EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospodo iz Ureda državne revizije. U izvješću obavljene revizije i učinkovitosti upravljanja poslovnim prostorima navodi se kako upravljanje poslovnim prostorima nije bilo učinkovito i ima značajnih nepravilnosti i propusta te je preporučeno nadležnim tijelima da ustroje organizacijske jedinice koje će voditi brigu o upravljanju državnom imovinom. Revizijom je također ocijenjeno da je potrebno unaprijediti način organizacije poslovnog upravljanja nekretninama, da način utvrđivanja opravdanog interesa i postupak procjene vrijednosti imovine nije jasno propisan te da ga u većini slučajevima nadležna tijela nisu ni provodila, da u određenim slučajevima ministarstva nisu pravodobno poduzimala mjeru za naplatu potraživanja itd. Iako dio poslovnih prostora u vlasništvu RH zjape prazna unajmljuju se poslovni prostori po cijenama koje su često i dvostruko veće od onih po kojima državna tijela iznajmljuju vlastite kvadrate. Tako imamo situaciju da je država iznajmljujući poslovne prostore uprihodila 4 puta manje nego što je platila za zakup poslovnih prostora. O tome su govorili i kolege prethodnici. Samo za najam prostora država je godišnje trošila više nego što su koštali poticaji u brodogradnji ili više nego što će zaraditi davanjem u koncesiju najatraktivnijeg turističkog zemljišta u svom vlasništvu. Iako od travnja 2011. postoji Agencija za upravljanje državnom imovinom koja je nastala spajanjem Hrvatskog fonda za privatizaciju i Središnjeg ureda za upravljanje državnom imovinom funkcioniranje te agencije je daleko od zadovoljavajućeg. Iz osobnog iskustva mogu reći da su kriteriji za dodjelu poslovnih prostora krajnje neujednačeni, da nisu propisane nikakve procedure tako da neke jedinice lokalne samouprave plaćaju visoku najamninu za korištenje poslovnih prostora u vlasništvu države za društvene namjene dok su neke druge potpuno oslobođene. Na žalost to se radilo najčešće po stranačkom ključu tako da na
Moram priznati gospodine predsjedniče i gospođe i gospodo da dugo nisam čitao, ne samo naravno neki zakonski tekst, nego i inače nešto što je toliko zapravo zbrkano da ne uspjeva dakako unjeti reda u materiju koju želi regulirati. Mnogi prije mene su rekli zanimljive stvari o ovome zakonskome prijedlogu i s nekima od njih bih se složio ali ipak dodao bih još i neke specifične momente u vezi ovoga Zakona. Naime, mislim da je ovdje do punoga izražaja došao i jedan od trendova našega vremena općenito, svi se naime ovih dana, to stalno osjećamo, ne samo ovih dana nego dugo vremena, neobično trude da nas građane, ovaj put kao pacijente, obaspu svim mogućim pravima. Ne mogu se međutim, oteti dojmu kako sva ta prava su toliko namnožena da gutaju i negiraju sama sebe na neki način i čini mi se da je sve to zapravo jedna velika, da predstavljaju oni sami sebi i najveću moguću prepreku, ne samo da se oni u toj svojoj množini ostvare, nego da se i najmanji dio među tim pravima konačno i konzumira. Ovdje kao da se zasjenjuje ono najvažnije a to je odgovornost koju netko ipak mora preuzeti da bi pravo pacijenata da ozdravi, a mislim da je pravo pacijenta da ozdravi ili da mu se poboljša njegovo stanje, jedino pravo, temeljno njegovo pravo. Dakle, imam osjećaj da se baš to temeljno pravo na neki način gubi unutar množine ovih prava. Pokušavam zamisliti ostvarenja makar i dijela prava kojima se ovdje obasipaju pacijenti. ... kao što su već prije mene neki rekli, zamjetili, ima i odredaba koje izravno ugrožavaju ljudska prava na nekoj drugoj osnovi. Pada mi na pamet u vezi sa tim jedna zanimljiva filozofska anegdota, oja je u povijest filozofije ušla kao priča o ... magarcu. Filozof Buridan još iz 14. stoljeća, on je imao neku svoju teoriju o slobodi ljudske volje, o slobodi ljudskog odlučivanja. Pa je tvrdio da u jednakim okolnostima čovjek jer raspolaže slobodnom voljom ostane neodlučan, ne može se odlučiti, ostane nepomićan i neaktivan pa su onda protivnici toga filozofa ironizi
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Nakon ovog uvodnog entuzijazma ministra o predloženom zakonu predstavljenog kao dijela <PARTY>-ovog antikorupcijskog paketa ne proizlazi ništa drugo nego zaključak da ova Vlada problem korumpiranog pravosuđa rješava sa par zakonskih odredbi i to na način da u liku i djelu ministra pravosuđa neprikladnim prikrivenim alatima politički utječe na samostalnost i neovisnost sudbene vlasti. S tim u vezi moram podsjetiti na okolnost da je Republika Hrvatska na dnu ljestvice članice EU kada je riječ o percepciji javnosti prema neovisnosti sudstva. Poražavajući podaci pokazali su da veliki deal građana Republike Hrvatske smatra, te stanje neovisnosti sudstva prilično loše ili jako loše. Europska komisija ispitala je i razloge takve percepcije, te je došla do zaključka da je osnovni razlog nepovjerenja u sudstvo to što su sudovi pod znatnim utjecajem Vlade i političara. Po pitanju sigurnosnih provjera svaka antikorupcijska mjera je dobro došla, naravno pod pretpostavkom da ispunjava svoju funkciju. Prijedlog sigurnosnih provjera sudaca sadržan u ovom prijedlogu zakona potpuno je iracionalan jer Vlada pod plaštom antikorupcije nastoji osnažiti svoj utjecaj na sudbenu vlast. Na dan 31. Prosinca 2020. Ukupno je na svim sudovima dužnost obnašalo 1675 sudaca što znači da bi u prosjeku 335 sudaca na godišnjoj razini bilo obuhvaćeno sigurnosnom provjerom. Poznaju li osobe koje predlažu ovakvo rješenje kako se uopće provodi sigurnosne provjere, koja vrsta provjere će se obavljati, a osobito je nejasno što će biti sigurnosna zapreka i hoće li agencija biti u mogućnosti iznijeti tu količinu provjera na kvalitetan način. Budući da razne društvene pojave poput općih migracijskih trendova angažiraju sve značajnije kapacitete SOA-e. Potpuno je neprihvatljivo da pored Državnog sudbenog vijeća ocjenu o postojanju sigurnosne zapreke donose suci imenovani od opće sjednice Vrhovnog suda. Radi izbjegavanj
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Bit ću vrlo kratak. Dakle, ovom zakonskom izmjenom ovog krovnog Zakona o veterinarstvu, zakona koji regulira veterinarstvo imamo dvije bitne izmjene odnosno ukupno su dvije izmjene. Čuli smo jedna se odnosi na ovlasti ministra, a koja do sada nije bila propisana. Dakle, nije bila propisana osnova za donošenje naredbe kojom ministar može narediti ili zabraniti postupanje pri provođenju mjera radi sprječavanja suzbijanja bolesti životinja, odnosno narediti zabranu unošenja pošiljaka životinje i proizvoda životinjskog podrijetla u slučaju pojave zaraznih bolesti životinja u određenoj državi, a sve u cilju zaštite zdravlja životinja tako i ljudi. Dakle, ovim zakonom se predlaže propisati osnova ministru za donošenje naputka kojim se propisuje način rada pravnih osoba sa javnim ovlastima pri provođenju mjera otkrivanja, nadziranja, sprječavanja pojave, širenje kontrole, suzbijanje i iskorjenjivanje bolesti životinja i ljudi, zoonoza. Dakle, to je ono što je bitno i druga ne manje bitna izmjena je u tome što se propisuje mogućnost unošenja ne izmjena, nego novi dodatak, mogućnost unošenja pošiljaka hrane za životinje neživotinjskog podrijetla koje podliježu pregledu prekograničnih prijelaza na kojima se ne nalaze granične veterinarske postaje što je do sad bilo propisano samo za pošiljke do pet kućnih ljubimaca i u slučaju unošenja pošiljaka preko Neumskog koridora. U tom slučaju, dakle dokumentacijski, identifikacijski pregled pošiljke obavljat će carinski službenici. <PARTY> će podržati ovu izmjenu zakona.
Uvaženi kolega Vlaović, govorili ste o zakonu koji bi trebao biti provediv, govorili ste o birokratskim barijerama, govorili ste o investicijama koje su bile strateške poput te vaše termoelektrane, pa nikad nije provedeno. Zakoni su ok, nije problem u zakonima, ja sam sad ovu subotu imao investitora i po svim ovim kriterijima više nego strateška investicija koja bi trebala biti za RH, preko 2 000 radnih mjesta, preko 100 000 kvadrata zemljišta i sve. Ovaj tjedan bi meni telefon trebao biti usijan od poziva i HEP-a i Plinacroa i ne znam koga jer troše ogromne količine plina, trošili bi ogromne količine vode, preko 500 000 kubika, 40 megavata struje, ne znam čega. Moj direktor i ja danas čitav dan danas nazivamo te nekakve institucije da mi kažu podatke koliko možemo njima ponuditi, koje su cijene i na koji način ih … Dakle, što želim reći? Zakoni nisu loši, mi ih možemo ovdje samo popravljati, nadograđivati, ispravljati nekakve propuste jer te birokratske barijere i ja investiciju svaku kod sebe promatram kao jedan uhodani mehanizam, a uhodani mehanizam vam je prepun kotačića i ležajeva. Ukoliko samo jedan zašteka, a ovdje u Hrvatskoj nažalost šteka ih jako puno, kad taj jedan zašteka, otpiši tu investiciju i zaboravi na investitora jer investitor svaki pa i ovaj, o tome sam govorio i kad sam govorio o Zakonu o poduzetničkoj infrastrukturi, on je plaha zvjerka. To on traži sad i odmah ili ide u drugom smjeru i tako nam se događa stalno. Ukoliko mi moramo non-stop tražiti nekakve podatke, juriti po ministarstvima, po agencijama, dogovarati, pregovarati, gubi se vrijeme, on odlazi, odlazi tamo gdje će odmah krenuti u realizaciju svog projekta i tu mi gubimo strateške investicije a da ne govorim o ovim događanjima naroda bezveznima. Evo netko je tu spominjao i Cvjetni trg. Sjetimo se onog ležanja tamo na Cvjetnom trgu, onih silnih demonstracija. Sve je to jedan najljepši, najuređeniji dio Zagreba, u tom Cvjetnom trgu netko radi, netko zarađuje svoju plaću a svi se mi še
Mogu se samo složiti s vama i još jednom upozoriti da ako ljudima onemogućimo institucionalno iskazivanje njihove političke volje između izbornih ciklusa koji su svako 4 godine, mi stvaramo poput onoga Papinovog lonca, stvaramo jedan, jedno stanje ozbiljnog porasta tlaka u društvu i to nije dobro. Ako nema mogućnosti referendumskog iskazivanja volje, u oštrim situacijama, nedavno smo ih imali, ostaje samo ulica. A mi s tim ne želimo imati posla jer to ne vodi dobro sigurno. Pa evo prije pola sata su došle vrlo lijepe i ugodne pohvale od strane g. Plenkovića svim ovih koje on naziva razumnima, a ako je to razum što on naziva razumom ja ću vrlo rado potpisati da sam lud, da sam budala, da sam nerazuman i što li je već u tom semantičkom polju koje je suprotno od ovoga što hvali Plenković u ovom trenutku imajući u vidu njihov odnos prema referendumskom iskazivanju volje građana u bliskoj prošlosti.
… šećer na kraju, šalim se. Pošto sam zadnji, ali bit ću kratak. Dakle, mi u <PARTY> nismo formalisti, ali legalisti svakako jesmo. Dakle, mi smo za striktno provođenje zakona. Ja sam iznenađen i evo to govorim u ime ovdje nazočnog doktora Kirina, našeg dopredsjednika Tepeša. Mi svako jutro kad se probudimo ovih dana očekujemo od gospodina Dragana Lozančića da kao odgovorna osoba da ostavku. On to nije učinio i zaista sam iznenađen zato što je prekršio zakon upravo na tragu svojih mentora koji su ga tu i postavili, njega pere politika naknadne pameti. Dakle, on ima obavezu ne kad mu je to netko sugerirao da izvijesti predsjednicu da je razgovarala danima i ne znam desetak puta sa praćenom osobom, nego je to morao učiniti istog dana kad je imao saznanje, a imao je siguran sam saznanje prvog dana. I upravo iz tog razloga mi dajemo punu potporu predsjednici, mi kao zastupnici moramo biti odgovorni prema onima koji su nas birali. Isto tako nešto očekujemo od našeg premijera Tihomira Oreškovića da se zaustave ove trakavice, dakle hrvatski narod nas gleda i očekuje da im bude bolje. Čeka nas, dakle borba za boljitak hrvatskih građana i ja ovdje jesam za to. Klub <PARTY> zato ovdje i je. Poručujem gospodinu Lozančiću neka podnese ostavku, ako ne klub <PARTY>-a daje punu potporu predsjednici u njenoj odluci. Prema našim saznanjima ona je o tome izvijestila premijera Tihomira Oreškovića i očekujemo njega da sukladno kao što sam rekao zakonu donese odluku. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja ne mogu govoriti na takvoj znanstvenoj razini kao kolega Jakša, ali nešto malo iskustva pa i učenja je bilo na tu temu. Tako da ću u ime Kluba <PARTY>-a pokušati ja opravdati povjerenje. Znate, kada se kaže da situacija u hrvatskom ugostiteljstvu nije najsjajnija, vjerojatno bi se kao činjenicom većina složila s time. Ali ako bi se kazalo da tome nije razlog, glavni razlog razina financijskih učinaka ili da tome nije razlog mala vanpansionska potrošnja koja se uvijek kod nas kao neki refrens svake godine spominje tako da se već može i u pjesmici opjevati. Nego da je glavni razlog takve pozicije hrvatskog ugostiteljstva neimanje posebnosti. Neimanje onog što je najvažnije kad želite od nečeg stvoriti brand, kad od nečeg želite stvoriti ime koje prodaje se jače nego sami sadržaj. Znate, danas u svijetu postoji čitav niz kuhinja zbog kojih se negdje ide na putovanje. Postoji čitav niz destinacija, odredišta do kojih se dolazi ne zbog zemlje u koju dolazite nego zbog nekog drugog objektiviteta. Kad dolazite u Pariz imate par mjesta gdje je radi kulinarskih posebnosti dolazite. Čitav niz gotovo neatraktivnih zemalja, pa i kuhinjskih sadržaja su u svjetskim razmjerima daleko ispred Hrvatske, a Hrvatska ima daleko bolju perspektivnost, realnost da upravo ona bude ta koja će obilježiti ovo stoljeće svjetskog turizma kada je u pitanju ugostiteljstvo, a važan ako ne i najvažniji dio ugostiteljstva je kulinarstvo, hrana, jelo. Prema tome, sadržajno govoriti o ovom Zakonu za kojega se znate koliko, kolegice i kolege, čeka? Silno dugo. Ovo je jedan od Zakona koji se gotovo nije mijenjao. Mi smo ga prenijeli iz bivše zemlje pa smo ga malo u zarezima doradili, ali i inače djelatnost ugostiteljstva i turizma je jedna od djelatnosti koja pravno uopće nije riješena. Naime, imate čitav niz segmenata koji su se pojavili u hrvatskom turizmu koji ne potpadaju kod Zakon o ugostiteljskoj djela
Poštovani predsjedniče. Ministre, rekonstrukcija i dogradnja O.Š. Milan Brozović traje već dvije godine i prihvaćani je projekt Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Školu pohađa 702 učenika i pri školi djeluje glazbeni odjel a zaposleno je 68 učitelja i profesora. Škola će od sljedeće školske godine imati i 30 razrednih odjela i 11 glazbenih odjela a na raspolaganju ima samo 16 učionica. Ne dovrši li se dogradnja škole kojom je predviđeno 5 novih učionica a koje su sada u fazi grube završenosti nastava će se u školskoj 2016./2017. odvijati u trećoj smjeni. Vi ste ministre Šustar u medijima izjavili da se svi moramo naučiti da država nije vreća bez dna. Smatram da država preuzete obveze mora izvršiti. Ujedno vas podsjećam da je ovaj projekt nužno završiti zbog dobrobiti djece i kvalitete rada te tražim glasanje o ovom amandmanu.
Kolega Đurović sigurno ste prečuli zamjerku pučkoj pravobraniteljici, upravo sam joj rekao da je pretiha, da o njoj, … … Ne, najodgovorniji je Sabor što dopušta da se ne poštuju zakoni koje donosi. Ne poštuju se zakoni. Nabrojao sam vam tijela. Pučki pravobranitelj je nabrojao tijela koja se oglušuju na primjedbe pučkog pravobranitelja. I sada je na redu tko? Sabor da kazni ta tijela. Pa tko je izabrao Vladu? Mislim da preokrećete stvari. Da, bitno je da pučka pravobraniteljica u ovom slučaju ima hrabrosti se konfrontirati sa vlašću. Ako će pogodovati vlasti onda je to samo smokvin list. Zato sam rekao da treba kriknuti i o tome sam govorio. Ne smije biti pretiha, ne smije biti dio vladajuće garniture. Jer ako je pučki pravobranitelj dio vladajuće garniture tada on nema smisla, tada ga treba ukinuti. Tu se u potpunosti s vama slažem. I to jest moja primjedba, možda nije dovoljno naglašena. Nema tu nevinih, a najmanje smo mi nevini ovdje u Saboru, ne mislim u opoziciji, opozicija ne može ništa napraviti, to znate i sami da mi možemo jedino podizati glas, upozoravati na probleme i pomoći pučkoj pravobraniteljici znači ohrabriti je da bude glasna i da se obrati, ona ima u nekim stvarima se pravo obraćati Saboru ne samo o godišnjem izvješću. A to treba češće učiniti naročito obzirom na stanje koje je u Hrvatskoj državi. A stanje u Hrvatskoj državi je takvo da će uskoro 4 milijuna hrvatskih građana trebati pomoć pučke pravobraniteljice. Da, treba pojasniti ovo što ste rekli. Jučer je Elizabeta Gojan na Odboru za medije završila svoje izlaganje obrativši se glavnom ravnatelju Hrvatske radiotelevizije i gospodine glavni ravnatelje hoću li ja sada dobiti otkaz zbog svojega mišljenja? Da, vlada strah na Hrvatskoj radioteleviziji. I gospođa koja je dobila otkaz na Hrvatskoj radioteleviziji kojoj je uručen otkaz bez da koja svjedoči i koja jest bila svjedok u kriminalističkoj obradi samoubojstva je dobila ekspresno otkaz za ono što je gospodin Radman radio 6 mjeseci, a nije bi
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ja sam dignuo repliku zbog toga da kolega može odgovoriti ako će osjetiti potrebu. Pa netočno je zapravo navod gospodina kolege da su usluge u međuvremenu poskupile. To nije točno, usluge su u međuvremenu pojeftinile i maltene svaki mjesec izlazi neka nova mogućnost za korisnike da jeftinije dođu do određenih usluga. Znači to jednostavno nije točno. Druga stvar, poruka Vlade je vrlo jasna. Nismo bili zadovoljni sa brojem investicija u proteklom razdoblju i uvedeno je 6%. Kad je rečeno da će biti investicija to se ukida. Govoriti da nakon 5 mjeseci se mijenja zakon pa vi ste u roku od mjesec dana dva puta radili državni proračun. Zbog čega? Zbog toga što ste smatrali da je to dobro. Isto tako Vlada sad smatra nakon 5 mjeseci da su se stekli uvjeti da se to promjeni. A što se tiče gospodina Mudrinića on je vaš kadar. On je bio ministar u Vladi <PARTY>-a pa ste mogli utjecati na njega ili se kod vas odškolovao pa nakon toga otišao raditi u telekomunikacije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Miljenić, ja mislim da ne treba samo mijenjati praksu ovdje u Hrvatskom saboru, među nama saborskim zastupnicima i vezano za naše imunitete, mislim da treba mijenjati praksu u cjelokupnom sustavu rada DORH-a, Zakona o kaznenom postupku, ovlastima DORH-a u istrazi. Jer znate, kada jedanput vam u vas uperi prstom DORH, dakle glavni državni tužilac ili ravnateljica USKOK-a, pa kada čujete od svog odvjetnika, kada se konzultirate, kada čujete ovako jednu ocjenu kada vam kaže, gledajte vi se sada morate pomiriti s time da pred vama slijedi proces i da će to trajati godinama, vjerujte mi to je gore nego sama kazna zatvora. Dakle, ovlasti koje DORH ima u predistražnim, tj. u istražnim radnjama prije suđenja su takve da okrivljenik nema apsolutno nikakva prava. Dakle presumpcija nevinosti, načelo jednakosti oružja, više to u Hrvatskoj ne postoji. I reći ću vam još jednu stvar, mislim da treba uvesti neku vrstu nadzor nad radom DORH-a i da se mi moramo prestati skrivati, tj. trebamo se prestati skrivati iz floskule o tome da se radi o nekoj vrhonaravnoj struci. Mi jedanput godišnje ovdje tu raspravljamo o izvješću o radu DORH, to je u potpunosti nedovoljno. Treba uvesti neku vrstu građanskog nadzora, kontinuiranog i sustavnog nad radom DORH koji bi stalno preispitivao jesu li njihove optužnice, tj. ne optužnice nego njihove istrage opravdane ili ne jer u suprotnome ljudi provedu po 500 dana u Remetincu i nikome ništa.
Uvažena potpredsjednice Sabora, pravobraniteljice sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo, na početku samo da kažem da kao klub <PARTY>-a podržavamo naravno ovo izvješće i da podržavamo i svesrdno i rad pravobraniteljice jer sve ono što ured pravobraniteljice u ovih 10 godina je učinio je zaista jako puno i pred njim je još uvijek veliki i važan posao i svi skupa moramo dati punu podršku da se ti projekti, programi zaštite djece i realiziraju. Danas sam imao čast sudjelovati na Dječjem forumu održanom ovdje u sabornici i moram reći da sam već na samom početku nakon prve rasprave dječjih zastupnika, da tako kažem, odlučio potpuno promijeniti i zanemariti ovo svoje izlaganje i prilagoditi ga zapravo temi o kojoj govorimo iz jedne dječje perspektive, da tako kažem. S obzirom da su nam djeca danas pokazala što znači iskreno, predano zalaganje za dječja prava, od upozoravanja na to da u svome gradu nemaju, ne samo kanalizaciju, nego ni vodovod, da žele upozoriti i na mnoga druga pitanja pa evo i na pitanja težine školskih torbi i na pitanje školskih udžbenika. Ono što je važno za početak istaknuti je, evo 10 godina je zapravo prošlo od osnivanja i početka rada pravobraniteljstva za djecu i to je zaista, 10,5 godina i to je zaista vrijeme u kojem je puno učinjeno. Možda je zaista jedno od najvećih postignuća i osnivanje tih područnih ureda u Splitu, Osijeku i Rijeci i možda bi evo u budućnosti trebalo raditi na promoviranju tih ljudi koji rade u tim uredima, u nekakve male regionalne, ne povjerenike, ali regionalne zastupnike povjerenice koji bi se onda i medijski mogli promovirati, biti prepoznati kao čuvari dječjih prava u svojim regijama i zaista bi, ono što je pravobraniteljica rekla nama zastupnicima bilo jako interesantno vidjeti koje su to skupine problema koje su zanimljive djeci u pojedinim regijama jer ja sam siguran da djecu iz, uvjetno rečeno, siromašnijih krajeva ne muči zlostavljanje na internetu ili na mobitelu jer oni tih mobitela, pametnih telefona niti nem
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice, gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Hvala lijepa na ovom pitanju. Ministarstvo hrvatskih branitelja, zbog svega što ste i vi u svom pitanju naveli, u najvišoj razini prioriteta, promatra i odstupa prema ovome pitanju. Naime, zbog stupnja pobola i smrtnosti hrvatskih branitelja, mi smo u suradnji sa Ministarstvom zdravstva, početkom 2017. godine sa 28 zdravstvenih ustanova, potpisali ugovor o provedbi preventivnih medicinskih pregleda, za što smo osigurali 26 milijuna kuna i za što je predviđeno i u skladu sa tehničkom mogućnostima zdravstvenih ustanova u 2017. godini provesti 33 tisuće preventivna pregleda hrvatskih branitelja, sa ciljem ranog otkrivanja tih bolesti. U prioritetu i u našim pozivima, svakako, pozivamo, one hrvatske branitelje, sa najvećim borjem provedenih dana u borbenom sektoru. Ono što su svakako zabrinjavajući podaci i što je pred sve nas stavlja iznimno zahtjevan izazov je odgovor, kako smanjiti pobol i smrtnost hrvatskih branitelja, a oni su zaista zabrinjavajući. Od 1996. do 2017. godine umrlo je 54 tisuće i 440 hrvatskih branitelja. A samo u 2016. godini umrle su 4 tisuće i 73 hrvatska branitelja. Posebno, najugroženija skupina, od 442 tisuće 749 danas živih hrvatskih branitelja je njih 82 tisuće i 889 koji su nezaposleni i nemaju nikakva primanja. Dakle, oni su najranjiviji i najugroženiji i ovom prigodom pozivam sve te hrvatske branitelje da se odazovu i jave na preventivni pregled, kako bismo kroz rano otkrivanje pomogli u njihovom liječenju. Hvala vam lijepa.