoda iz Državnog proračuna. Izgradnja školske sportske dvorane u Čisti Velikoj, deset milijuna devetsto devedeset šest tisuća. Devetsto tisuća kuna Ministarstvo regionalnog razvoja za nerazvrstane ceste, Hrvatske vode i vi draga moja kolegice, moja susjeda imate pravo kritizirati ovaj proračun. E ovako, što se tiče ulaganja u otoke. Sad ću čitati dok mi ne istekne vrijeme, brojim: sustav vodoopskrbe Drvenika Velog i Drvenika Malog, sustav odvodnje mjesta Milna na Braču, sustav odvodnje mjesta u Selcima isto na Braču, sustav odvodnje Jelsa Vrbovska na Hvaru, sustav odvodnje Stari Grad Hvar, sustav odvodnje općina Blato, sustav odvodnje općina Lumbarda na Korčuli, rekonstrukcija opremanja doma za starije osobe u Starom Gradu na Hvaru, izgradnja doma za starije osobe u gradu Rabu, izgradnja osnovne škole Meterezi, izgradnja osnovne škole Čiovo, izgradnja školske dvorane u Smokvici, dogradnja osnovne škole, izgradnja sportske dvorane u Orebiću, izgradnja športske školske dvorane u Solinu, izgradnja srednjoškolske sportske dvorane u Supetru, izgradnja vatrogasnog doma u Medulinu, izgradnja sustava odvodnje i pročišćavanje otpadnih voda na Visu, nadogradnja dječjeg vrtića na Visu, izgradnja školskog gradskog sportsko- rekreacijskog centra u Pazinu, izgradnja školske sportske dvorane u Ravnoj Gori. Hoćemo dalje kolegice Branka? Hvala lijepa.
Poštovani gospodine predsjedniče, predsjedniče komisije, kolegice i kolege. Komisija za vrijednosne papire je ključni čimbenik tržišta kapitala. i kao što je ovdje danas predsjednik te komisije rekao, mi ovdje ne razgovaramo danas u Parlamentu samo o tome koliko je predmeta imala ta komisija, nego razgovaramo zapravo o tržištu kapitala, i o tome što se na njemu u Hrvatskoj događa. A to tržište kapitala kao što znate presudno je, jer bez njega nema ni poduzetništva, nema novih proizvoda, poduzetničkih inicijativa, nema rasta konkurentnosti izvoza itd. Ovdje iz izvještaja djelomično to proizlazi, a iz nekih drugih podataka koje ću ja podastrijeti da smo srećom u zadnjih nekoliko godina na tržištu kapitala u Hrvatskoj učinili važan napredak, ali da je to tržište kapitala još uvijek veoma nerazvijeno u odnosu na ono što u Hrvatskoj treba. Financijski potencijal, dakle i potencijal tržišta kapitala čine mnoge komponente. Između ostaloga financijski rezultati gospodarstva, banaka i drugih. Tako na primjer, 99. godine u Hrvatskoj je ukupni konsolidirani saldo gubitaka i profita u Hrvatskoj bio negativan 2,5 milijarde su bili veći gubici od dobiti. Nakon toga raste profit i profitabilnost gospodarstva, i već u 2002. godini gospodarstvo ostvaruje konsolidirano preko 3 milijarde profita. i u prošloj godini je to također bio slučaj. Dakle, gospodarstvo je u zadnje 3, 4 godine ojačalo investicijski i razvojno. Dalje, javna poduzeća kao važan faktor na tržištu novca i kapitala također u 99. godini su imala oko 1 milijardu gubitaka. Prošle godine javna poduzeća su imala 2,3 milijarde profita i dobiti. To su velike razlike, gdje unapređenje rada poslovanja i gospodarstva i javnih poduzeća čini veliki napredak. Da javna poduzeća nisu ostvarila dobit, nego gubitak kao 99., ona bi sa tržišta kapitala isisavala novac i time bi bile uskraćene mogućnosti za razvoj. Dalje, kunska štednja građana u Republici Hrvatskoj povećana je od 99. godine kad je i znosila 38 milijardi kuna na 94 mili
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovana gospodo iz ministarstva! Ovaj Prijedlog Zakona o pošti kojeg ovdje čitamo u paketu sa Prijedlogom Zakona o kurirskim uslugama pokušava promijeniti postojeće stanje ali držimo da to ne radi na pravi način. Mi nismo pristalice toga da Hrvatska baš u svemu mora biti posve originalna i na kraju krajeva postojeći limiti od 100 grama na transport pošiljaka su uobičajeni i u ostalim europskim zemljama. U Austriji, u Belgiji, u Danskoj, u Njemačkoj, u Irskoj, u Luksemburgu, Nizozemskoj je rezervirano područje po masi, dakle standardna pisma za pošte, međutim, neovisno o svemu tome zajedno kristalno je jasno da Hrvatska mora ići u korak sa trendovima koji su prisutni na europskom tržištu poštanskih usluga. Predloženim izmjenama i dopunama zakona Hrvatska pošta će po našem sudu steći monopol na distribuciju pošiljaka do 100 grama ne samo u području univerzalne poštanske usluge već će njezina kurirska služba HP express dobiti povlašteni tržišni položaj. O tome se zapravo radi. Dakle, imamo situaciju identičnu situaciji koju imamo u tržištu telekomunikacijskih usluga gdje imamo Hrvatski telekom tj. Deutsche telekom koji ima svoju vlastitu Internet firmu a svoje optičke kadrove iznajmljuje ostalim Internet firmama. Dakle, to je doista nedopustivo i mimo je europskih regula. Dakle, onaj koji ima osnovni resurs ga mora imati ali taj istodobno ne može biti davatelj usluga koje koriste taj resurs. Dakle, analogon tome je ovdje. Kada bi se pošta bavila poštanskim uslugama a kurirske firme kurirskim uslugama stvar bi bila potpuno jasna. Za nas je krajnje čudno i neprihvatljivo da pošta ima i monopol na distribuciju pošiljaka do 100 grama nego da uz to sve skupa pošta kroz svoj HP express ima i povlašteni tržišni položaj, tj. da pošta dominira sa svojom infrastrukturom i u području kurirskih službi i naravno u području poštanskih usluga. Naime, HP i HP express sa ovim zakonom dobivaju monopol i u području kurirske d
Gospodine predsjedavajući, gospodin Prtenjača je govorio mnoge stvari s kojima bih se ja složio. Međutim, posve je jasno da ovi, ovi natječaji koji su poništeni ili poslovi koji su poništeni, koji su ovdje navedeni da su uvažene žalbe, u njima korupcije nije bilo. Znate gdje je bilo najviše korupcije? U onima koji nisu ni došli na povjerenstvo. Tu je bilo najviše korupcije. E sad da mi ne bi raspravljali, dakle mi i ne znamo gdje je sva ta korupcija se događa, ja bi vas samo podsjetio na jednu stvar. Za dionicu autoceste Bregana – Zagreb i Zagreb, odnosno Karlovac pa naprijed vi znate kad je potpisan ugovor s Bechtelom. Vrlo dobro znate. Ja ću vam samo za ilustraciju reći. Kooperant Bechtela je radio za jedan, a Bechtel je naplaćivao dva na dionici Bregana – Zagreb. E sad, za ilustraciju ću vam drugu stvar reći. Dionica Dugopolje – Opuzen, je licitirana. Hrvatski konzorcij je bio 5 milijardi, Bechtel je bio 6 milijardi. A vi vrlo dobro znate tko se zalagao da se tu dogovori direktor s Bechtelom. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, u svojoj raspravi osvrnuo bih se na zakon broj 40. prijedlog zakona o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi. Osvrnuo bih se na neke članke zakona koje smatarm da nisu dobro definirani jer izazivaju određene nedoumice. Ili nas predlagetelj upućuje na rješavanje nekih problema i nedostatak nedoumica u naknadnom rješevanju. tako u svom obrazloženju priejdloga zakona navodi da se određuje način osnivanja novih odnosno, ukidanje ili spajanje postojećih jedinica lokalne samouprave. Dok u samom prijedlogu zakona u članku 7. predviđa reglirati u materiju posebnim zakonom. Smatarm da bi i sam postupak osnivanja ukidanja i spajanja jedinica lokalne ili područne regionalne samouprave trebalo regulirati na neki način samom ovom zakonu, da se ne bi događalo da na svakoj sjeednicio Sabora praktički imamo na dnevnom redu i izmjene zakona o područjima općina gradova i županije. jer činjenica je da gotovo svaki prijedlog izmjena zakona o područjma općina županija i gradova u RH je dobio i pouzitivno mišljenje jedinica lokalne samoupraveu kojem u kojima su ta područja bila do tada. Kao i pozitivna mišljenja ministarstva financ ija. I onda se čsesto događa da su takve jedinice bar neke često an teretn i samoj županiji i državi a često nema velikog efekta na samom području novoosnovane jedinice. U članku 35. regulira se raspolaganje predstavničkgo tijela sa nekretninaam i pokretninama, dok istovremeno predlaže se neposredan izbor nositelja izvršne vlasti. I u dosadšnjem zakonu praktički poglavarstvo je raspolagalo imovinom jedinica lokalne samouprave. Zamislimo situaciju ako imamo neposredan izbor nositelja izvršne vlasati, a predstavničko tijelo jeu oporbi. Vrlo jednostavno može doći do opstrukcije. U članku 41. predlaže se da načelnik, gradonačelnik ili župan imenuje pomoćnika znači nakon izbora, koji bi mu treabao biti zamjena. Smatram da ako se ide na neposredan izbor nositelja izvršne vlasti da ta
Pa zahvaljujem vam se na tom pitanju poštovana gđo. saborska zastupnice. Možda između ostalog što je ovaj zakonodavni dom dva puta novelirao određene zakone koji pružaju tu mogućnost. Možda zbog toga što je ustavni sud već evaluirao slične navode i izrekao svoj pravorijek, radit će to i u budućnosti, ali ovo je sasvim sigurno takav model upravljanja krizom to ne možete reći ili molim vas ako ništa drugo da mi date primjer zemalja u svijetu koja tako vrši mikro menadžment gdje dakle parlament vrši mikro menadžment i određuje stručne epidemiološke mjere, pa doista evo mene čudi, ali možda vi imate nekakve spoznaje, pa vas molim da ih podijelite sa mnom. Mislim da je ovo zakonito i ustavno sa ciljem sačuvanja zdravlja i života ljudi. E poštovana gđo. saborska zastupnice, to je ono što sam rekao g. Bulju i sad mi je žao što ga nema da još jednom čuje. Dakle, oni su za testiranje, a Covid potvrde jedan od aspekta i to najslabije upravo testiranje. Prema tome, molio bih da vide protiv čega su jer naglašavajući potrebu testiranja na neki način minoriziraju svoju borbu protiv Covid potvrda. Tako da je to nevjerojatna stvar. A kad je riječ o božičnom ne znam što ste rekli ili ovoj stožerokraciji pa mogli bi uvesti i ministarstvo tuđih poslova jer svi mi tu skupa krademo struci posao, a struka je jedina koja može dati odgovor na borbu protiv ove epidemije. Prema tome, pustimo struku da radi, ustanovili smo jedan model donošenja odluka koji je jako dobar da smo ga se svi pridržavali možda ne danas bili ni tu, a možda bi opet s druge strane. Međutim, ponovit ću ono znanost nam je dala rješenje, iskoristimo ga riješimo ovu priču. Dok ne postignemo procjepljivanje koliko je potrebno nove varijante će se javljati i dolaziti.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja mislim da je kolega Kajin tu neke stvari pobrkao. Oni koji se tjeraju iz stanova to su ljudi koji su uselili u tuđe stanove i to je normalno u svakoj demokratskoj državi da oni moraju napustiti. Nije spomenuo Vukovar gdje iz Srbije dođu, usele u stanove, pa ih nitko ne može istjerat više. A ovih dana učestalo šalju se pozivi, dolaze ljudi iz Drenjanina, iz Sombora, iz Sremske Mitrovice, pozivi za ključeve, dobije ključeve stanova, spuste roletne i vrate se nazad ili ostave nekoga da stanuje tamo. To stanarsko pravo nitko ne gleda u Srbiji tko šta ima. Naš Hrvat ima na moru neku vikendicu vi ne možete dobit stan jer vi imate nekih 28 kvadrata. Prema tome, dajmo da svi budemo jednaki u Republici Hrvatskoj jer mi smo je stvarali i želimo da imamo ista prava.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara predstavlja usklađivanje sa europskim zakonodavstvom pa stoga u potpunosti prati ono što propisuju smjernice Europskog parlamenta i vijeća na tragu je smjernica UNESCO-a. Ustavom RH propisano je da država štiti znanstvena, kulturna i umjetnička dobra kao duhovne narodne vrednote. Zato je dobro da prijedlog zakona, naglašavajući brigu za te vrednote, određuje da kulturna dobra i preventivno zaštićena dobra sukladno ovom zakonu predstavljaju nacionalno blago. Na taj se način osigurava primjena posebnog režima u odnosu na promet kulturnim dobrima. Člankom 3. proširuje se svrha zaštite kulturnih dobara tako da osim nad iznošenjem i uvozom kulturnih dobara uvodi nadzor nad izvozom i unošenjem kulturnih dobara što držimo dobrim. Ovim zakonom nije u cijelosti obuhvaćen problem vezan za zahvate nad nepokretnim kulturnim dobrima. Naime EU ne prihvaća stvaranje skupina koje ne podliježu slobodnom tržištu što je jedna od osnovnih postulata EU. Trenutačno da bi jedan projektant bilo koje struke radio na kulturnom dobru mora imati posebno ovlaštenje što jednostavno nije po pravnoj stečevini EU. Ako je građevinski inženjer ili arhitekt završio fakultet koji RH priznaje i položio stručni ispit upisan je u pripadajuću komoru nema više razloga za izdavanje još jednog ovlaštenja. Republika Hrvatska bi bila jedina članica unutar EU koja ima ovakav uvjet. Ostane li tako bit će sigurno predmetom tužbi čim uđemo u EU. Prijedlogom zakona propisuje se pravo RH da zatraži povrat kulturnih dobara nezakonito odnesenih s njezinog teritorija na područje država članice EU koji su navedeni u članku 70.a ovog zakona. Ministarstvo kulture je nadležno za provođenje koordinaciju svih aktivnosti vezanih uz povrat kulturnih dobara, a ovo pravo RH ostvaruje nakon ulaska u EU. Ali što će biti sa povratom kulturnih dobara nezakon
Pa nisam htjela ovdje govoriti da ne bi bilo da sam ja samo advokatkinja samo za ženska ljudska prava, trebalo bi vidjeti što od svih silnih obećanja u ne promociji koju smo zapustili nego u provedbi onoga i što je obećano oko provedbe i Istambulske konvencije vezano npr. uz osiguravanje skloništa za djecu koji smo čuli početkom godine pa ja znam kakvo je stanje i što se događa. Kao što ste sami rekli kada govorimo naravno da će nam trebati bar 20-ak godina da možemo govoriti o nečem što bi bio rodni proračun pa da vidimo u zdravstvu koje su usluge i koje diskriminacije žena u ovom trenutku u zdravstvu. Vi ste govorili i žene i muškaraca npr. muškarac da prisustvuju eto situacija je covida pa muškarci ne mogu prisustvovati porodu. Njima se to mora omogućiti kao što je nedopustivo u ovom trenutku da žene ne mogu dobiti neke od usluga koje su doista samo specifične i vezane uz njih. Hvala vam kolega ovo je odličan primjer. Upravo je to ono čemu moramo težiti da najranjivije skupine kao što je recimo skupina upravo žena ili liječena od alkoholizma, ovisnosti bilo koje vrste, dakle treba vidjeti imamo li ta sredstva u proračunu ili ih ljudi moraju projektno nabavljati. Zamislite udruge sa invaliditetom ili autonomnu žensku kuću koja svake godine, koja nema sredstva iz proračuna pa nema čak ni iz grada osigurana trajna sredstva svake godine iz početka piše projekte. Pa zar mislite da žene ukoliko ne dobe sredstva ili sredstva vrlo često kasne na natječajima da ćete žene ostaviti i djecu na ulici? Mi moramo urediti neki sustav bez obzira što kolege tu misle i što čine udruge. Pa većina udruga, ovdje smo govorili o volonterstvu, rade one stvari koje bi trebale raditi uljuđenja država, znači brinuti se ne znam za djecu s invaliditetom, podržavati roditelje koji pomažu toj istoj djeci i mi se uvijek sporimo oko toga, samo izgleda da su sporne udruge koje se bave ljudskim pravima.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo, kolega Mihalić ponukali ste me na još jednu repliku, gdje moram reći i vama čestitati da u jednoj maloj općini ste kadri napraviti dva vrtića i bazene i škole itd. To je jedan sjajan primjer dobrog gospodara u Republici Hrvatskoj, a nasuprot tome ja opet ponavljam da grad Zagreb je nasuprot ovoj općini Kneginac da je loš gospodar, gdje četvrt sa 11000 stanovnika nema ni jedan vrtić. Ima škole koje su u raspadnom stanju. U svakoj školi održavaju se nastave sa tri turnusa i mislim da upravo u gradu Zagrebu se nije proveo zakon i nije se prihvatio zakon kada se donio 2001. godine o decentralizaciji školstva. Vrlo brzo se preuzelo u gradu Zagrebu sva prava iz tog zakona, ali obveze su ostavljene negdje nekome drugome i još nikada obveze nisu ispunjene, nisu napravljene i ja još jedanput ponavljam da je vrijeme da grad Zagreb za ozbiljno shvati da četvrt Brezovica u 21. stoljeću treba i dječji vrtić i osnovne škole, da djeca budu jednaka sva u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Ministre, kolegice i kolege. Pa upravo je ovaj saziv Sabora nakon punih 15 godina donio Strategiju nacionalne sigurnosti potom Zakon o sustavu Domovinske sigurnosti a sve da bi naši građani bili što sigurniji a sustav operativniji i učinkovitiji. Zakonom se omogućuje da sve službe ili institucije, ustanove, zaštite i spašavanje jednom u 3 mjeseca moraju sjesti, razgovarati i predvidjeti moguće ugroze. Prije se radilo u biti o sanaciji štete, bez obzira o kojoj kriznoj situaciji se radilo. Osloniti se na civilnu zaštitu smatram da je nemoguće jer preko 90% općina od gradova nema ni C od civilne zaštite, niti su ti ljudi osposobljeni, niti obučeni, a bome niti opremljeni. Prema tome, najjači i ključni sustav u obrani, zaštiti i spašavanje nam je upravo Hrvatska vojska. I stoga smatram da je neprimjereno predlagati da civilna zaštita od koje ponavljam nema ni C zapovijeda vojnim postrojbama. Pa između ostalog pa mnoge države u Europi na različite načine koriste svoje vojne postrojbe. Npr. u Velikoj Britaniji, Francuskoj, Njemačkoj, Belgiji vojnici patroliraju ulicama i nisam nigdje čuo, vidio da se njihovi građani zbog toga bune. Pa evo još jedan primjer, sada bi me zaista zanimalo što bi recimo naši pojedini kolege zastupnici rekli npr. u takvoj praksi da se uvede u Hrvatsku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Koristim ovu priliku nešto više reći o posvojenju, o problemima koje susrećemo u praksi iz razloga što je aktualnim Obiteljskim zakonom neke stvari nisu regulirane na najbolji mogući način. Ako želimo postići efikasniju zaštitu posvojenja djece Obiteljskim se zakonom trebaju jasnije definirati zapreke za posvojenje. U tom smislu mora se onemogućiti posvojenje osobe protiv koje je u tijeku kazneni postupak ili koja je pravomoćno osuđena za kazneno djelo protiv života i tijela, protiv sloboda i prava čovjeka i građanina, protiv spolne slobode i spolnog ćudoređa, te protiv braka, obitelji i mladeži, kao i onoj koja je proglašena krivom za prekršaj zbog nasilja u obitelji, odnosno onoj kojoj je izrečena mjera obiteljskopravne zaštite. Činjenica da je osobi izrečena neka od mjera obiteljskopravne zaštite, bez obzira o kojoj se mjeri radi, bilo da se radi o nadzoru nad izvršavanjem roditeljske skrbi, oduzimanju prava roditelju da živi s djetetom, lišenju roditeljske skrbi i slično, a razlozi za izricanje bilo koje mjere mogu biti i zanemarivanje djetetovih potreba, kad se radi o prehrani, higijeni, odijevanju, medicinskoj pomoći, ukazuje na nemogućnost takve osobe da ostvaruje roditeljsku skrb kvalitetno i sukladno potrebama djeteta. Upitno je kako bi takva osoba koja nije mogla skrbiti o vlastitom djetetu, ili to nije radila na odgovarajući način mogla biti kvalitetan posvojitelj. Počinjenje nasilja u obitelji treba biti prepreka za posvojenje, budući da potencijalni posvojitelj mora pružiti jamstva da posjeduje osobine i kvalitete koje će ga učiniti dobrim roditeljem, što je evidentirani počinitelj obiteljskog nasilja zasigurno ne može. Ako je neka osoba pravomoćno osuđena, odnosno da je protiv neke osobe u tijeku kazneni postupak za određenu vrstu kaznenih djela, ne prejudicirajući njegov ishod, ostavlja sumnju u podobnost te osobe za posvojitelja, te treba biti adaptivna smetn