EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Gospodine potpredsjedniče hvala lijepa. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet nekretnina je zapravo jedan od prvih zakona koji se mijenja ili prilagođava modernom vremenu. Dugogodišnje iskustvo u radu lokalne samouprave mi potvrđuje da je promjena poreznih zakona vrlo teška, da ona ide vrlo sporo i da bez obzira koja vlast bila da će uvijek imati teškoća u provođenju i tumačenju tog zakona. Ovdje se radi o jednostavnom zakonu to je Zakon o porezu na promet nekretnina koji je zapravo mislim početak modernizacije rada naše Porezne uprave. Porezna uprava RH je jedna zastarjela institucija koja naplatu poreza i sve aktivnosti još uvijek vrši na temelju zakoni koji su relativno stari, a neki datiraju još iz vremena prije '90. godine. I ovaj je zakon iz 1997. koji zapravo pokazuje nesrazmjer između poreznih uprava u malim gradovima, u većim gradovima i u velikom gradu. Podržavam bilo kakvu promjenu pa makar to bio i jedan korak u promjeni i tzv. uspostavi jedne ravnoteže i ravnopravnosti svih poreznih uprava u RH. Zbog te neravnoteže i nejednakosti, zbog različite ekipiranosti poreznih uprava mi u manjim gradovima smo zakinuti iz vrlo jednostavnog razloga. Porezne uprave u malim gradovima su efikasne, brze, jednostavne i rješavaju probleme vrlo brzo. One donose rješenje u roku od 30 dana i stranka je dužna ili podnijeti prigovor ili platiti taj porez. Porezna uprava u Zagrebu ili u velikim centrima ta rješenja donese u rasponu od 3 do 6 ili više mjeseci tako da stranka i može i odugovlačiti, može zbog prevelikog roka jednostavno plaća porez možda ne ove godine nego sljedeće i što se nama na terenu događa? Obrtnici vlasnici nekretnina vrše prijave u Zagrebu jer tada dolaze na inspekcijske preglede možda jednom u 3, 4 godine, a ako su registrirani u recimo jednoj manjoj Poreznoj upravi kao što je recimo Jaska, Ozalj ili neko drugo manje središte ti porezni obveznici su pod kontrolom Porezne uprave mogu reći ne svakodnevno, ali barem mjesečno. To
Zahvaljujem se. Dakle predložili smo da se poveća pozicija za sanaciju štete uzrokovanih potresom na području grada Zagreba i okolice iz razloga što tražimo ono povećanje koje će omogućiti sanaciju većeg broja privatnih zgrada, dakle privatnih stanova iz razloga što najveći dio sredstava koji su predviđeni dolaze iz Fonda za solidarnost, a to svi znamo da iz Fonda za solidarnost možemo financirati isključivo obnovu zgrada javne namjene. Dakle onaj dio koji ostaje za naše građane i građanke za obnovu stambenog, privatnog stambenog fonda i to samo u onom dijelu kojim je zakonom predviđeno, a to je ojačanje konstrukcije zgrada, vi u tom dijelu predviđate sredstva koja su jedva dostatna za sanaciju niti stotinjak takvih objekata. Kada, ako to stavimo u perspektivu dugoročne obnove Zagreba po takvoj dinamici, Zagreb će se obnavljati doslovno 200 godina jer imamo 25 tisuća zgrada za obnoviti. Dakle očekivalo se da se u prvoj godini daju i izdvoje puno značajnija sredstva koja će omogućiti hitne sanacije onih privatnih zgrada u kojima naši građani danas doslovno ne mogu živjeti. Iz tog razloga smatramo da je nužno da Vlada pokaže da je imala ozbiljnu namjeru obnavljati Zagreb i obnavljati privatni stambeni fond u onom dijelu u kojem smo to zakonom predvidjeli ili neka kaže, iskreno građanima, da je od toga odustala i da sredstva koja jesu predviđena za privatni stambeni fond, ovdje jesu nedostatna da se Zagrebu unovi u perspektivi .../nerazumljivo/... barem narednih 15-20 godina jer ovo će trajati 200 godina. Hvala. Dakle tražili smo povećanje sredstava za štete od poplava iz razloga što su poplave jedan od prvih simptoma klimatskih promjena koje, ako vam slučajno nisu do sada rekli, Hrvatska je jedna od 4 najpogođenije zemlje u EU, a oni sektori koji će prvo zbog tih klimatskih promjena u Hrvatskoj nastradati su upravo sektor poljoprivrede i sektor turizma. I vaše obrazloženje, moram reći, niste vi krivi, netko vam ga je pripremao, ali je zaista pisao netko tko kao da nij
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Dakle, u odnosu na ovo što je rekao uvaženi kolega Matušić nesporno je da Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja ima jedan vrlo težak, jedan vrlo složen posao u sadašnjim uvjetima privređivanja u RH. Dakle, čuli smo i neke ciljeve, pročitao je gospodin Matušić, bitan je po mom sudu ovaj cilj jačanja kulture tržišnog natjecanja i privikavanja na uvjete u kojima se mi nalazimo. Pitao bih gospodina Matušića jesu li i jesmo li državnim potporama samo nekima ugrozili konkurentnost u zemlji i kako smo čuli i od drugih dosada oko problema kod operatera, trgovačkih lanaca itd., zašto već danas drhte mnogi mali proizvođači namještaja, a strah je i nekih malo većih da ne spominjem sve. Spomenut ću samo Lesninu, Kiku itd. zato jer nam na vrata, dakle otvara vrata kupcima RH i regije jedan gigant koji se zove IKEA. A oni su cjenovno znamo drugačiji od drugih proizvođača tog tipa proizvoda. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Neposredno prije početka ove sjednice zaprimila sam, odnosno primila sam delegaciju znanstvenika koja mi je predala peticiju vezno uz financiranje znanosti i obrazovanja a koje je potpisalo nešto manje od 5 tisuća ljudi. Stoga sam dužna ovu peticiju ovdje u ovom velikom Domu pročitati u cijelosti. Zahtjev Vladi i Saboru pretvorite znanost i obrazovanje iz gubitnika u dobitnike. U prijedlogu proračuna za 2016. godinu sredstva Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta su smanjena za 158 milijuna kuna. Znanost i obrazovanje su među najvećim gubitnicima ovoga prijedloga proračuna a time je ustvari najveći gubitnik budućnost Hrvatske. Ovom peticijom zahtijevamo od Vlade da znanost i obrazovanje od gubitnika pretvori u najveće dobitnike i time sačuva nadu u budućnost Hrvatske. Stoljeće u kojem živimo neće biti samo stoljeće znanja nego stoljeće znanosti. Zemlje i društva koja su to shvatila postavile su obrazovanje i znanost kao prioritet i u njih ulažu sve više sredstava kako bi njihovi građani što bolje iskoristili mogućnosti koje budućnost donosi ali i sudjelovali u stvaranju takve svjetlije budućnosti. U međuvremenu u Hrvatskoj stvari ne idu dobro. Za znanost i obrazovanje smo i do sada odvajali iznimno malo sredstava. Poštovane kolegice i kolege, ja mislim da ova tema zaslužuje itekako pažnju. Radi se o tome da naše društvo ide u krivom smjeru. Od zemlje znanja postati ćemo zemlja neznanja i zemlja koja ignorira ovu temu. Molim vas za malo pozornosti. A posljednji prijedlog proračuna u ovome resoru je dodatno nastavio negativan trend. Znanost i obrazovanje opet nisu među prioritetima našeg društva dok se istovremeno neki drugi dijelovi sustava, uglavnom zbog politikanskih razloga obilno financiraju. U trenutku kad mnogi drugi dijelovi proračuna rastu i po nekoliko puta smanjivanje proračuna Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta je nedopustiv, politički i civilizacijski kratkovidan potez. Sv
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine ministre. Ja ću se samo kratko osvrnuti na rebalans proračuna za 2007. godinu gdje su proračunski prihodi veći za 5 milijardi kuna. Svjedoci smo da u sredstvima javnog priopćavanja, elektroničkim medijima smo vidjeli pozitivno reagiranje stručnih krugova, ali i pozitivno reagiranje najšire javnosti s obzirom na učinke koje je polučila ova Vlada u protekle nepune tri i pol godine. To je svakako rezultat gospodarske i socijalne politike koji je Vlada provodila u ovom mandatnom razdoblju. Želio bih samo istaknuti ono što je već i od strane predlagatelja, a i od strane nekoliko kolega i kolegica rečeno. Mislim da su ti podaci nezaobilazni, znači da je realan rast bruto domaćeg proizvoda 7%, deficit je 2,6% i ono o čemu se danas često pričalo jest pitanje jest nezaposlenost, odnosno zaposlenost. Evidentno je da je u 2006. godini stopa nezaposlenosti, anketna stopa nezaposlenosti bila 11,2% a prema Državnom zavodu za statistiku s obzirom na evidentirani na Zavod za zapošljavanje 16,6%. Međutim u 2007. godini u travnju stopa nezaposlenosti je sada 10,6% anketna a 15,9% prema podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Ako usporedimo te podatke sa 2001. i 2002. odnosno 2003. godinom, očito je da je otvoreno novih 80-85 tisuća radnih mjesta i samo ću spomenuti to da u 4. mjesecu ove godine ukupno zaposlenih je milijun i 470 tisuća, znači bez efekata sezone koja je pred nama i da ćemo sigurno na kraju godine biti u blizini ili oko cca milijun i 500 prosječno zaposlenih tijekom 2007. godine. Spomenuti ću to da je 2003. godine broj zaposlenih na razini cijele godine bio milijun 392 tisuće. Svakako bih istaknuo i činjenicu da ovim rebalansom proračuna rješava se pitanje koje je već nekoliko godina, 7-8 godina je aktualno u Hrvatskoj, to je pitanje rješavanje duga Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Ono što mene kao zastupnika koji dolazi iz područja koje je ipak na neki način ekonomski način inferiornije, jest
Hvala vam poštovani gospodine predsjedniče i gospođo ministrice, uvažene kolegice i kolege. Ne znam možda mi je promaklo, ali zapravo danas u ovoj raspravi o gospodarenju otpadom i na neki način o svim tim problemima odlaganja i obrada otpada mislim da nismo čuli jedan termin koji mi se čini ovako posebno interesantan a to je zapravo termin smeđeg zlata. Otpad je danas definitivno smeđe zlato i imali smo već u prethodnim raspravama prilike čuti da se pravilnom obradom iskorištavanjem a prvenstveno odlaganjem takvoga otpada zapravo mogu ostvariti i neki profiti koji nam dalje mogu pomoći u zaštiti okoliša. Činjenica je da svi proizvodimo otpad i činjenica je zapravo da ne možemo tražiti rješavanje tog golemog provlema izvan našeg dvorišta. Često zapravo čujemo da se ljudi slažu sa problemom da se riješe različita odlagališta bez obzira o kojoj se vrsti otpada radi ali svejedno kad dođe pitanje o izboru lokacije često čujemo pa zašto baš u mojoj općini, u mome gradu ili u mojoj županiji. Osobno, članica sam Odbora za pritužbe i predstavke građana i jedan takav slučaj imali smo prilike razmatrati i na sjednici odbora. Ono što se meni osobno čini da je važno istaknuti u ovoj raspravi jest zapravo potreba kao prvo edukacije. Naravno da to gospođo ministrice nije u vašem resoru ali dozvolite mi da ipak u ovoj raspravi kažem da sve nadležne institucije, svi nadležni organi bi ipak trebali malo više poraditi na edukaciji, na edukaciji zapravo od predškolske dobi do najstarije životne dobi jer naime samo tom pravilnom edukacijom postat ćemo svjesni tog golemog problema odlaganja otpada i na kraju krajeva nekih rješenja koja se primjenjuju ne samo u Europi nego zapravo i u vaneuropskim zemljama. Jednako tako, zaštiti okoliša mislim da možemo najviše pomoći ako doista otvorimo reciklažna dvorišta i reciklažna dvorišta povežemo sa onim institucijama, sa onim tvrtkama koje zbrinjavaju taj otpad. I na posljetku kao recimo eto treću mjeru za koju smatram da bi mogla pomoći u ovom
Poštovani predsjedniče <PARTY>, uvažene zastupnice i zastupnici. Jučer je bila godišnjica zagrebačkog potresa. U tragičnom potresu jedna osoba je izgubila život, a 27 ljudi je bilo ozlijeđeno. Prouzročena je velika materijalna šteta procijenjena na 86 milijardi kuna. 28. i 29. 12. Sisačko-moslavačku, dio Karlovačke i Zagrebačke županije snašao je tragičan i katastrofalan potres. Nažalost, 7-ero ljudi je izgubilo živote, a kasnije prilikom uklanjanja opasnih dijelova građevina u namjeri da pomognu Petrinjcima i Siščanima život su izgubila i dva volontera. Prouzročena je materijalna šteta u vrijednosti od 41,6 milijardi kuna. Kriza koja je uslijedila nakon petrinjskog potresa nadilazi institucionalne i ljudske kapaciteta jedinica lokalne samouprave i područne samouprave. Na katastrofom zahvaćenom području država je prisutna od prvih trenutaka nakon potresa. 120 milijuna kuna intervencijskih sredstava uplaćeno je drugi dan nakon potresa na račune gradova, općina i županija. Kao posljedice potresa pojavile su se vrtače, njih 109 na 360 hektara zemljišta, 63 klizišta na 8 hektara, 42 likvefakcije na 900 hektara. Oštećeni su napisi, a sanirano je 11,25 km nasipa. HEP je na 3 mjeseca oslobodio plaćanja električne energije 59.819 kućanstava. Osim 120 milijuna kuna koje je vlada odmah osigurala za katastrofom pogođeno područje još je isplaćeno 51 milijun 39 tisuća kuna preko Crvenog križa, 120 milijuna kuna preko Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, 19 milijuna kuna za javne radove, 64 milijuna kuna za očuvanje radnih mjesta, 11 milijuna kuna jednokratnih pomoći je ispatilo Ministarstvo hrvatskih branitelja, 10 milijuna kuna osiguralo je Ministarstvo poljoprivrede, 10 milijuna kuna osiguralo je Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja za mikro poduzetnike. Vlada RH i dalje osigurava financijska sredstva za obnovu i revitalizaciju Zagreba, Sisačko-moslavačke, Karlovačke, Zagrebačke i Krapinsko-zagorske županije. Trenutno vlada poduzima ak
Gospodine predsjedniče također ispravljam da u ovom trenutku sudjelujemo u cirkusu u Saboru. Doista ne. Ali u stanovitom problematičnom radu Sabora sudjelujemo zadnjih 10-tak dana zbog sljedećeg razloga. Može li netko odgovoriti gospodo koliko je novca zadnjih desetak dana potrošeno na zakone koje je Sabor donio uključujući i ovaj prijedlog koji dolazi u vezi s mirovinama. Prevelik je broj zakona koje ovdje donosimo a za koje ne znamo što znače. Ovdje smo potrošili u zadnjih 10-tak dana po mojom procjeni oko 5 milijardi kuna na godišnjoj razini a to deficit sa mirovinskim troškovima od 4,6% Svjetske banke diže na razinu deficita od oko 6%. Tko vodi brigu o tome i da li je doista ozbiljno tako veliki broj zakona, takve težine od koje nitko od vas ni ne zna koliko novca zahtijevaju donositi … /Govornik je isključen./ … …
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Nasilje u obitelji dovodi do različitih posljedica. Neki znakovi su jasno vidljivi, najčešće oni kad se radi o tjelesnim povredama. Drugi znakovi su manje uočljivi i najčešće se odnose na psihičke poteškoće. Iskustva iz prakse pokazuju da se liječniku javljaju žene koje nemaju jasno vidljive znakove nasilja, ali učestalo traže analgetike, antidepresive i sredstva za spavanje. U takvim se slučajevima najčešće radi o dugotrajno prisutnom obiteljskom nasilju nad ženom. Žena koja se javlja liječniku neposredno nakon zlostavljanja ima najčešće sljedeće znakove tjelesnog nasilja: ozljede na licu, ozljede na prsnom košu, grudima i abdomenu, tj. dijelovima tijela prekrivenim odjećom, hematome i ogrebotine po tijelu, iščašenja, napukline itd. Nasilje dovodi također i do brojnih psihičkih posljedica. Međutim, problem nasilja u obitelji najčešće se vrti oko najhitnijih postupaka. To su spašavanje žene i djece, tj. njihovog udaljavanja od nasilnika. Drugim riječima, oko uklanjanja posljedica nasilja. O prevenciji nasilja u obitelji premalo se govori, a gotovo da se uopće ne govori o međusobnoj ovisnosti nasilnika i žrtve i ustrajanju u ulogama koje čine nasilje mogućim. Mnogi tvrde da do nasilja u obitelji dolazi bez upozorenja, čak i kada partneri poznaju jedno drugo duže vrijeme. To je teško za vjerovati, a iskustva onih koje su preživjele brutalne veze govore sasvim drugačije. Gotovo u svim slučajevima žrtve svjedoče o prvim nasilnim ispadima svojih partnera kao verbalnom vrijeđanju, žestokom stiskanju, grubosti ili šamaru do kojeg bi dolazilo još u vrijeme izlazaka, odnosno tzv. hodanja. Znakove poput partnerovog prežestokog reagiranja na neku sitnicu ili ljubomornog ispada na javnom mjestu žena je sklona zanemariti ili prepisati ljubavi koju partner osjeća za nju. Žena smatra da na njoj leži isto toliko krivica što ga je izazvala, pa je na neki način i dobila što je zaslužila. Kako
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo imam potrebnu da se danas na kraju ove rasprave javim. Dakle, često osjećam sram što osjećam u ovoj Sabornici a danas sam osobito osjetio ovaj sram jer smo danas cijeli dan mi svi koji ovdje sjedimo zaradili smo ili ne zaradili pogrešan izraz, dobit ćemo 100 eura od hrvatskih građana što danas ovdje sjedimo a to danas mora gledati netko tko neće zaraditi ni 100 kuna kopajući kanale. Dakle, imamo jedno pravilo koje se ovdje 25 godina u ovom Saboru koristi, dakle kad je privatna tužba u pitanju nema skidanja imuniteta kao što je rekao kolega Saucha, kada je to zahtjev DORH-a ili neke državne institucije onda se skida imunitet. Mi smo danas ovdje cijeli dan potrošili kao mazohisti pričajući o nekim stvarima. Kolega Grmoja je spomenuo da je bio na sudu. Dakle, svi vi dobro znate ili velika većina znate što sam ja sve proživio u zadnjih dvije godine i povlačim se po sudovima sa nekim ljudima koje nikad u životu nisam ni vidio ni čuo se s njima. I evo jutros nisam čuo na početak saborskog zasjedanja jer sam bio na sudu zbog opet neke druge prilike ali nisam, nikad mi nije palo na pamet da tražim od Sabora imunitet osim ako me pripada pripada, ako me ne pripada ne pripada. Dakle, za kraj. Kolega Miro, ja te u svemu podržavam što govoriš, ti si glas razuma nekad malo vatreniji nego što bi bilo normalno ili bilo potrebno, međutim mogu ti samo za kraj poručiti „welcome to the club“. Hvala lijepa.
Znači, da, nama je stvarno ali Tako je, ta riječ posebno je drago jer bez smisla i značaja, sve skupa nema ovo puno, puno vajde. Što znači plutajući LNG za floru i faunu u našem Jadranu s kojim se toliko ponosimo? S našim morem, sa bioraznolikošću našeg mora. Da bi oprema funkcionirala neometano, učinkovito, kod plutajućeg LNG-a, ona mora se klorirati. Jednostavno se na taj način pokušava odstraniti živi organizmi, alge, školjke i sve ono što se lijepi na lijepi na LNG opremu. E sad, kada puštate klor u velikim količinama u more kroz duže razdoblje, a ovdje mi govorimo o 10 g., dobivate stvarno potpuno nejasne posljedice na vaš okoliš. I tu nema nekih velikih komparativnih studija gdje bi vi sad mogli točno reći kako će to biti u hrvatskom Jadranu. No imamo neke podatke iz Meksika gdje također se koriste LNG terminali i gdje se koristi klor kako bise osigurala učinkovitost opreme. E vidite, tamo u Meksičkom zaljevu, dakle ne mislim Meksiko država nego Meksički zaljev, dakle more, prinos ribe zbog korištenja klora u svrhe koje će se koristiti i u Omišlju je manji 1 do 3%. Naš Jadran je bogat ribom ali ne toliko da bi mogli svako ono što imamo jednostavno neutralizirati putem klora. Mi znamo da klor nije štetan za ljudsko zdravlje u manjim količinama, na kraju krajeva kloriramo i vodu da bude pitka, ali ne znamo kako klor djeluje u velikim količinama i kroz duže razdoblje kao što je 10 g. Ja ne znam da li je Vlada ozbiljno se pozabavila i takvim jednim utjecajem na okoliš, posebice što nekih velikih komparativnih studija nema. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, ministri, gospodine Popijač, kolegice i kolege. Za ovaj prijedlog rekonstrukcije Vlade koji nam se predlaže, ima jedna narodna, a veli "Puno babica, kilavo dijete". Naime, umjesto jednog lošeg bivšeg ministra gospodarstva, nama se predlaže dva ministra s unaprjeđenjem u potpredsjednike Vlade i novi ministar gospodarstva i tri savjetnika predsjednice Vlade. Prijedlozi rješenja svode se na kadrovsko prelijevanje iz šupljega u prazno, s jednim osvježenjem, ali ponavljam, podcrtavam, s jednim osvježenjem u ministru gospodarstva, ali istovremeno s upitnim mogućnostima. Pri tome mi u klubu Hrvatske narodne stranke smatramo i uvjereni smo da njegove stručne i organizacione sposobnosti nisu uopće upitne, ali je upitan potencijal sustava u kojem on treba djelovati. Naime, postavljanjem ministra zdravlja npr. Darka Milinovića, ministra financija Ivana Šukera za potpredsjednike Vlade, prijedlog je upitan s nekoliko aspekata. Prvo. Zašto i zbog čega dvojica? Ako je trebalo popuniti Polančecovim odlaskom upraženo mjesto potpredsjednika za gospodarska pitanja i ako je odlučeno da je to ministar Šuker, čemu onda promaknuće ministra zdravstva Milinovića? Naime, samo jedan primjer kada govorimo o ministru MIlinoviću inzistiranjem na rigidnom i nehumanom Zakonu o medicinsko potpomognutoj oplodnji, ponavljam ministar Milinović je ministar zdravlja, ovim prijedlogom predsjednica Vlade mu sada povjerava reformu socijalnog sustava. Temeljem iskustva na tzv. reformi zdravstva, gotovo je sigurno na užas nacije da će vjerojatno koncipirati formu socijalnih sustava. I mislim da građani imaju razloga biti zabrinuti. Nadalje, imenovanje ministra Šukera za potpredsjednika Vlade zaduženog za područje gospodarstva je također po mišljenju nas u klubu Hrvatske narodne stranke korak unazad koji ni novi ministar gospodarstva Popijač ne može popraviti. Nadalje, upitan je odnos savjetnika, potpredsjednika, ministra gospodarstva, potpuno
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodin kolega Kajtazi dotakao se stipendiranja romskih studenata. Slažem se da postoji problem, međutim taj problem je mnogo dublji i mnogo širi. Romska zajednica kao i sve nacionalne manjine u Hrvatskoj dijele sudbinu ostalih studenata, jer samo je 5% studenata obuhvaćeno nekim vidom stipendiranja. A poražavajući je podatak da više od 22% studenata dolazi iz obitelji u kojoj su primanja po članu obitelji do 1500 kuna. Ovdje smo se dotakli jednog gorućeg problema u Hrvatskoj o kojem treba progovoriti ne samo sa aspekta nacionalnih manjina, nego društva u cjelini. Radi se o tome da je danas na djelu pojava da pristup visokom obrazovanju imaju djeca imućnijih roditelja. Što to znači? Jednog dana, ta će djeca dobiti diplomu, dobit će moć koju im daje diploma. Moć koju im daje novac već imaju. Ti će ljudi voditi jednog dana ovu zemlju, a ja postavljam ovdje pitanje jesu li to i najsposobniji. Hvala lijepo.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, kolega Grbin evo kada otvorite danas sve prisutni google i ukucate smanjivanje broja ministarstava pojavit će vam se dva datuma 4. listopada 2016. i 7. listopad 2016. godine i oba se odnose na izjavu tadašnjega mandatara danas premijera Hrvatske vlade Andreja Plenkovića koji kaže smanjit ćemo broj ministarstava. Prošlo je manje od mjesec dana od formiranja Vlade, a mi već imao novu strukturu te Vlade. Toliko o samoj vjerodostojnosti. Mislim da pametnome dosta o tome. Dobro nam je poznato zbog čega danas formiramo ovo ministarstvo koje ništa ne kažem, možda je i potrebno. Shvaćam brojne moje kolege iz lokalne samouprave koji imaju velikih problema sa državnom imovinom ali onda smo ga trebali formirati odmah, a ne da ovo danas šaljemo u hitnu proceduru. Umjesto da u toj hitnoj proceduri konačno počnemo raspravljati o onim krucijalnim pitanjima koja danas tište hrvatske građane. Dajte jedan u tu proceduru da dobijemo i kao saborski zastupnici nacrte te porezne reforme, da dobiju i građani informaciju koliko će šta poskupiti, možda i nešto pojeftiniti i da znaju zapravo planirati svoje budžete, da znaju kako će trošiti svoje plaće i svoje mirovine. I dajte nama u lokalnoj samoupravi informaciju na koji način da slažemo proračune ako ćemo ih neki uopće od nas moći i slagati. To su ono danas krucijalna pitanja koja bi nas trebali ovdje interesirati u Hrvatskom saboru, ali i naše građane. A ne to da li ćemo imati ured ili ministarstvo samo zbog toga jer netko ima želju biti ministar. Hvala.