EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Hvala potpredsjedniče. Kolega Stričak, slažemo se mi iz <PARTY>-a i ja sa vama da ovaj zakon treba donijeti i da ne smijemo prestati raditi i da moramo učiniti sve što je u našoj mogućnosti da se pronađu nestale osobe, jer moramo se staviti u poziciju obitelji koje imaju nestale i da oni mogu zapaliti svijeću i staviti cvijeće. Ali je činjenica da smo tu premalo napravili, da nije dovoljno samo zakon i suradnja sa međunarodnim tijelima. Prilika je i pozvati sve one koji žive trenutno u Hrvatskoj a imaju saznanja gdje su pokopani hrvatski branitelji i civilne žrtve da to daju podatke. A isto tako smo propustili kao članica Europske unije izvršiti dodatni pritisak prema Srbiji da kroz predpristupne ugovore izvršimo jači pritisak da dođemo do tih informacija jer sigurno da oni imaju te informacije a nisu nam ih dali. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi kolega Grubišić, naravno, svatko ima pravo na svoje mišljenje. Ja vaše mišljenje cijenim iznad svega. Nisam nažalost gledao to na televiziji jučer jer smo imali sjednicu… … Pa šteta da kad ste mi ovo sad ispričali, samo sam djelomično mogao si stvoriti sliku u glavi. Naime, imali smo sjednicu kluba zastupnika pa nisam bio uz televizor i nisam to mogao vidjeti. Međutim, želim vam reći sljedeće. Ne znam da li bi ili da li se ovakva rasprava vodila i prije 10 ili 14 godina kada je krenula izgradnja autoceste prema Splitu. Dakle za potrebe izgradnje autoceste se posjeklo 1600 hektara šuma. Šumski stručnjaci, to sam rekao u raspravi za prvo čitanje, su podigli više nego toliko novih površina pod šumama. Ali isto tako ja znam, nisam iz Like i tog dijela Republike Hrvatske ali znam dobro priče da se taj dio Republike Hrvatske više nego razvio upravo zbog prolaska autoceste kroz to područje i otvaranja tog djela Republike Hrvatske. Dakle zašto vam to govorim? Govorim vam to zbog toga što apsolutno trebamo voditi brigu o zaštiti okoliša pa i o zaštiti šuma, ali isto tako moramo voditi brigu i o razvoju jer bez razvoja nema budućnosti. Mi možemo se odlučiti između toga da li ćemo sve zaštitit i što je jedan kolega rekao živjeti možda kao domoroci ili ćemo naći kompromis između jednog i drugog i imati kvalitetnu zaštitu okoliša i prirode i imati razvoj. Ja smatram da s ovim zakonom to možemo imati. Kolega Marić, naravno ja nisam stručnjak ni približno u ekonomiji kao što ste vi tako da ovo što sam rekao to je bilo samo na površnoj razini ekonomije. Međutim, u ovom trenutku govorimo o Zakonu o šumama, ne govorimo o strategiji industrijalizacije ili nečemu drugom. Dakle, što se tiče ovog dijela izgradnje golf igrališta i kampova se tiču toga i možda ovim olakšicama ili liberalizacijom zakonskih odredbi bi se trebalo omogućiti da se lakše i više golf terena izgradi. Gledajte, ja ne mogu shvatiti kako je moguće da jedna Austrija ima 151 golf igral
Dame i gospodo, u vrijeme kada su liječnici, medicinske sestre i ostali medicinski djelatnici na ulicama, ministar zdravstva Beroš, te predsjednik vlade Plenković ne silaze s tv ekrana uvjeravajući nas da ono što svi vidimo ne smijemo vidjeti jer ako danas govorite istinu ili tražite odgovore zašto Vlada sudjeluje u korupciji i štiti ju dobivate etiketu da ste radikalni i da širite govor mržnje. Povijest nas pak uči da propaganda i obmana može funkcionirati na ograničeni period, ali kad-tad dolazi vrijeme istine kada činjenice dolaze do izražaja, a činjenica je da nam se zdravstvo urušava i da je svima u Hrvatskoj jasno kako je krivac za to stanje <PARTY> odnosno njegovo vodstvo i njegova sestra <PARTY> odnosno njezino vodstvo. Njihovo katastrofalno gospodarenje zdravstvom i u njemu duboko utkana koruptivna mreža za posljedicu ima slijedeće. Od 2013. godine kada smo postali članica EU imali smo masovni odljev zdravstvenih djelatnika i sad dolaze na vidjelo problemi koji su dosadašnje Vlade gurale pod tepih. Kronični nedostatak osoblja, niske plaće te organizacijski nered potjerali su naše ljude trbuhom za kruhom, a one koji su ostali u sustavu doveli su u nepodnošljivu situaciju. Ali nije činjenica samo to da bi bilo dovoljno novca u zdravstvu ako bismo samo zaustavili korupciju i kriminalnu javnu nabavu u tom sektoru, novca ima i na drugim stranama. Samo u slučaju vjetroparka Krš Pađene iz državnog proračuna se otuđuje 2 milijarde i 200 milijuna kuna, onda dodamo Uljanik sa 7 milijardi kuna, a onda JANAF te javne nabave u političko korupcionaškom aranžmanu, naprosto nije potrebno biti veliki matematičar da se shvati da zbog tolike krađe javnih dobara ne može biti novaca ni za zdravstvo, ni za policiju, ni za obrazovanje, ni za zaposlenike državne uprave, primjerice Porezne uprave. Mora li to tako biti? Ne mora. Evo vam slučaja Poljske, Poljska je provela temeljitu lustraciju do te mjere da je simbol pri rušenju komunističkog totalitarizma u Europi te dobitnik Nobel
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, dame i gospodo, kolegice i kolege zastupnici. Konačni prijedlog Zakona o kombiniranom prometu Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava u cijelosti. Kombinirani prijevoz je prijevoz tereta pri kojem teretni automobil, prikolice, poluprikolice s vučnim vozilom ili bez njega, izmjenjivi sanduci ili kontejneri dužine od 20 stopa, odnosno 6,096 metara ili više rabe željeznicu ili unutarnje plovne puteve ili pomorski prijevoz pri čemu se početna ili završna dionica puta prelazi cestom od točke utovara tereta do najbližeg terminala za kombinirani prijevoz ili najbližeg pretovarnog kolodvora kao početne dionice, te od najbližeg terminala za kombinirani prijevoz ili najbližeg pretovarnog kolodvora do točke istovara tereta na završnoj dionici puta. Donošenje i usvajanje Zakona u kombiniranom prometu predstavlja daljnje usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije u dijelu koji još nije usklađen, a koji se odnosi na kombinirani prijevoz. Obveza Republike Hrvatske je provesti usklađivanje sa direktivom Vijeća o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza roba među državama članicama. Ovim zakonom uređuju se temeljni pojmovi i udaljenosti u kombiniranom prijevozu, oslobađanje od obveze plaćanja godišnje naknade za uporabu javnih cesta, oslobađanje od dozvola i kvota i oslobađanje od ograničenja prometa na cestama za sudionike kombiniranog prijevoza, kao dokumenti koji tijekom svakog prijevoza vozaču teretnog automobila u kombiniranom prijevozu mora imati, radi dugoročnog i koordiniranog razvitka kombiniranog prometa i poticaja razvoja logistike za isti. Vlada Republike Hrvatske donijet će Strategiju razvitka kombiniranog prometa u Republici Hrvatskoj. Neki od temeljnih pojmova u kombiniranom prijevozu. CMR je temeljni list, ugovorni sporazum između pošiljatelja cestovnog prijevoza i primatelja kojim se osiguravaju standardni uvje
Poštovana gospođo potpredsjednice Sabora, gospodine predstavnik Hrvatske vlade, kolegice i kolege. Ja se slažem s uvodnim obrazloženjem kolege Vrska, i svjesni smo u Klubu <PARTY>-a činjenice da je dobro da ovom zakonu na inicijativu <PARTY>-a danas ovdje raspravljamo. Međutim, imamo već i očitovanje Vlade, i svjesni smo činjenice da se priprema Vladin prijedlog. Ja sam bio čak i u prilici da ga vidim. i danas davati amandmane na ovaj tekst je zaista promašeno i u tom smislu ja pozdravljam što je potegnuta procedura da se ova važna služba ustroji i da valjda će biti jedan dodatni impuls Vladi, da čim je moguće prije izađe sa svojim prijedlogom. No, nekoliko temeljnih stvari, htjeli to ili ne pred nama je prijedlog Zakona o zaštiti i spašavanju, što ga je u saborsku proceduru uputio Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke. Prijedlog je bio da se zakon donese po hitnom postupku. Što jasno nije usvojeno i prijedlog ide u proceduru u redovnu, u prvo čitanje, jer će sigurno Vlada uputiti svoj prijedlog. Nakon štoje na 4. sjednici Hrvatskog sabora donešen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i dijelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija, kojim je ustanovljena državna uprava za zaštitu i spašavanje nužno je potrebno donijeti i odgovarajući Zakon o zaštiti i spašavanju, koji bi se zakonom reguliralo i uredilo područje zaštite i spašavanja u Republici Hrvatskoj kao područje od posebnog značaja i interesa. Zakon o zaštiti i spašavanju je zakon koji je nužno potreban Republici Hrvatskoj i trebao bi biti zakon koji objedinjava sve subjekte zaštite i spašavanja u jedan jedinstveni efikasan i racionalan sustav. Kako pri usvajanju zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i dijelokrugu ministarstava i državnih upravnih organizacija kojom je izmjenom ustanovljena državna uprava o zaštiti i spašavanju nisu usvojeni pojedini amandmani oporbenih zastupnika, prvenstveno zastupnika kolege Valtera Drandića, koji je amandmanom prvenstveno imao za cilj
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. U svom govoru ste rekli da se ove godine planira u potpunosti razminirat Požeško-slavonsku županiju, a do kraja iduće godine Osječko-baranjsku županiju, koliko zapravo šumskih i poljoprivrednih površina je još uvijek ostalo u minskim sumnjivim područjima? Da li su osigurana sredstva za potpuno razminiravanje tih područja i da li su se takva područja zapravo uvrstila kao prioritetnim upravo zbog činjenice da se treba staviti što veći broj poljoprivrednih površina u funkciju što prije zbog većih obradivih površina našim poljoprivrednicima i zapravo zbog povećanja hrane i svemu onom što nas u ovoj krizi očekuje? Zahvaljujem.
Hvala predsjedniče. Uvažana pravobraniteljice sa suradnicima, kolege i kolegice zastupnice. Izvješće koje je večeras pred nama u Hrvatskom parlamentu zaista je opširno, sustavno i pregledno u svim segmentima, no sadržaj je pak nešto sasvim drugo. Sadržaj opisuje slike iz svakodnevnog života građana i građanki Hrvatske, a slike su ovakve. Iako smo statističke podatke večeras slušali u nekoliko navrata uvijek ih je dobro ponavljati, a posebno na ovakvom mjestu. Dakle među muškarcima prosječna stopa zaposlenosti je oko 44%, a kod žena znatno niža 33. Evidentna je rodno uvjetovana segregacija zanimanja koja su usko povezana sa jazom u plaćama između žena i muškaraca. Kad odnosno ako se zaposle žene na hrvatskom tržištu rada zarađuju 89,8% od onog iznosa koji zarađuju muškarci. Žene koje imaju djecu u privatnom sektoru zarađuju i do 23% manje od muškaraca. U osnovnim školama gdje su plaće u prosvjeti među najnižima radi čak 81,4% žena. Među uredskim i šalterskim osobljem ima 72% žena i 28% muškaraca. Zvanje redovnog profesora ima tek 444 žene i 1603 muškarca. Na čelnim mjestima zakonodavnih tijela među državnim dužnosnicima, odnosno dužnosnicama i direktoricama odnosno direktorima ima samo 27 do 28% žena. Samo je 17,28% žena članica uprava trgovačkih društava, a manje od 3% muškaraca uzima roditeljski dopust i bolovanje zbog djece, dakle manje od 3%. Žene obavljaju u Hrvatskoj 90% obiteljskih i kućanskih poslova. Udio žena u Saboru i Vladi je oko 20% i ono što nije dobro je da taj udio stagnira već pet godina. Prosječna participacija žena u lokalnim vlastima je 15% u gradovima i županijama i tek 8% u općinama. Možemo li dakle govoriti o rodnoj ravnopravnosti? Kakav je položaj žena na hrvatskoj političkoj sceni za koje smo kolegice zastupnice i kolege zastupnici i mi osobno odgovorni. Za parlamentarne izbore 2011. godine prijavljeno je 2835 kandidata i 1524 kandidatkinje ili 65% prema 35%. Danas je u Saboru sljedeća rodna slika. Neposredno nakon izbora udio žena je bio go
Poštovani saborski zastupniče gospodine Franko Vidović, hvala puno. Drago mi je čut da će i <PARTY> podržati ovaj zakon koji je strateški bitan za Hrvatskog vojnika za Hrvatsku vojsku i ja uvijek kažem pitanje obrane i nacionalne sigurnosti je nadstranačko pitanje i svaki od nas itekako mora voditi računa o tome. I vidjeli ste ove izmjene i dopune Zakona o službi baš da su u funkciji da naša vojska bude još jača, još moćnija i to je konačan cilj svih nas koji smo sada u ovom trenutku odgovorni za Hrvatsku vojsku. I drago mi je pa i iz izlaganja mog suborca gospodina Mire Bulja da iz pozicije i <PARTY>-a ovaj zakon ima pravu potporu i da govorite dobro o Hrvatskom vojniku, dočasniku i časniku, to su ljudi zaslužili u cijeloj Hrvatskoj. A što se tiče ovog vašeg prvog dijela vezano za Hrvatsko vojno učilište i da ljudi mogu raditi, pa mi ćemo učiniti sve da ljudi rade. Tko je god kvalitetan, dobar, odličan profesor nema razloga uvijek ćemo načina da ti ljudi rade. Vi znate da smo sada u procesu pripreme zakona to će biti 2020. godine da radimo transformaciju Hrvatskog vojnog učilišta u Sveučilište za obranu i sigurnost. Mislim da je konačno došlo vrijeme da Hrvatska ima Sveučilište za obranu i sigurnost. Sljedeće godine obilježavamo 30 godina Hrvatske države. U Hrvatskoj ima 8 sveučilišta, ne vidim nikakvog razloga da ne bude Sveučilište za obranu i sigurnost u potpori jakoj Hrvatskoj vojsci i to sveučilište ćemo vezati sa drugim sveučilištima na zapadu i to od američkih, izraelskih, njemačkih, francuski i da baš bude na ponos Hrvatskoj vojsci. Ovo što se tiče ovog vašeg ili dileme ili vezano da netko Ustav ne poštuje, itekako poštujemo Ustav. U Ustavu piše Oružane snage RH u zakonu ovome isto piše Oružane snage RH znači to je taj puni naziv koji ostaje znači. Međutim mi smo stavili da je skraćen naziv, znači da se može koristiti skraćen naziv je Hrvatska vojska. Zašto smo to napravili? Pa zato što to hrvatski narod osjeća. Ova vojska nije naslijeđena, ona je stvorena
Poštovani ministre, nije problem pogriješiti. Problem je ako tu grešku niste sposobni priznati i ukoliko je ponavljate ono u beskonačnost. Svatko tko nešto radi, te negdje i pogriješi, tako da krivit vas ako ste radili, pogriješili nije fer čovjek bi rekao. Problem je ako ste radili u krivoj vjeri, ako ste radili nešto zato što je to nekome nosilo nekakvu posebnu korist. A ja mislim da svi građani ove zemlje vjeruju da su se određene mjere odgađale zbog izbora u <PARTY>-u. I to je problem. Ja neću reći da je tako, ali vjerujte mi građani u to iskreno vjeruju. I to je problem kada im onda pokušavate objasniti da te mjere treba provesti danas, a nije ih trebalo provesti jučer kada su bili izbori. Sa ove govornice već sam jedanput rekao danas smo prvi put ovdje razgovarali o ovoj temi i moram priznati neke stvari koje ste rekli imaju smisla. Da li ste ih uspjeli napraviti onako kao što ste željeli to pokazuju rezultati, ali se vidi iz onoga što ste govorili da je vaša želja bila dobra. Ja vam mogu samo poželjeti da više uspijete u tome što želite, da stvarno dođemo do brojeva koji su dobri ili bolji za naše građane, jer nema smisla ovdje govoriti koliko smo loši. Ja bih više volio da hvalimo koliko smo dobri, da naši građani imaju nekakve koristi i od ovog Sabora i od Vlade. Jer zadatak oporbe u stvari nije napadat Vladu, nego napadati one programe Vlade koje je Vlada predstavila, a nije ispunila. To je u stvari zadatak oporbe. Pratiti rad Vlade. I one stvari koje Vlada kaže da će napraviti u mjesec dana, godinu dana, tri godine, ukoliko ih ne napravi tada je pitati zašto nije napravila. To je zadatak oporbe. Jer vi imate većinu, vi ćete izglasati svaku odluku koju želite. Naš zadatak je da te odluke koje izglasate, a koje se nadam da su dobre za građane i provedete u ono vrijem koje ste rekli. Nije cilj manipulacija brojkama govoriti ovdje da li je Njemačka bolja ili gora, bolja je od nas. Pitanje je zašto je bolja. Shvatit zašto je bolja i primijeniti ono od njih zbo
Pa evo dozvolite mi samo par riječi mojoj dragoj kolegici Mireli. Ja sam upravo iščitao njezin, odnosno shvatio njezinu diskusiju na tragu, dobro možda sam ja malo naivan i optimista, na tragu ovoga što je diskutirala. Naime, upravo u obrazloženju koje sam ja bar imao prilike slušati na odboru je naglašeno da je loš sustav upravljanja u razinama nacionalne zaštite i da treba taj dio promijeniti i mislim da je i sama na kraju rekla da upravo tu u zakonu, ja istina sam ga čitao više sa aspekta zaštite, ne sa aspekta upravljanja, da stoji da se može. Znači da je otvorena ta mogućnost upravo svjesni toga da je bilo svega i svačega u nacionalnim parkovima i nekim drugim, jer to je ista razina zaštite a različito su se provodile i različito je bilo zapravo manifestiranje postupanja, a kamoli imam osjećaj da je bilo otprilike daleko od očiju pa se je radilo tako kako se je radilo sa nekim lokalnim upravnim vijećima ili kakvim političkim to je istina. Svjedoci smo toga da neki od nas koji smo, imamo nešto od toga na prostoru, a kažem nismo nikada imali prilike zaviriti osim tih javnih manifestacija. Tako da je moj dojam da bi trebalo na tragu ove diskusije izvršiti i više standardiziranja tako da kažem u upravljanju istom razinom zaštite. Ali mislim moj je dojam da je taj zakon u dijelu ide u tom pravcu, možda ne toliko koliko bi netko od nas htio. Svatko od nas ima različita promišljanja zavisno od svojih opredjeljenja i naravno da bi neke stvari više naglasio, a neke manje. Evo zahvaljujem.
Hvala gospođo potpredsjednice. Svoje pitanje bih uputio ministru pomorstva, prometa i infrastrukture gospodinu Siniši Hajdaš Dončiću. Poštovani ministre, od predsjednika <PARTY>-a Tomislava Karamarka nedavno smo mogli čuti kako će njegova stranka podržat izgradnju Pelješkog mosta i brze ceste do Dubrovnika, znači posebno naglašavam ne autocestu koja bi prolazila kroz Dubrovnik nego brzu cestu do Dubrovnika. S obzirom da je kod dijela viđenijih članova <PARTY>-a sa područja naše najjužnije županije i dalje prisutno nerazumijevanje, zbog čega se čak i predsjednik njihove stranke zalaže za brzu cestu do Dubrovnika i Pelješki most, molim vas gospodine ministre da mi date vaše argumente odnosno argumente Vlade Republike Hrvatske za ovako opredjeljenje, da nam kažete kada bi se moglo početi sa realizacijom tog projekta te u kakvoj je to korelaciji sa budućom jadransko-jonskom autocestom o kojoj se također priča i razgovara.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege, poštovani predstavnici udomiteljstva! Dozvolite mi da najprije velim, mi smo na prvom čitanju zakona govorili puno više oko toga, pa ne bi sada ponavljali. Govorio bi samo ono što je najvažnije. Evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o udomiteljstvu jer udomiteljska skrb nameće se kao prioritet u Republici Hrvatskoj, kao oblik skrbi izvan vlastite obitelji, djetetu ili odrasloj osobi. Ovo je veoma značajno jer su potencijali zbrinjavanja kroz ovaj oblik veliki. I da se poslužim ovim vašim obrazloženjem ovdje na strani 15. Kažete, nedvojbeno je da je smještaj u udomiteljsku obitelj u službama socijalne skrbi prepoznat kao prirodniji i jeftiniji oblik skrbi koji smještenoj osobi osigurava zaštitu i mogućnost življenja u obiteljskom okruženju te da je njegova primjena u stalnom porastu. Ja se s time slažem i o tomu smo dosta i govorili. Dozvolite mi s obzirom da se sada radi o konačnom prijedlogu pa da nekoliko riječi velim o pojedinim člancima jer i meni su neke stvari nerazumne pa da si malo probamo i pojasniti. Evo, u članku 2. točka 6. kaže se: "Srodnička udomiteljska obitelj jest udomiteljska obitelj čiji su članovi u krvnom ili tazbinskom srodstvu sa smještajnim korisnikom.". Ne znam u čemu je razlika između ove prethodne i ovoga, nije mi baš bistro jako, trebali bi to vidjeti jer ja se slažem, jer točka 1. govori: "Udomiteljstvo jest oblik skrbi izvan vlastite obitelji kojim se djetetu ili odrasloj osobi osigurava skrb u udomiteljskoj obitelji.". Mislim da bi to trebalo biti isto. Nadalje, u članku 3. vi ovdje, u točki 4. govori se: "Uvjeti u pogledu stambenih, socijalnih i drugih uvjeta pravilnikom propisuje ministar nadležan za socijalnu skrb.". Ja mislim da bi to trebalo biti minimalne uvjete, da bi trebalo napisati tu minimalne uvjete propisuje ministar, a isto tako da se vidi, da se zatečeno stanje poštiva. Ja ne znam kako ste oko toga regulira. Ja to nisam niti u obrazloženju vidio, niti
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, državna tajnice, dame i gospodo saborski zastupnici. Naime ja sam se javio u ime kluba <PARTY>-a reći samo nekoliko riječi o ovom prijedlogu za imenovanje sudaca porotnika Vrhovnog suda Republike Hrvatske koji uključuje i imenovanje sudaca na županijskim sudovima. Naime upozorio bih samo na jednu stvar. Nastavlja se jedna ajmo to reći rasprava i trakavica od rasprave za imenovanje pravobraniteljice za djecu. Naime mi smo dobili u ovom prijedlogu samo imena i prezimena ljudi sa njihovim adresama. Čuli smo za tvrdnju iz Ministarstva pravosuđa da je to zapravo samo formalizam. Ako je to formalizam, zašto onda potreba da Hrvatski sabor raspravlja o tome i donosi odluku? Naime mi tvrdimo da kada donosimo odluku o nečemu, da onda moramo imati i odgovornost ako nekoga postavljamo i imenujemo za nešto. Naime, trebali bi mi zapravo ovdje prvotno donijeti pravilnik o minimalnim kriterijima koji bi vrijedili za pojedine osobe koje predlažemo za suce porotnike. Naime mi ovdje iz ovoga prijedloga ministarstva ne vidimo ni tko su ovi ljudi. Da li u oni kompetentni da odlučuju o nečemu na sudu? Da li su ovi ljudi može biti kažnjavani? Da li oni su radno sposobni? Naime mi držimo da ljudi koji nisu radno sposobni ne bi trebali ni donositi odluke kao suci porotnici. Mi još neznamo da li su ovdje uključeni velikim dijelom ljudi nezaposleni, hrvatski branitelji. Neznamo ništa o tim ljudima. Dakle ovom svojom raspravom samo sam želio upozoriti da ovo nije formalizam niti bi smio biti formalizam. Zato klub <PARTY>-a i ne može podržati ovakvu odluku Ministarstva pravosuđa za imenovanje sudaca porotnika jer o tim ljudima, mogu biti idealni, ali mi u ovom trenutku neznamo ništa. Hvala lijepa.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena ministrice u vašem izlaganju rekli da je vlada od 2011.-2015. pretpostavljam da ste mislili na vladu Zorana Milanovića htjela povećati OKFŠ, ja vas moram demantirati nitko nije povećavao OKFŠ osim Vlade, ja sam navela kronologiju da su to bile sve koje su smanjivale OKFŠ Vlade <PARTY>-a, ali htjela sam vam reći da je moje izlaganje bilo na temelju vodećih ljudi u šumarstvu koji su također protiv ove izmjene zakona. A što se tiče devastiranja šuma ja vas pozivam u svoju Slavoniju, možda onda dobijete bolju sliku šta znači devastacija šuma. Znači mi se sa šumama moramo voditi kao nečim što je jako vrijedno, no međutim evo dođite u Slavoniju, pogledajte onda ćete dobiti bolju sliku situacije. Hvala.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. I mi u <PARTY>-u odmah na početku moram reći da ćemo podržati prijedlog ovog zakona. i s jednim dijelom i zbog toga što smo upravo mi ovdje na 26. sjednici čini mi se Hrvatskog sabora u prošlom sazivu u prosincu donijeli odluku prilikom rasprave o Prijedlogu Zakona o Zavodu za školstvo i obvezali Vladu da uputi prijedlog zakona i osmisli prijedlog Zakona o nacionalnom ispitnom centru obrazovanja. Po nama u <PARTY>-u vanjsko vrednovanje obrazovnih postignuća osigurava objektivnije praćenje ishoda obrazovanja od unutarnjeg internog ocijenjivanja i vrednovanja koje je uobičajeno u našim školama i koje provode isti nastavnici koji u jedno i poučavaju učenike. Već je bilo dosta govora o učenicima koji sve više uče za ocijenu, o poplavi odlikaša, a o upitnosti stvarnog znanja. I ne samo da je to stav koji podržavamo mi u <PARTY>-u, pa će to i prijedlog koji je bivši ministar prosvjete i športa, gospodin Vladimir Strugar u ime bivšeg Ministarstva prosvjete i športa pripremio u srpnju 2003. godine. Taj je prijedlog usvojila i Hrvatska vlada. A prijedlog je i bio na onom širem prijedlogu dnevnog reda Hrvatskog sabora uoči samih parlamentarnih izbora. Nažalost, o njemu se nije dospjelo raspravljati i eto imamo ga sada na klupe. I ne smeta nas nimalo što je to današnje Ministarstvo znanosti i obrazovanja i športa uputilo gotovo isti prijedlog u neizmijenjenom obliku ovoj Vladi, a ona nama u Hrvatski sabor, već cijenimo da je dobro što se nastoji i želi usvojiti taj zakon, jer je on preduvjet za provođenje državne mature i međunarodnog vrednovanja postignuća. To ujedno govori da je bivše Ministarstvo imalo cijelovitu sliku promjena u odgoju i obrazovanju. U ocijeni stanja jasno je rečeno, da u Hrvatskoj nisu razvijeni modeli vanjskog vrednovanja. Da nema državne središnje stručno znanstvene ustanove koja bi bila odgovorna za provođenje vanjskog vrednovanja i usklađivanja Hrvatskih i europskih stan