EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala. Zahvaljujem. Da li je bilo ikakvih političkih pritisaka na rad DORH-a u slučaju Puljašić budući da od predaje snimke tijekom travnja i svibnja 2020. g. je prošlo više od 10 mjeseci. Pitanje je da li bi se išta poduzelo da snimka nije izašla u medijima. Znamo da Puljašić više nije saborski zastupnik, Gradska organizacija <PARTY>-a u Požegi je raspuštena, no još uvijek je on gradonačelnik kao i njegov zamjenik gradonačelnika. Oni ovih dana obavljaju javne dužnosti, zamjenik polaže vijence, a niti jedan se nisu oglasili u medijima oko slučaja snimke. Nije li sumnjivo da su određene radnje počele se poduzimati tek nakon objava snimaka? Šef Županijske organizacije <PARTY>-a Željko Glavić je unatoč saznanjima o snimci dozvolio da takav čovjek bude na listi kandidata za <PARTY>, a premijer Plenković je također, blagonaklono gledao na sva djela Puljašića unatoč svim upozorenjima sa terena.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Čuli smo prije podatak ministra da 50% jedinica lokalne samouprave ne može od svojih izvornih prihoda financirati svoje osnovne funkcije, i tu je problem. Tu je problem sa veličinom odnosno brojem općina i gradova i županija. Taj problem je izražen ne samo u fiskalnoj mogućnosti jedinica lokalne samouprave nego je izražen i u kadrovskom pogledu, znači na mogućnosti organiziranja poslova i inim drugim problemima s kojima se te jedinice lokalne samouprave susreću i nažalost ili na njihovu sreću zavise od centralne vlasti odnosno od pomoći središnje vlasti kako bi mogle funkcionirati i od raznih drugih ako se snađu dotacija odnosno pojedinim prilikama i prodaje nekretnina u svom vlasništvu. Normalno, to su jednokratni prihodi, nakon toga ih nema. I tu je osnovni problem. Osnovni problem je u teritorijalnom ustroju Republike Hrvatske, tu se valjda svi slažemo i stručna i politička javnost da nešto treba učiniti. Evo i danas smo u Saboru i sa strane pozicije i opozicije čuli da ćemo tu nešto trebati napraviti. Vjerojatno nećemo morati izmišljati toplu vodu što bi trebalo napraviti jer Europa i svijet oko nas su to napravili a napravili su na način da su odredili kriterije kako u pogledu razine organiziranosti, razine odgovornosti, razine mogućnosti obavljanja pojedinih poslova. Postoje razne znači klasifikacije jedinica lokalne samouprave. Evo, imam priliku vidjeti od susjedne Italije pa drugih zemalja kako su to uredile. Svaka općina, svaki grad, svaka znači županija ali prvenstveno općine i gradovi nisu u istoj razini odgovornosti odnosno organiziranosti u mogućnosti obavljanja poslova. Ne može jedna jedinica lokalne samouprave sa nekoliko stotina stanovnika biti u situaciji da obavlja iste upravne poslove kao što to obavlja grad. Da li je to veliki grad, mali grad. Prema tome, tu je prostor gdje će to trebati napraviti i to je osnovni problem u funkcioniranju jedinica lokalne samouprave. Odred
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicom. U ime Kluba Samostalne demokratske srpske stranke imate podršku u donošenju ovog zakona. Mislimo da je to vrlo veliki i ozbiljan zahvat, ozbiljan posao, da je došlo vrijeme da se na neki način stari koncepti dorade i mislimo da imate tu jednu prilično neležernu situaciju da morate pri tome pomiriti različite interese koji su ovog trenutka aktualni. No dobro, mi za nas je zaštita na radu zajedno sa Zakonom o radu dakle, osnovnim principima uređenja radnog odnosa nešto što je najvažnija stvar u domeni radnih odnosa. Oni koji su imali sreću ili koji su radili u proizvodnji direktno posebno u nekakvim oblastima koje su vrlo rizične proizvodnje, vrlo dobro znaju šta znači dobro uređen radni odnos i isto tako dobro uređena zaštita na radu. To su osnovne stvari koje čine uz naravno uz plaću zadovoljnog radnika i onda od njega možemo očekivati da stvara i neke nove vrijednosti. Nažalost danas imamo situaciju da taj radni odnos nije zaštićeno po nekakvim našim viđenjima, našim standardima viđenja zaštite kako bi trebalo jer ukoliko imamo situaciju da netko kao što je to kod nas u Baranji gotovo čest slučaj da netko može kroz povremene i privremene radove, radove na određeno vrijeme raditi 20 godina kod vrlo jakog i uglednog poslodavca sa perspektivom da tako i dočeka penziju onda ne vidimo i ne mislimo da je to visoki standard zaštite radnog odnosa, to je milostinja koju ti ljudi dobijaju kroz nekakve ugovore na određeno vrijeme i priliku da nešto malo socijale i zarade. Dakle, tako se, to nije koncept zaštite radnog odnosa kako ga mi vidimo i dobro je da će biti vrlo skoro i rasprava o Zakonu o radu kao esencijalnom zakonu koji uređuje taj problem jer će tad se vidjeti kako društvo ukupno razmišlja o toj problematici i kakav odnos prema tome imaju pojedine političke stranke odnosno pojedine političke opcije. Najbrojniji adresati ovoga zakona su u svakom slučaju zaposlenici i njihovi po
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora. Časni ministre, ja bi vas pitao, vezano za što ste spomenuli za dugove zdravstva saborskog Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku, smo diskutirali vezano za to. Naime, rebalansom proračunu je u zakonu i izvršenje državnog proračuna, gdje je spomenuta u sklopu rebalansa da će se osigurati oko 300 milijuna kn, za podmirivanje dugova. Pitao sam za zakonsku osnovu, za lokalne bolnice, za županijske bolnice, obzirom da nema zakonske osnove za podmirivanje ikakvih dugova. A pitao bih vas za mehanizam nastavka dugova, od kojih podmirujete od 240 milijuna kn. Koliko je meni poznato, to nije ukupni dug. Pa bi pitao i koliki je ukupni dug državnih bolnica, koje jesu u državnom proračunu. I da li je izvršena proračunska kontrola, odnosno, proračunski nadzor, nad bolnicama, koji su u državnom proračunu, a generiraju dugove, pa pitam za njihov mehanizam, nastanak tih dugova. Hvala.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici, gospodine državni tajniče. Evo na početku ove rasprave o prihvaćanju konvencije kada je nastupio gospodin Droić, mislio sam da će se ipak današnja rasprava pretvoriti u polemiku, politiziranje, njegov govor je takav bio. No, međutim, kasnije svi govornici su shvatili ozbiljnost problema koji imamo u Republici Hrvatskoj, problem ja bih prije rekao posljedica pušenja, a samim time znači i pušenja, uživanja duhanskog dima. Naime kada se u populaciji 27% stanovništva razboli, a čuli smo da je pušenje bolest, govorimo o velikoj epidemiji. Znači mi imamo 27% populacije koja je ili ovisnik ili je bolesna, a posljedice duhana dolaze na naplatu ono što je rekao gospodin Hebrang, daleko kasnije. Jer moramo znati da konzumacija duhana i duhanskih proizvoda je kumulativni proces u organizmu i posljedice nakon uživanja duhanskog dima ne nastaju odmah nego nakon desetak godina. I ja ću ovdje iz nekoliko aspekata pokušati reći, prvo i kao zastupnik ovog Visokog doma, kao liječnik kirurg, a kao predsjednik lige za rak i nepušač, znači jednostavnije mi je govoriti u tom svojstvu. I u ovoj konvenciji tko je zaista pročitao, vidi da je obuhvaćeno cjelokupno područje nadzora nad duhanskim proizvodima, ali na većini mjesta ili u većini članaka dvije stvari se uvijek ponavljaju, to je rizik, posljedice pušenja i osviještenost ili senzibilitet javnosti. I danas u današnjoj raspravi vrlo dobro neki su govornici rekli da bi trebali raditi kod pušenja na prevenciji, a prevencija kod pušenja znači upoznavanje javnosti sa rizicima i posljedicama uživanja duhanskog dima. Ja ću radi ilustracije reći samo jedan podatak, nekada se dobro vratiti u povijest, pa ću reći da je jedan američki stručnjak 1912. godine pišući monografiju o zdravlju napisao nešto i o raku pluća i bronha i na kraju toga je napisao da se ispričava svima onima zbog malo podataka jer ne nalazi puno oboljelih od te bolesti. A gdje smo mi danas u Republici Hrvatsk
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegica Ingrid Antičević je rekla sljedeće: nezaposlenost se primiče magičnoj granici od 20%. To je naprosto netočno. Točno je sljedeće da se ta granica odmiče i to polako ali sigurno od te, od magične granice od 20%, a vas ću podsjetiti da je nezaposlenost 2000. godine bila 21,1, 2001. 22%, 2002. 22,3%. A ona je danas 17,9%, drugim riječima trend opadanja nezaposlenosti je evidentan je od 2004. godine naovamo. Apsolutno niste u pravu, u krivu ste i čak ste bili u situaciji da ste se približili magičnoj granici od 400 tisuća nezaposlenih a mislim da je to bilo u 6. mjesecu, u 5. mjesecu 2002. godine.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani premijeru, kolegice i kolege. Uslijed svega ovoga što smo čuli i ovih dana čemu smo izloženi, postavlja se pitanje o čemu bi trebalo govoriti danas. Da li o Konvenciji i njenom sadržaju ili govoriti o političko-psihološkim učincima Konvencija koja bi trebala tek biti izglasana, koja bi trebala biti ratificirana. Ne vjerujem da postoji jedan razuman čovjek, ne vjerujem da postoji jedna odrasla osoba koja ima kvocijent inteligencije iznad 50, koja bi bila ili koja bi se izjasnila da podržava nasilje. Dakle, govorimo o nenasilju, o nasilju nad ženama. Pa zar je moguće da o tome pričamo i da uvjeravamo jedni druge da smo protiv tog nasilja. Zar je moguće da uvjeravamo jedni druge da smo protiv nasilja u obitelji. Čitavi svoj profesionalni život sam proveo slušajući i bio sam svjedokom stravičnih nasilnih metoda među ljudima između muškaraca i žena, između žena i muškaraca, nasilnim metodama kojima su uništena djetinjstva i nema nikakve dvojbe da smo svi protiv toga. Međutim, nasilje kako je ovdje postavljeno budi sumnje u pravu namjeru. RH ima preko 17 što domaćih, što međunarodnih zakona i ugovora kojima se nasilje želi spriječiti. Zašto mi to ne provodimo, to je pravo pitanje. Budući da mi je ostalo malo vremena, prijeći ću na drugi detalj. Na nasilje u komunikaciji. Danas smo ovdje čuli nezapamćeno nasilje. Nasilje koje se svrstalo pod križ. Križari ne podnose slobodu. Što je to, gospodo? Mi ćemo govoriti o nasilju. Križ je simbol patnje i žrtve za drugog. Ovo je najbesramniji do sada napad na kršćanstvo. Najbesramniji napad na kršćanstvo. Dakle, ljudi koji nose križ ne podnose slobodu. To je prestrašno. I mi ćemo ratificirati konvencije koje će sprečavati nasilje. Kad sam govorio o nasilju ovdje, prije nekoliko mjeseci nismo se obazirali na to. Kako se postaje nasilnik, to je pravo pitanje. Međutim, što se dogodilo sa ovom Konvencijom? Dogodilo se da nikada se nije ni jedna tema toliko eksploatirala u formiranju nas
Zahvaljujem. Poštovana potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Dakle, ovim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu uređuje se proizvodnje, stavljanje na tržište i uvoz šumskog reprodukcijskog materijala, proizvodnja i uvoz božićnih drvaca, uvjeti koje moraju zadovoljiti dobavljači šumskog reprodukcijskog materijala i dobavljači božićnih drvaca u postupku upisa u upisnike, uspostava i korištenje rezervi sjemenskog materijala, genetska i sjemenska banka svojti šumskog drveća i slično. Izmjene i dopune ovog zakona prvenstveno se odnose na uvoz šumskog reprodukcijskog materijala, odnosno činjenicu da se po pristupanju EU Republika Hrvatska postaje dijelom jedinstvenog tržišta pa više nema kao što je ministar rekao uvoza iz država članica Europske unije već se uvodi jedan novi termin a to je premještanje. Druge izmjene se odnose na priznavanje jednako valjanosti šumskog reprodukcijskog materijala koju po pristupanju određuje Vijeće europske unije. A iznimno europska komisija može ovlastiti države članice da donose odluke o jednako valjanosti pojedinih svojti šumskog reprodukcijskog materijala iz određenih država. I zapravo vezano na tematiku ovoga Prijedloga zakona, želim istaknuti da upravo ovih dana u Republici Hrvatskoj konkretno u Hrvatskom šumarskom institutu u Jastrebarskom se dogodila jedna vrlo važna stvar, otvorena je sjemenska štedionica. A zapravo svrha sjemenske štedionice je očuvanje genofonda važnih šumskih vrsta kao i sprječavanje pomanjkanja sjemena namijenjenog za uzgoj sadnica potrebnog za održivo gospodarenje šumama. Rezerve sjemena se koriste za proizvodnju sadnog materijala, namijenjenog za biološku obnovu šuma. Sam projekt je iznimno važan za šumarstvo i poljoprivredu Republike Hrvatske u skladu sa smjernicama Europske unije koja reguliraju ovu problematiku. Podsjetiti ću samo da hrast lužnjak kao najvrjednija vrsta drveća u našim šumama nažalost obilno rađa tek svake 5 do 7
Dakle, pa kod ovog selektivnog što je ministar govorio. Dakle, model C … nije selektivan. Dakle, na taj model C su se mogla javiti sva poduzeća u Hrvatskoj u teškoćama. Mogla su se javiti po striktnim, definiranim i jasnim pravilima kako Agencija za tržišno natjecanje i pravna regulativa tržišnog natjecanja to nalaže. Dakle, sva poduzeća dala su svoje programe restrukturiranja koje je ocjenjivalo nadležno ministarstvo, slalo Ministarstvo financija i tek nakon odobrenja Agencije za tržišno natjecanje se išlo u restrukturiranje. Na žalost to su teški uvjeti, to su, pa i oni su i pretpostavljali na kraju i ulaženje u kapital sa poreznim dugom. Dakle, nije bilo selektivne odluke, nego se na taj program mogao javiti zaista svaki poduzetnik u teškoćama. Hvala.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici aktivnosti planirane u Hrvatskoj na istraživanju ugljikovodika u najmanju ruku vrlo skromno pridonose već postojećim rizicima. Italija i Hrvatska raspolažu otprilike jednakim površinama Jadranskog mora, no vidljiva je očita diskrepancija u količini učestalosti naftnih radova. U talijanskom dijelu Jadrana je 1358 istražnih bušotina, a u Hrvatskoj samo 133. Na talijanskom dijelu aktivno je više od 100 proizvodnih plinskih bušotina i 38 naftnih, u Hrvatskoj proizvodnih naftnih platformi nema, a plinskih je 38. Na istoj površini Jadrana Italija ima 15 puta veće otkrivene, dokazane rezerve ugljikovodika i pet puta veću proizvodnju. U toliko jasno je da ogroman rizik od havarije za Hrvatsku postoji i danas samo bez ikakve koristi ili mogućnosti da se na taj rizik utječe. Ovdje se otvara i pitanje rizika vezano za istraživanje ugljikovodika u Crnoj Gori, Albaniji i Grčkoj. U Albaniji se istraživanja provode već desetljećima, a samo najveći dio od proizvodnih blokova Drač ima procijenjene rezerve od dvije milijarde barela nafte. Dakle sa iznimkom BiH i Slovenije sve države koje imaju izlaz na Jadransko more provodi istraživanja ili natječaj za istraživanja. Hrvatska aktivnost utoliko tek su manji dio rizika u Jadranu. Naime, Hrvatska je dobila ponude kompanija za 10 blokova, a budući da se na svakom od njih u sklopu istraživanja planira jedna bušotina to znači novih 10 bušotina. Dakle, jasno je golemi rizici u Jadranu postoje i da ih nije moguće eliminirati, ali se s njima svakako treba upravljati. Pitanje o istraživanju ugljikovodika u Jadranu stoga nije treba li ili ne treba istraživati nego kako postići najbolji odnos rizika i ekonomskih koristi. I vjerujte mi otočani to itekako podržavaju. A što se tiče interpelacija o kojima danas raspravljamo, ako smatrate da je postupak nezakonit, ako smatrate da je bilo i koruptivnih radnji u dosadašnjem postupku zato postoje institucije koje se time bave pa se i
Zahvaljujem. Vrlo simpatično vi se ovdje pokušavate prikazati kao netko tko želi zaštititi pripravnike i mlađu radnu snagu u predškolskim ustanovama. Međutim, ovim zakonskim izmjenama i ovim neprihvaćanjem naših amandmana koji su predloženi od strane struke to pobijate. Reći ću vam i zašto? Zato što preko 20% zaposlenih u dječjim vrtićima radi na određeno i to su mahom ljudi, mladi ljudi do 30 godina a čak njih 46% prema nepobitnim, objektivnim podacima i činjenicama ima ugovor na određeno vrijeme bitno više nego u svim ostalim djelatnostima javnog sektora. S druge strane mi ostajemo pri ovom amandmanu. Tražimo da se o njemu glasa. Zbog čega? Upravo zbog toga što želimo zaštiti pripravnike, ne želimo ih dovoditi u situaciju da 12 mjeseci potrebnog staža prikupljaju po 3, 4, 5 godina bez mentora, bez pisanog programa. I naravno ono što želimo postići ovim amandmanom je to da ne mogu svi imati jednak status. Stručni ispit za učitelja ne može zamijeniti stručni ispit za odgojitelja i ne mogu imati jednake uvjete dok ne polože stručni ispit i dok ne steknu potrebno radno iskustvo.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Benčić. Iz rasprava vladajuće većine, posebno kolege Borića, stekla sam dojam da se oni najviše zapravo brinu o politikama <PARTY>-a, što nije loše, dakle oni nama žele dobro. I ja želim dobro <PARTY>-u, a imam osjećaj da ćemo postići konsenzus oko ovog našeg prijedloga da će ga prihvatiti jer su takve kritike bile da je preširoko postavljen ako ga suzimo, dakle pitanja su preširoko postavljena pa hajmo pitanja suzila. Ja bih suzila recimo samo na pitanje, u kojem opsegu je predsjednik Vlade Andrej Plenković znao za kriminalne radnje svojih stranačkih kolega te koja je njegova odgovornost? Možete li vi meni malo to komentirati? I jeste li spremna prihvatiti recimo ovakve sugestije vladajuće većine da jednostavno suzimo to pitanje i kažemo ajmo istraživati je li predsjednik Vlade Andrej Plenković znao za kriminalne radnje, da li on upravlja, naređuje te kriminalne radnje ili ne i riješit ćemo time čitav problem i čitavu odgovornost <PARTY>-a po pitanju dodjele sredstava iz eu fondova.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Cijenjena zastupnice Mrak-Taritaš, u svojoj ste uvodnoj raspravi braneći zapravo svoj prijedlog za opoziv ministrice Murganić kazali kako ovo pokrećete da upozorite na niz problema u ovome resoru i da je inače zapravo vaš politički put kao što su i ostale moje kolege rekli obilježen konstruktivnošću i radu na stručnim stvarima koje ste pokazali i za vrijeme svog ministarskog mandata, pa se onda i ja kao nešto manje iskusna od vas u politici pitam, čemu onda interpelacija. Jer vi znate da svaka interpelacija bilo cijele Vlade, bilo ministara pojedinačno ima za cilj destabilizirati Vladu što nam u ovom trenutku svakako u Hrvatskoj ne treba. Uz to ste rekli da ne razumijete niti to imamo li danas u Hrvatskoj pravobraniteljicu ili nemamo i kakve su se to procedure vodile oko smjene ili razrješenja pravobraniteljice za djecu. Žalosti me onda činjenica u tom smislu da u javnom prostoru niste reagirali i niste očito razumjeli niti njezinu sugestiju ili još gore poziv mladima da u tom trenutku napuste Hrvatsku, koji je isto tako bio skandalozan. U tom smislu bih rekla evo da sam zaista od vas željela možda čuti i povlačenje ovoga prijedloga, ali i konstruktivnu raspravu u ovome Saboru što želite vidjeti u ovome zakonu i oko njega zapravo da u nekom smislu postignemo i konsenzus.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Temeljna pitanja koja se žele urediti Izmjenama i dopunama Zakona o strateškim investicijskim projektima RH jesu doneseni zapravo u cilju njegove lakše primjene i efikasnosti. Pa evo tako nekoliko mojih razmišljanja vezano uz postojeću situaciju ali ono o čemu zapravo ove izmjene i dopune govore i što donose. Dakle u godinu i pol kao što je već rečeno Vladino povjerenstvo zapravo ima negdje oko 50 do 60 prijavljenih projekata, netko je rekao 54, netko je 62, samo 5 su odobreni kao strateški, 9 projekata se tek razmatra a 18 je u pripremi, 7 je odbačeno zbog nepotpune papirologije. Strateškim projektima dakle kako smo čuli osim Termoelektrane Plomin C, Kontejnerskog terminala u Rijeci, Centra za gospodarenje otpadom Piškornica kod Koprivnice ubrzo će biti LNG terminal na Krku te nadogradnja zračne luke u Malom Lošinju. Novine koje se predlažu su propisivanje da se potencijalni strateški projekti mogu realizirati na nekretnini nad kojom Republika Hrvatska ima većinu suvlasničkih dijelova prema stanju u zemljišnim knjigama ili na nekretnini nad kojom Republika Hrvatska i jedinice lokalne i područne, regionalne samouprave imaju većinu suvlasničkih dijelova prema stanju u zemljišnim knjigama a koja prostornim planom je planirana za razvoj investicijskih projekata ili na pomorskom dobru ako ono čini funkcionalnu i poslovnu cjelinu … gore navedenu nekretninama. Naravno, ovdje se pojavljuje problem usklađenosti upisanih čestica u katastru i zemljišniku. Odabir zainteresiranog investitora za realizaciju pojedinog potencijalnog strateškog projekta obavlja se na temelju javnog poziva. Republika Hrvatska … jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave temeljem odluke Vlade RH sklapaju sporazum o uvjetima i načinu raspolaganja zemljištem. Budući da većina prijavljenih projekata nije imala zatvorenu financijsku konstrukciju, ovim prijedlogom zakona investitorima bi se omogućilo lak
Gospodine predsjedniče, gospdoine ministre, gospođe i gospodo zastupnici. Poštovani učenici vidim da su nam se pridružili. Kada bi stari Latini slušali ovu našu današnju raspravu nedvojbeno bi uzviknuli O tempora omoris. O vremena i običaji i ne bi ništa krivo uzviknui. Vremena su zato tu imamo ga na raspolaganju da nešto naučimo, a običaji nam obično govore što treabmo naučiti i kao nešto trebamo naučiti. Međutim čini mi se prema našoj današnjoj raspravi da nismo naučili mnogog. Ovo je valjda jedina rdžava u svijetu u političkoj povijesti svijta u kojoj je doista moguće da sadašnja Vlada provodi nešto što je bivša Vlada obećala i trebala učiniti. Nešto što je bilo i predizborno obećanje između ostaloga i moje stranke kada smo bili dio koalicje. Činjenica jeste da to ovo sadašnja Vlada provodi. I možda bismo to i mogli shvatiti i trebashavtiti jer je činjenica da postoji uvijek politički kontinuitet i fiskalnoj politici i općenito u politici jedne države. Jer ono što jedna vladan ije stigla učiniti ako je dobra mjera gospodarska socijalna bilo kakva treba učiniti u kontinuitetu druga vlada. To je dakle prihvatljivo. Međutim bivša vlada koja to trebala učiniti danas sumnjiči i optužuje vladu koja je učinila upravo ono što su gospoda obećala. To niti je logično, niti je gospodo politički korektno. Mi možemo danas tvrditi odustali u međuvremenu od obećanja, a ja ću vas podsjetiti da je jedan od bitnih razloga zbog čega je <PARTY> izašao iz koalicije sa <PARTY>om upravo činjenica da nikada nismo revidirali svoj program u kojem je bilo smanjenje PDVa. I nije korektno vladi koja ima hrabrostsi smanjitit PDVe danas govoriti gospodo, vi to ne smijete učiniti i to neće biti dobro. Ako neće biti dobro pozvati ćemo Vladu na odgovornost. Ali je činjenica da ona radi nešto što smo 5 godina govorili, što su naši građani već polako i prihavtili kao činjenicu da će se dogoditi. Činjenica jeste da ova vlada ima hrabrosti to učiniti. Ali nije tu kraj ove političke rekao bih ne samo k
Hvala predsjedniče. Amandmanom, ovim ne sprječava se ovo o čemu je govorio ministar jel skupove radnika po zakonu može sazvati ili radničko vijeće ili poslodavac. U slučaju da poslodavac ne sazove skup radnika a u toj firmi ne djeluje radničko vijeće, znači ne može se sazvati skup radnika i poslodavac tada odlučuje da li će biti izabran ili neće biti izabran povjerenik zaštite na radu. Iz tog naslova, ako poslodavac ne sazove skup radnika a nema nikakve sankcije da u zakonu, da će biti kažnjen ako to ne napravi onda ostaje prostor da tamo gdje djeluje sindikat imenuju povjerenika zaštite na radu koji bi bio samo doprinos u kvaliteti i kontroli zaštite na radu. Tako da, ne prihvaćamo ovo obrazloženje i molim glasovanje o amandmanu.
Glasovanje tražimo. Međutim, u zakonu je zaista implicite ugrađeno da i znanstvene institucije trebaju sudjelovati u analizama, pogotovo gravimetrijskim metodama i u slučaju kalibracije. Dakle, ovo je krajnje benigni amandman što naprosto sankcionira ono što ste i vi sami rekli da je jasno. Ali zašto to ne bi bilo i zapravo precizirano onako kako jest. Proračun se može slijedeće godine i adekvatno promijeniti, a ove godine se može to iz proračuna Državnog hidrometeorološkog zavoda donirati institutima baš u ovim slučajevima u kojima ste vi rekli. Evo tražim glasovanje.