EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Borić, počeli ste dosta žustro i dosta oštro i zapravo bi možda hrvatska javnost mogla steći dojam da je Pučki pravobranitelj zapravo hrvatski izum jer evo rekli ste da tu čak nema ni demokracije, odnosno trenutno ne postoji razumijevanje demokracije. Ja bih vas podsjetio da je tradicija Pučkog pravobranitelja još iz 19.stoljeća, znači iz 1809. godine u Švedskoj i imao sam čast nazočiti jednom seminaru Europskih pravobranitelja, upravo gore u Švedskoj gdje sam vidio da upravo njegov ured i danas radi gore, ne samo u Švedskoj, nego u Danskoj, Finskoj, koje su zemlje bogate ne samo povijesti i demokracije nego i danas se može za njih reći da su izuzetno razvijenih demokratskih standarda, tako da, evo samo sam htio razjasniti taj, tu vašu opasku, da ne bi bilo nerazumijevanja da je evo Pučki pravobranitelj naš izum. Onda ste se zapitali pa što može pravobranitelj, koja je njegova svrha. I onda ste se sami odgovorili da upozorava, da mijenja, predlaže i da u suradnji sa državnim institucijama čini i stvara jednu demokratsku atmosferu koja će, evo i Hrvatsku učiniti i čini svakim danom sve demokratskijom zemljom. Hvala vam.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ovim zakonskim prijedlogom tj. Dopunama Zakona o financijskoj agenciji za mene stvaraju se zakonske pretpostavke za provedbu jednoga izuzetno vrijednog programe hrvatske Vlade one stop shop. Kojim bi se građanima i poslovnim subjektima olakšalo, ubrzalo, i u komunikaciji sa državnom upravom i lokalnom područnom samoupravom u mnogome uštedjelo izbivanje gubitak vremena i financija a i mnogo nervoze. S jedne strane nepoznavanje složenog ustrojstva državne uprave, i lokalne područje samouprave, a s druge strane veliki broj različitih potvrda suglasnosti rješenja i općenito dokumenata, potrebnih u postupcima za ostvarenje nekih prava i interesa građana i pravnih osoba, stvaraju nezadovoljstvo. A počesto i financijske štete zbog dugotrajnosti i zamornosti postupka. Poboljšanje situacije svakako je u racionalizaciji i pojednostavljenju procedura, otklanjanju dupliranja i primjeni i ozakonjenju primjene modernih tehnologija, npr. upotrijebe elektroničkog potpisa i slično. I to u svim segmentima uprave. Da bi građani i pravne osobe što prije osjetili efekte ovog nastojanja, u ovom projektu koji se propisuje i dodjeljuje Financijskoj agenciji one stop shope programom, Financijskoj agenciji se daje uloga interfacea, sučelja između stranki, to znači između građana i poduzetnika i državne uprave, jednog složenog sustava koji je mnogima od tih stranaka i nepoznat. Odabir FINA-e za ovu ulogu ja mislim da je puni pogodak, jer sa polustoljetnom tradicijom u sličnim poslovima, kvalitetnim i brojnim kadrovskim potencijalima, oko 5 tisuća zaposlenih, razgranatom infrastrukturom oko 180 poslovnica diljem Hrvatske i s razvijenom informatičko-komunikacijskom mrežom mislim da je FINA najpotentniji partner državi za što bržu uspostavu i primjenu ovog složenog programa koji će startati projektom servisiranja potreba za osnivanje društava s ograničenom odgovornošću. Ali cjelokupni projekt predviđa puno više funkcija koje bi se na ovaj način za građa
Gospodine Culej, Juhas Šandor je prošle godine govorio barem jedno tri puta o stradanjima u Laslovu i stradanjima u Korođu. U Laslovu nije ostala cigla na cigli. Još uvijek traže 11 svojih mrtvih. Zapisan pročitajte. Ista je situacija u Korođu, ista je situacija u Korođu i ne samo u Korođu nego i u drugim selima. I svi pričamo o Vukovaru, svaka čast Vukovaru ali ja tvrdim da je Laslovo više stradalo nego Vukovar. A tko ne vjeruje nek dođe pogledati kako izgleda Laslovo. Tamo ni jedna kuća nije ostala. A što se tiče Nijemaca prošle godine 15 minuta sam pričao o stradanjima Nijemaca, o golgoti koju su oni prošli 45.godine, o 500 tisuća Nijemaca sa područja cijele Jugoslavije koji su završili u Gakovu, u Valpovu, s druge strane u Bačkoj, koji su radili na njivama … do besvijesti. I kada sam rekao da nije svaki Nijemac bio fašista, da nije svaki Srbin bio četnik i da nije svaki Hrvat ustaša onda me je jedan kolega pogledao. Ali priča je završena o tome idemo se okrenuti budućnosti i manimo se tih priča jer autobus ide, autobus ne čeka. Kolega Hajduković, u pravu ste, a 167 preporuka je bilo, od tih 167, 162 su prihvaćene. Znači u tih 162 preporuke dato je ono što bi trebalo i na koji način znači svijet nas gleda, svijet nas posmatra. I to je za mene kažem jedna realna slika, jer svatko misli o sebi da je najljepši, da je najpametniji međutim izgleda da ponekad treba i saslušati i druge. Ja se nadam da ćemo mi i da će kolege pučka pravobraniteljica analizirati, posmatrati i ugraditi to sve u svoj izvještaj za slijedeću godinu. A što je sigurno da će tu biti možda još i drastičnijih primjedbi. Primjedbi će biti, a mi smo prošle godine nas nekoliko, ustvari klub Nacionalnih manjina donio jednu deklaraciju pa smo dočekani na nož kada smo govorili o etnocentrizmu itd. Međutim, ispostavilo se da sve ono što smo mi prošle godine 15.svibnja napisali da se pred kraj godine i u ovim početnim mjesecima ove godine jel tako ostvaruje. A to sve još nije uključeno u izvještaj. Znači i
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. državni tajniče, kolegice i kolege. Evo mi koji smo ostali na ovoj raspravi, nakon cjelodnevnog rešetanja i jednih i drugih zakona dakle koje smo malo prije raspravili mislim ipak da će ostati malo više ljudi na ovoj posljednjoj točki, ali evo tako je kako je. Klub <PARTY>-a će definitivno podržati u prvom čitanju ovaj prijedlog zakona. Dakle, ovo što je rekao i državni tajnik dakle to je jedan zakon koji regulira kreditiranje dvostrukim osiguravanjem obveznica dakle bankama i financijskim institucijama kako bi došle do svježeg kvalitetnog kapitala i nastavili svoje aktivnosti na financijskom tržištu država gdje djeluju. To je jedan novum kod nas i potreba je bila za reguliranjem apsolutno ovih aktivnosti. Dakle, ova Direktiva je od 2019. 2162 koja ima za cilj stvaranje učinkovitog okvira za pokrivene obveznice na razini Europske unije i harmonizaciju trenutačno fragmentiranog tržišta pokrivenih obveznica što bi trebalo pridonijeti razvoju pokrivenih obveznica u cijeloj Europskoj uniji. Posebno u državama članicama u kojima trenutačno ne postoji tržište pokrivenih daljnjem iskorištavanju kapaciteta kreditnih institucija za pružanje potpore realnom gospodarstvu kao i tome da kreditne institucije raspolažu većim brojem sigurnih i djelotvornih instrumenata financiranja. Dakle, pokrivene obveznice su dužnički instrumenti koje izdaju kreditne institucije i koji su osiguranim odvojenim skupom imovine odnosno skupom za pokriće na koje ulagatelji u pokrivene obveznice imaju izravno pravo kao povlašteni vjerovnici. Ulagatelj u pokrivene obveznice istodobno imaju pravo na tražbinu od kreditne institucije koja je izdavatelj pokrivenih obveznica kao vjerovnici u redovnom postupku. Takva dvostruka tražbina koja se odnosi na skup za pokriće i na izdavatelja naziva se mehanizam dvostruke zaštite. Pokrivene obveznice su važan i djelotvoran izvor financiranja za kreditne institucije koje kreditnim institucijama omogućava odobravanje ne samo većih
Hvala. Da, kolegice vidjela sam taj klipić, genetičari nisu doktori medicine, a ponajmanje su epidemiolozi. Drugo mi se sviđalo na svemu tome što se čak i njegovi kolege iz Ruđera gdje radi kao pravi znanstvenici su se ogradili od takvih izjava, oni ljudi koji znaju o čemu govore, znaju daje to tako. A možda onako za šalu više, jedan me to me baš posjetilo na jedan slajd koji se vrti po društvenim isto mrežama kad smo već kod njih. Hitna i voze pacijenta i pita pacijent jel me vozite u klinički centar, a hitnjaci odgovaraju, ne gospodine vama su sada potrebni vrhunski stručnjaci nosimo vas u Facebook komentare. Evo toliko što mi mislimo o tome. Svi bi mi kolegice voljeli da je procijepljenost 85%, ja bi onda sa sigurnošću ovdje skinula tu masku za ovom govornicom. Međutim vi ste pobrojali neke aktere koji su u svemu tome sudjelovali, možda smo zaboravili i nas koji imaju, mi imamo pravo javne riječi. Puno nevolja je izazvali su raznorazni prosvjedi, raznorazni facebook stručnjaci, raznorazni ljudi koji su si uzeli za pravo da umjesto struke tumače pojedine odluke, pojedine zakone, pojedina pravila, a i pojedine modele ponašanja. Mislim da i tu treba tražiti dio krivice.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pozdravljam predsjednika hrvatske Vlade, ministre i ministrice. Moje pitanje upućujem gospodinu Željku Jovanoviću, ministru vezano za problem obrazovanja u gradu Vukovaru. U gradu Vukovaru naime postoje dvije škole, jedna Osnovna škola Nikole Andrića i Srednja škola Nikole Tesle koje još uvijek nisu obnovljene nakon Domovinskog rata. Poštovani gospodine ministre, vidjeli smo prije nekoliko dana i nekoliko puta putem medija i televizije stanje u tehničkoj školi u gradu Vukovaru, neprimjereni uvjeti i obrazovanje djece koje suviše dugo traje u takvim uvjetima. Vukovarsko-srijemska županija je ponudila zbog obnove škole, prostor za obrazovanje koji je neadekvatan. Roditelji su se organizirali i sa pravom su zabrinuti za zdravlje svoje djece te su jednoglasno na svom sastanku Vijeća roditelja odlučili da djeci ne dozvole daljnji nastavak škole u takvim uvjetima. Moje pitanje je, hoćete li i na koji način omogućiti normalizaciju školovanja djece? Kako možete pomoći da se njihovo obrazovanje odvija u jednim kvalitetnim uvjetima i da u tijeku programa ove školske godine završe školsku godinu na vrijeme? Hvala vam. Zahvaljujem ministre na odgovoru i na uloženom trudu kako vama, tako i potpredsjedniku Vlade Branku Grčiću jer da nije bilo napora Ministarstvo regionalnog razvoja vjerojatno bi još uvijek bili raspisivani natječaji i tko zna kada bi bila završena obnova škole. Hvala.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, da slažem se s vama da treba razmišljati o tome i o otpisu. Za sada kao što smo dobili na uvid ove mjere koje moram reći pozdravljam kao takve, da nadamo se da to neće biti kraj cijele priče nego da je to prvi korak. I mi smo danas i na Odboru za turizam i na Odboru za financije razgovarali o tome i dobili smo uvjeravanje da će se pratiti rezultati tih mjera i shodno tome da će i Ministarstvo financija i Ministarstvo turizma poduzeti daljnje korake. Ako bude potrebno ja sam uvjeren da će i Vlada RH imati razumijevanja prema malim iznajmljivačima, prema ugostiteljima i prema svima onim potrebitima koji su se našli u teškim situacijama da će, da će krenuti za mjerama otpisa potraživanja.
Pa poštovani saborski zastupniče u vašoj diskusiji rekli ste da demografska i socijalna slika područja od posebne državne skrbi nije dala rezultate i da i dalje zaostaje. Pa se pitam ja očito je da ne možemo više tako davati ova davanja koja su bila od države i očito da nisu dali rezultate. A pitanje je da li sva područja 325 jedinice lokalne samouprave zaslužuje sve ono što je do sada dobivalo. A demografska slika cijele Hrvatske je takva kakva jeste. Dolazim iz grada gdje na sreću imamo 7 stanovnika više nego što smo imali po zadnjem popisu stanovnika. Tako da demografska slika svih područja RH je slična i ne može to biti razlog zašto ste vi naveli da demografsko i socijalno zaostajanje ovih područja.
Evo zahvaljujem na konkretnom i konstruktivnom pitanju. Dakle, ista pravila u potpunosti identična od samog starta kreće se u cjelovitu obnovu, sredstva potrebna za financiranje cjelovite obnove moraju osigurati vlasnici ili osnivači. Ne bude li fiskalnog kapaciteta na razini Sisačko-moslavačke županije da to napravi svojim izvornim prihodima, uskočit će država i svi ti objekti će biti sanirani bez bilokakvog prioriteta da li se bolnica nalazi u Krapinsko-zagorskoj županiji, Zagrebačkoj županiji, Sisačko-moslavačkoj, Karlovačkoj ili na prostoru grada Zagreba. Dakle, u ovom se trenutku užurbano radi na prilagođavanju javnog poziva i za područje Sisačko-moslavačke i za područje Karlovačke županije. Nema nikakvog razloga da eskiviramo bilo što ili stvaramo druge kriterije kojima ćemo cjelovitom obnovom obnavljati škole, kulturna dobra ili zdravstvene institucije u bilokojih od ovih 5 jedinica lokalne odnosno područne samouprave.
Poštovani saborski zastupniče. Istakli ste vrlo važan podatak, a to je velik broj ugovorenih projekata, znači više od 22.000 projekata koje je ugovoreno na području Slavonije, Baranje i Srijema i govore sami za sebe. Ono što sam istaknula da možemo govoriti o tome koliko su mali usitnjeni projekti mogli doprinijeti nekakav jači razvoj u jednom kratkom razdoblju, a mi ovdje govorimo o ugovaranju od samo 4 godine, jel od 2016.g. zapravo je započela provedba i realizacija perspektive višegodišnjeg financijskog okvira 2014.-2020. U to vrijeme smo uspjeli napraviti jedan važan iskorak, a to je i velike strateške projekte isprogramirati tako da za novu perspektivu idemo puno spremniji sa još većim i kvalitetnijom podrškom Vlade RH što je dokazano u Našicama prošle godine u listopadu da se realiziraju i veliki projekti. Hvala. Hvala poštovani zastupniče. Kada govorimo koji su to projekti ugovoreni kroz europske strukturne investicijske fondove moramo znati i pravila koja vrijede za njih, a to je da se ugovaraju putem javnih poziva ili natječaja temeljem jasno određenih pravila dodjele i kriterija. Svi ti projekti moraju te kriterije zadovoljavati da bi bili ugovoreni, a u konačnici da bi bila sredstva isplaćena bilo kome od korisnika ona se moraju potrošiti ili utrošiti strogo namjenski za one aktivnosti i projekt koji ste naveli. Taj put traje često i dvije do tri godine, ugovaranje projekta započelo je u 2016.g. većeg dijela i mi tek sada isplaćujemo korisnicima sredstva za one aktivnosti koje su proveli u proteklih dvije do tri godine.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Budući da je izlaganje u ime Kluba <PARTY>-a zastupnik Kajin umnogome obojio i politički pozivajući se na predizbornu kampanju onda sam dužan u ime ove većine kojoj je hrvatski birač dao mandat za iduće mandatno razdbolje odgovoriti da ni u čemu ne prihvačam ovo vaše obrazloženje da obećanje nije ispunjeno. Mi prije svega nismo dali obećanja nego smo dali jamstvo. Dali smo jamstvo da ćemo smanjiti stopu PDV-a i to upravo činimo. Dakle danas počinjemo raspravu, a na prvoj sjednici svoje, na prvoj sjednici nove Vlade je ta odluka donesena. Prema tome budući da ne donosi Vlada odluku nego Sabor nemojmo ovdje radi onih koji to možda ne znaju izbjegavati punu istinu pred hrvatskom javnošću. Ovaj Zakon ide u saborsku proceduru. Mi predlažemo zbog svih onih razloga da stupi na snagu 1. siječnja 2005., da budemo i ozbiljni i odgovorni, o tome ste na koncu konca i vi govorili u svom izlaganju. Prema tome ni po čemu ovo nije iznevjerenje svog jamstva ili obećanja. U suprotnome, sasvim suprotno. Ovo je upravo počtak ispunjenja tog obećanja. Saborska rasprava na ovoj drugoj, trećoj sjednici Sabora o smanjenju stope PDV-a je ispunjenje tog jamstva. I zato pustimo mi politička prepucavanja. Razlika između ove vlasti, kad baš hočete, i one bivše je u tome što ćemo mi ispuniti svoja jamstva, a dio one vlasti ste bili i vi jedno vrijeme pa ste onda izašli pa nitko nije znao gdje ste. Prema tome to je, to je toliko. Nisam mislio govoriti politički, ali budući da u ime predlagatelja imam pravo i dužnost zaštiti istinu i ono o čemu se danas radi ovdje, smatrao sam potrebnim to reći. Spomenuli ste dug i ovo o čemu danas, ovih dana razgovaramo i treba razgovarati, i ponavljam još jedanput to nije nikakav alibi, ali što bismo mi trebali učiniti? Reći ovih milijardu i 600 koje su, koji su probijeni u pogledu autocesta ili i o drugim temama koje ćemo sutra razgovarati na ovom sastanku, trebali bismo šutjeti o tome? Ja sam uvjeren da o nekim stvarima čak
Poštovani potpredsjedniče <PARTY>, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Danas u saboru raspravljamo o prijedlogu za pokretanje i pitanje povjerenja ministru zdravstva koje je podnijelo 41 zastupnik zbog moralne i političke odgovornosti temeljem postupaka i propusta koje je ministar učinio u okviru svog djelokruga i nadležnosti. Razlozi za pokretanje povjerenja ministru jasni su ko dan. Mjesecima se već suočavamo sa problemima u zdravstvu, brojnim aferama, nagomilani dugovi u zdravstvu toliko su si uzeli maha da se nama u jeku pandemije i borbom sa tim nesretnim virusom s kojim se borimo već godinu dana dogodi obustava i isporuka lijekova. Građani oboljeli od malignih bolesti nisu mogli dobiti adekvatnu zdravstvenu skrb. Prema podacima, prema podacima 40 veledrogerija, članica udruženja trgovine na veliko, farmaceutskim proizvodima, proizvodima i ortopedskim pomagalima HGK ukupni dug bolničkog i ljekarničkog sustava 31. siječnja ove godine prešao je 5,2 milijarde kuna. Međutim, prema najnovijim podacima dug je dosegnuo ogromnih 6,5. S novim uplatama taj dug je nešto smanjen na oko 3,5 milijardi i kupljeno je vrijeme do kraja godine. A što nakon toga? Veledrogerije su upozoravale da se ponovno mogu očekivati poremećaji u sustavu opskrbe lijekovima ako ne bude hitnih reakcija od strane resornih ministarstava. Moram podsjetiti da je ministar Beroš prije imenovanja na tu funkciju od siječnja 2018. bio pomoćnik bivšeg ministra zdravstva i da ministar Beroš unatoč tome što je bio dio upravljačkog sustava zdravstva nije uspio riješiti niti smanjiti dug u zdravstvu, a posebno prema veledrogerijama. Nije izrađen plan kojim će se odrediti dinamika sukcesivnog vraćanja dospjeloga duga. Dugo najavljivanja reforma zdravstva nije uopće pokrenuta, a kad se pojavila pandemija dobrim je došao izgovor da nisu stigli reorganizirati zdravstveni sustav jer eto zadesilo nas. I što onda danas imamo? Onkološki i dijalizirani bolesnici su ugroženi, te su pojedini pacijenti bili
Hvala lijepo. Poštovani g. ministre, uvažene kolegice i kolege. Odlukom ustavnog suda od 10. ožujka 2020. ukinut je čl. 6. stavak 2 točka 2. alineja 7 zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HKO-u. Iza ovog suhoparnog uvoda, krije se zapravo stavka koju je potrebno deklasirati u HKO-u preddiplomske stručne i specijalističke diplomske studije. Međutim podsjetio bih odmah na mišljenje iskazano u izdvojenom mišljenju petero sudaca. Da je ta odluka bila duboko pogrešna. Prije svega, ne može se tvrditi da sveučilišni studiji direktno omogućuju aktivni znanstveni rad ne a apriori dok se na stručnim studijima stječu isključivo tehnička znanja. Drugačije rečeno, nije prihvatljivo a priori negirati stručnim studijima sposobnost pružanja ili izgradnje visoko specijaliziranih znanja. Jer niti je točno da sveučilišni studiji osposobljavaju studente samo za obavljanje posla u znanosti, umjetnosti i visokom obrazovanju odnosno za razvoj i primjenu znanstvenih i umjetničkih dostignuća niti je ispravno tvrditi da stručni studiji osposobljavaju studente samo za neposredno uključivanje u radni proces. S druge strane, postavljanje sveučilišnih i stručnih studija na istu razinu kvalifikacijskog okvira ne ugrožava sadržajno razlikovanje ovih studija. Takvo je shvaćanje uglavnom nametnuto iz nekih uskih sveučilišnih krugova i sasvim partikularnih interesa. Prijedlog zakona koji je pred nama imao je zato tešku zadaću. Formalno pozicionirati stručne studije u HKO na pravičan i koherentan način u uskom prostoru koji ostavlja odluka Ustavnog suda. jer stručni i sveučilišni studiji su nedvojbeno različite vrste studija, razlikuju se u sadržaju i ishodima učenja ali su jednako vrijedni s obzirom da nema razlike u obujmu, posebno jednak je broj ECTS bodova koji nose. Prijedlog zakona navodi dvije nove razine kvalifikacija, dodavanjem kratica SV i ST ali jasno navodi jednakovrijednost sveučilišnih i stručnih studija. Time se oni ne samo tretiraju na adekvatan način nego se i prvo, čini jasna razl
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, ja vas molim situacija je ozbiljna u ime Kluba <PARTY>-a stanku od 10 minuta na ovu temu. Naime, ja sam mislio do zadnjeg trenutka da će Vlada pokazat razumijevanje, međutim ne. Evo ja sam šokiran i u nevjerici, to je udar, ne ovo što je danas izašlo u medijima, to je udar. Slijedeće godine tolika natjecanja, tolika svjetska prvenstva, predizborna kampanja, svjetsko prvenstvo u rukometu, košarci, vaterpolu, atletika ponovo Davis cup, međutim kvalifikacije nogomet, da li je nekom stalo, <PARTY>-u očito nije nama jeste i mi to je očito podmetanje Vlade i udar na predsjednicu. Šta će ona radit slijedeće godine, obišla sve županije, šatora više nema, psa hrane drugi, Putinu i Trumpu se već popela na vrh glave i šta će ona radit. Smisao njenog postojanja i funkcije će totalno izgubit smisao, glavni frend i donator znamo da iz objektivnih razloga nije u državi i jednostavno mi se moramo konzultirat jer ovo je preozbiljno da bi se prepustilo slučaju. Molim vas stanku. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kada raspravljamo o problemima, svim problemima ovisnosti ne možemo a da se ne zapitamo što smo sve do sada učinili po pitanju suzbijanja zlouporabe opojnih droga i da li je to što smo učinili dovoljno da spriječimo širenje ove nemile pošasti suvremenog društva? Odgovor na to pitanje nam sigurno daje ovo izvješće koje je pred nama. Ako pobrojimo sve što je učinjeno onda možemo zaključiti da je učinjeno puno. Donijeli smo Zakon o suzbijanju zlouporabe opojnih droga, donijeli smo Nacionalnu strategiju, Vlada je donijela akcijski program, propisane su mjere za suzbijanje zlouporabe opojnih droga, formirana su povjerenstva za suzbijanje zlouporabe opojnih droga, formiran je ured, zatim i stručni savjet tog ureda, podijeljeni su zadaci i propisane nadležnosti. Znači učinjeno je puno, ali isto tako na temelju ovog izvješća možemo na žalost zaključiti da u konačnici ne dobivamo onaj rezultat kakav bi mogli očekivati s obzirom na sve do sada učinjeno jer kao što se i u izvješću konstatira zlouporaba opojnih droga posebice među mladima povećava se svugdje u svijetu i u Europi tako da Hrvatska nije izoliran slučaj te se dalje konstatira da je Hrvatska među europskim zemljama sa srednjom raširenosti zlouporabe opojnih droga, ali na žalost sa još uvijek uzlaznim trendom. Ne treba nam biti utjeha što po ovom pitanju slijedimo trendove razvijenih zemalja Europe i svijeta, bilo bi mislim svima puno draže i bolje za Hrvatsku i njene građane da se možemo pohvaliti da smo rame uz rame sa razvijenim zemljama Europe po nekim drugim pitanjima kao što je npr. razvijenost gospodarstva ili standard građana. Činjenica je da se u Republici Hrvatskoj puno subjekata bavi problemom ovisnosti i suzbijanja zlouporabe opojnih droga od vladinih institucija do nevladinih udruga, osnivaju se civilne udruge građana, roditelja, pokušava se osigurati novac i u državnom proračunu i u lokalnim proračunima, a rezultat nije onakav k