EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani potpredsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, gospodo ministri i državni tajnici, evo danas je ovdje u nekoliko navrata bilo govoreno o Agrokoru, o efektima Agrokorove krize, tzv. krize. Rekli smo i sa svoje strane kao zastupnici, primijetili svako na svoj način ono što čujemo, što čitamo, što nam govore ne samo djelatnici, radnici Agrokora nego i oni koji su u sustavu Agrokora kao posrednici, odnosno dobavljači, proizvođači, međutim malo je toga progovoreno o nekim nuspojavama, odnosno o tvrtkama koje, na koje utječe poslovanje odnosno mogući krah Agrokora. Ja ću se danas sa svojim pitanjem odrediti prema jednoj velikoj tvrtci koja se zove Petrokemija, koja je od strateškog interesa za RH, i koja je zahvaljujući ili nezahvaljujući teškoj politici koja se vodila i proteklih desetljeća došla u jako tešku situaciju, sada dakle, čak je bila zaustavljena i proizvodnja međutim ona je brzom reakcijom Vlade RH uspostavljena i ona je ponovno pokrenuta. Međutim, danas imamo situaciju da je ta tvrtka koja je opterećena velikim problemima i dugovanjima, također i veliki mamac za privatizaciju, u njoj naime radi 1650 radnika, ona je i dalje najveći gigant u Sisačko-moslavačkoj županiji, posebice u Kutini, ona proizvodi godišnje oko milijun i 200 tisuća tona gnojiva, od čega 70% izvozi, dakle jedan je od najvećih izvoznika u Hrvatskoj, pa samim tim dakle i predstavlja u jednoj vrlo depresivnoj županiji odnosno u jednom kraju Hrvatske gdje je ratom opustošena, predstavlja dakle i pitanje života. Stoga moje pitanje danas je upućeno ministru državne imovine gospodinu Goranu Mariću. Koje je vaše dugoročno rješenje i što očekujete od planirane dokapitalizacije jer ste nedavno objavili poziv za indikativno iskazivanje interesa dokapitalizacije Petrokemije, te kako Vlada namjerava pomoći ne samo Petrokemiji, Kutini, Moslavini nego cijeloj Sisačko-moslavačkoj županiji odnosno zadržati proizvodnju i spasiti trenutno sada 1650 radnih mjesta u Petrokemiji?
Hvala lijepa. Sve ove brojke koje je kolega Kajin iskukurikao u svom nostradamuskom zanosu su netočne, i isto tako netočno je i to da Hrvatska mora bankrotirati. A ne, obzirom da je iz koalicije dakle pa sam mislio da. Ovaj tako da Hrvatska mora bankrotirati da bi <PARTY> bio na vlasti. Ali dok je današnja kukuriku koalicija bila na vlasti bankrotirali su tada hrvatski radnici, kojima je drastično smanjena plaća i rezana su materijalna prava, a kad je već govorio o nezaposlenima samo da ga podsjetim da je 2002. i 2003. temeljem mijenjanja prava za evidentiranje nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje brisano 148 tisuća 448 nezaposlenih. E di ste onda bili kolega Kajin.
Zahvaljujem. Poštovani ministre nas u ovoj drugoj polovici ove godine očekuje novo usklađivanje mirovina. Aktualna vrijednost mirovine će se ovog puta u 70 postotnom dijelu povećati slijedom rasta cijena i to povećanje mirovine će vjerojatno biti najveće u zadnjih možda 10-ak godina. E sad, u ovom rebalansu predviđa se povećanje prihoda od doprinosa za mirovinsko osiguranje sa 26 na 28 milijardi, međutim u onom drugom dijelu u transferu iz općih prihoda i primitaka bilo je predviđeno u originalnom planu i sad je ostao iznos od otprilike 19,3 odnosno sa 19,1 milijardu kuna. Moje pitanje je vrlo jednostavno. Hoće li to biti dovoljno? Naime, u planu, već u planu za prošlu godinu i u izvršenju taj dio dakle transfer iz općih prihoda i primitaka mirovinskom zavodu za osiguranje iznosio preko 20 milijardi kuna. Meni se čini da bi točno milijarda kuna mogla nedostajati. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče, što se tiče ovog vašeg prvog dijela pitanja oko uvođenja mikro prijevoza, upravo mi ovim zakonom mi dajemo mogućnost da u ruralnim krajevima točkasto damo mogućnost lokalnoj samoupravi da uvede takvu vrstu prijevoza. Mi ne možemo ovim zakonom i ne možemo regulirati financiranje takvog prijevoza, to nije u domeni ovog zakona. ja se slažem da lokalne samouprave nemaj dostatna, sve nemaju dovoljno sredstava da to financiraju iako je, samo ću kratko reći poreznom preraspodjelom od 1.1. su mnogi gradovi i općine u takvim krajevima dobili određena sredstva. Ok slažem se i prihvaćam. Što se tiče drugog dijela, ponavljam, idemo u liberalizaciju tržišta pod jednakim uvjetima za sve. Cilj nam je jeftiniji i dostupniji taxi našim građanima. Što se tiče gužvi, nemojmo se bojati gužvi. Neće ovaj zakon proizvesti to da će se svi u Hrvatskoj danas baviti auto taxi prijevozom i da će tih ljudi biti ne znam koliko i kojim brojem.
Pa ja ću probati da ovo bude replika, ovo što kolega Dragovan koristi opet to nema veze s replikama. Pjesnici su čuđenje u svijetu, nažalost kolega Dragovan zastupnici nisu pa se tako vi u svom govoru čudite činjenici da <PARTY> koji je imao većinu u Parlamentu nije mijenjao ili donio zakon koji bi mu odgovarao i čudite se zašto to nije napravio uz čitav niz nekakvih pogrešnih zaključaka. Kolega Dragovan zato što smo mi, a govorio sam to u ime kluba shvatili načela demokracije i kao način vladanja u dogovoru s drugima. Pa s obzirom da dogovor nije bilo moguće postići nismo mogli postići ni neka rješenja za koja smo se zalagali. I ponovit ću vam ovdje kao što predsjednik Sabora voli reći zbog hrvatske javnosti. Ni danas mi nismo ti koji tražimo da se o tom povjerenstvu odlučuje dvotrećinskom većinom, mi tražimo da se dogovaramo i da svako od nas može dati prijedlog i sudjelovati u izboru tih petoro ljudi čije su tako važne i značajne pri nadležnosti rada u tome povjerenstvu. O tome se radi. Nemojte se čuditi i koristiti priliku da bi govorili o stvarima koje s ovim povjerenstvom nikakve veze nemaju.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče, spomenuli ste i sustav odvodnje i ulaganje višemilijunskih sredstava u sustav odvodnje diljem gradova i općina. Nažalost kvaliteta radova je upitna, utrošena sredstva su uzalud utrošena jer primjerice radovi u Požeštini nakon 10. mjeseca kada je bila velika poplava su imali svoj test već evo ovaj vikend. Svi radovi koji su odrađeni pokazali su svoje manjkavosti, brane su popucale, nogostup koji je odrađen u selu Drškovcima je pokazao da neviđenu poplavu, a isto tako znači tu su bili, bila je puno veća šteta nego što je to nekada bilo i u ranijim poplavama. Do kada će građani znači plaćati te duple radove i do kad će građani plaćati nečiju nesposobnost.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Prije svega bih se pridružio onim kolegama koji su prije mene izrazili zahvalu svima onima koji su sudjelovali u procesu sanacije koji su u protekla 4 mjeseca i svih ovih dana, ne samo tijekom potresa nego i tijekom poplava bili sa našim i mojim sugrađanima. Kažem mojima, ja ne živim u Zagrebu, ali sam rođen u najvećem gradu pored Zagreba dakle Velikoj Gorici gdje sam trenutno i gradonačelnik i mi i Zagrepčani kažemo da nismo zajedno, a opet smo skupa. Potres s kojim smo suočeni, elementarna nepogoda koja je nepredvidljiva sa promjenama i posljedicama koje su ušle u svaku obitelj, svakog čovjeka sasvim sigurno je stvorio osobnu nesigurnost obiteljsku, poslovnu, javnu, možemo reći gotovo i egzistencijalnu napetost i takva situacija i taj potres zajedno iskušavaju povjerenje u javne institucije, funkciju grada, države, društva zapravo otvaraju mnoga pitanja. Ovo stanje mnogima je nepoznato za našega života, osim onog ratnog stanja, rezultiralo je prvo šokom, a na kraju pronalaženjem rješenja. Međutim, i ovaj prijedlog zakona i ova situacija u kojoj se sada svi nalazimo je kriza, ali to je kriza koju bi trebali prepoznati kao šansu. Rekao sam da sam iz Velike Gorice, svakodnevno 20.000 mojih sugrađana migrira između Velike Gorice i Grada Zagreba i mi smo svakodnevno blisko suočeni sa njegovim stanjem, zabrinuti smo za njegovu budućnost i kako ćemo ga sanirati. Međutim ne samo za njega nego i za sva ostala okolna sela koja su iz Krapinsko-zagorske odnosno Zagrebačke županije naravno sa kojim sredstvima i na koji način i u kojem roku. Ono što nije ovdje rečeno, a što treba uzeti u obzir da je Zagreb već duže vremena u procesu metropolizacije da se on urbanistički i starom ili prestarom i novom izgradnjom, što legalnom, a što ilegalnom, a posebno interpelacijama proprilično zasitio i da se on šiti uglavnom prema istoku, zapadu ili najviše prema jugu gdje se nalazi moja turopoljska doli
Hvala vam lijepo, gospodine potpredsjedniče. Replika se odnosi na … pohvalu ovih primjera koje smo već čuli o slučaju … u Karlovcu, o jednom sustavnom pristupu žrtvama nasilja, o pojedinim županijskim ili gradskim drugim inicijativama koje su uspješne. Sa žaljenjem je utvrditi da ministarstvo neće imati za sve centre koje je već osnovalo i koji su opravdali svoje postojanje. No valja nešto ipak o tome kontekstu reći. I gospodine državni tajniče, mislim da je to jedna poruka koja mora otići s raspravi o upravo ovome. Veliki broj, u postocima veliki broj nasilja dešava se u adolescentnim vezama, dakle mladih ljudi koji izlaze iz škola. Ono što mi principijelno tražimo godinama je da školski programi sadrže one sadržaje koji će mlade ljude upućivati šta to nasilje je i što su trigeri toga nasilja. Mladi ljudi o tome manje znaju. Tek kad se desi nekakvo pivo da govorim o nasilju u mladoj vezi koja nastaje sa puno očekivanja, puno želja, stvaranje obitelji, djece itd., tada stvari počnu pucati. To su ljudi koji su izašli iz nekog školskog sustava, koji im u tom poratnom vremenu koje je samo po sebi bilo vrijeme nasilja, među ljudima koji su promatrali to nije dalo dovoljno edukacije. Prevencija je ono kad se već stvari dese, dakle primjeri koji smo čuli o grupi "Brod", sva inicijativa o tome da se otkrije fini veo iznad nasilja i jeste krenuo prije 15-tak godina preko ženskih grupa, bilo da su one bile stranačke, bilo da su bile u nekoj vrsti da tako kažem nepodobnosti jer ih nitko nije htio čuti. Ali su se dešavala nasilja i one su o tome… Hvala lijepo.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo kolega Šuker je spomenuo situaciju u Velikoj Gorici obzirom da dolazim iz toga grada želio bih naglasiti da 2012. godina dakle kada je HERA odobrila poskupljenje u gradu Velikoj Gorici poskupilo grijanje u stambenim jedinicama koje su spojene na HEP toplinarstvo 38,5%. Zamislite kakva je to strategija, kakav je to pristup kada na kućni budžet u cijeni grijanja u grijanju zapravo koje čini preko 10% u strukturi kućnoga budžeta vam nešto poskupi za 38,5%. Istovremeno zašto govorim zbog grada Zagreba gdje je također traženo ali 26% poskupljenje HERA nije odobrila nego je smanjila, dakle u Zagrebu nije poskupjelo grijanje, u susjednoj Velikoj Gorici je poskupjelo za 38,5%, u Samoboru 38,3% i time se napravila osim regulacije deregulacija životnoga standarda u toj, u toj aglomeraciji ajmo to tako reći na tom području. Drugo što bih htio reći ovo što je kolega Šuker spomenuo. Dakle došlo je do izmjena, odnosno i do promjena na tržištu energenata koji su uglavnom bili glavni razlog da se usvoji, odnosno da se prihvati povećanje cijena koje kasnije kada su pale te cijene HERA nije regulirala, dakle trebala je biti i tada regulator kao što je bila kod poskupljenja. I mislim da bi HERA trebala biti regulator i u odnosu i u kontaktu sa brojnim korisnicima, odnosno sa brojnim građanima koji imaju ovakvih problema u slučaju kada oni pišu i traže konkretne odgovore na pitanje zašto je poskupjelo, dakle da im se osim uobičajenih medijskih priča ili nekakvih priopćenja da im se onda i osobno odgovara.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Panenić, koliko je svima poznato ne postoji odredba koja propisuje da svi objekti OPG-a moraju biti legalizirani. Međutim, ukoliko se misli na odredbu koja se odnosi na obavljanje pojedine dopunske djelatnosti ukazujemo da je takva odredba važeća i prema do sada važećim propisima koji se primjenjuju na dopunske djelatnosti na OPG-u. Ne bi bilo uredu i narušena bi bila konkurentnost ukoliko bi nekom OPG-u omogućili da radi u nelegalnom i ne uvjetnom objektu onu djelatnost za koju prostor, oprema i sredstva koja su potrebna za obavljanje te gospodarske djelatnosti i poljoprivrede moraju zadovoljavati minimalne tehničke uvjete i ostale uvjete koje se odnose na obavljanje te djelatnosti. Zakon kaže kako OPG može samo pojedine gospodarske djelatnosti poljoprivrede obavljati u stambenim ili radnim prostorijama kojima raspolaže OPG. Međutim, općeniti uvjeti legalizacije objekata se temelje na nacionalnom zakonodavstvu koji proizlaze iz područja graditeljstva i ne može se Zakonom o OPG-u pojedine osobe ili skupine poduzetnika osloboditi od njihove primjene. Naravno, vi ste ovdje rekli u jednom trenutku da ovaj zakon je najpametniji i najbolji ili je, ili nije. Naravno da nije ni najbolji, ni najpametniji međutim je sigurno jedan iskorak jer vjerujem da je rađen i pripreman bar za ovo prvo čitanje u suglasju struke i terena, a to je najvažnije što u ovom prvom koraku nam treba struka i teren. Vaše izlaganje je bilo solidno, ali složit ću se i na momente malo i kontradiktorno s obzirom na vaše iskustvo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani pravobranitelju pučki. Pa kolega Heffer jedna od vaših misli je bila i mislim da je to dobro rečeno da preventivno treba djelovati da se diskriminacija ne pojavi. Mislim da je to jako bitno u ovom današnjem trenutku i dapače vrlo važno da preventivno djelujemo. Ja ću se samo osvrnuti na jedan primjer, a i društveni pravobranitelj spominje diskriminaciju pacijenata sa invaliditetom, a rekao bi jedan primjer izgradnje objekata koji posjećuju invalidi. Da li su to ljekarne, zdravstvene ustanove ili neke druge ustanove, a u koje ti normalno invalidi ne idu bez prijeke potrebe, često puta se dešava da upravo ta diskriminacija je vezana i za sami ulazak u takove prostore. Mislim da je potrebno svakako da se ne bi smjele izdati dozvole za otvaranje uređenih prostora, da li su to neki novi prostori, nove zgrade, da li je uređenje ili adaptacije starih, često puta su možda to čak i zaštićeni spomenički objekti, ali bez određenog pristupa u takve institucije ne bi se smjela izdavati dozvola. I upravo mislim da na taj način kad se izdaju dozvole za takove objekte da državna birokracija često umjesto da djeluje preventivno, a njihov zadatak bi bio da ne izda takve dozvole, ona ne djeluje preventivno nego dapače sa svojim neradom i izdavanjem takovih dozvola čak i potiče određenu diskriminaciju prema takovoj grupaciji ljudi. Hvala lijepa.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana zamjenice ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Izražavam zadovoljstvo izradom prijedloga Zakona o Hrvatskom znakovnom jeziku i ostalim sustavima komunikacije gluhih i gluhoslijepih osoba u RH. Prihvaćanjem ovog zakona postat ćemo 24 zemlja članica EU koja je priznala znakovni jezik. Time RH ne samo da ispunjava preuzete obveze između narodnih i nacionalnih dokumenata već i na konkretan način pokazuje svoju osjetljivost i brigu za gluhe i gluhoslijepe osobe te druge osobe s komunikacijskim teškoćama. Prema mišljenju Hrvatskog saveza gluhih i nagluhih i Hrvatskog saveza gluhoslijepih osoba Dodir koje su u izradi ovog zakonskog prijedloga uložile veliki trud i želju. Ovaj zakonski prijedlog neupitno je jedan od boljih zakona u EU jer se njime priznaju i ostali sustavi komunikacije koje koriste gluhe i gluhoslijepe osobe što je važno jer se gluhim i gluhoslijepim osobama priznaje pravo na izbor komunikacije koja odgovara svakom pojedincu. Stupanjem na snagu ovog zakona Hrvatski znakovni jezik bit će ravnopravan s govornim jezicima pa će gluhe i gluhoslijepe osobe imati pravo na korištenje, informiranje i obrazovanje na Hrvatskom znakovnom jeziku. To je neizmjeran doprinos osiguranju društvene ravnopravnosti gluhih i gluhoslijepih osoba i u skladu s Europskom strategijom o invaliditetu od 2010. do 2020. godine koja ističe da je pristupačnost preduvjet za sudjelovanje u društvu. Hvala.
Moram priznat gospodine predsjedniče da me danas loše krenulo. Evo kod predlagatelja nisam uspio proći ni sa jednim amandmanom do sada predloženim. Ovaj amandman je posljedica onog prijašnjeg, a radi se o tome da ponovo dozvoljavate da ćemo dozvoliti kao Parlament Vladi da ima važniju ulogu u državi nego što ima Parlament i da umjesto odredbe Ustava da Vlada odgovara Parlamentu mi se sve više približavamo tome da Parlament odgovara Vladi, odnosno neće moći baš puno ni odgovarati jer smo mu za to skratili, reducirali vrijeme pa i osobito pojedinim zastupnicima mogućnost da uopće iznesu ne samo svoja stajališta ponovit ću to, nego stajališta svoje izborne jedinice zbog koje se oni nalaze ovdje u Parlamentu. Nedopustivo je da kao većina u Parlamentu dozvoljavate da svakim novim člankom Poslovnika, pojedinim zakonima koji se nalaze pred Parlamentom umanjujete važnost, vrijednost ovog Parlamenta i to u korist Vlade koja bi tom Parlamentu trebala odgovarati. Ne možemo dopustiti da predsjednik Vlade bude posebna osoba u državi izvan bilo kakve regulative jer to u krajnjoj liniji ne dozvoljava ni hrvatski Ustav. S obzirom na to da ste odbili i prethodni amandman nemam uopće nikakvih iluzija, ali svejedno tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Kolega Lackoviću, prvo slažem se s ovim prijedlogom oko sastava Državnog sudbenog vijeća članova Udruge sudaca ako to stavite kao amandman apsolutno ću podržati. Mislim da bi to omogućilo jedan odmak i nepristranije bolje odlučivanje ne želeći bilo koga kritizirati. I zbilja je dobra ideja. Potpuno se slažem. Drugo, kada ste govorili o stalnim službama, naravno da su one potrebne i zato ih trebaju. Međutim, ono što mi nedostaje u zakonu i vi niste također spomenuli, a to su sudbeni dani. Zato što vi imate čitav niz područja gdje nema nikakve potrebe za stalnim prisustvom sudova, ali dolazak suca jednom mjesečno ili jednom tjedno gdje bi se odradili svi predmeti s tog područja s jedne strane bi građanima dao bolji pristup sudu, a s druge strane bi racionalizirao poslovanje i omogućio da za ostatak vremena se radi nešto drugo. Dakle, to je ono što mi nedostaje u prijedlogu, a niste niti vi spomenuli kada ste govorili.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice, gospodo ministri, kolegice i kolege. Sukladno odredbi članka 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže se da se ovaj zakon donese po hitnom postupku iz osobito opravdanih državnih razloga. Naime, dužnosti na koje su raspoređene djelatne vojne osobe nisu sve s otežanim uvjetima rada koje bi zahtijevale staž osiguranja sa povećanim trajanjem te se na taj način omogućuje racionalizacija troškova i neposredni financijski učinak za državni proračun RH. Iz istih razloga predlaže se stupanje na snagu ovoga zakona danom objave u Narodnim novinama. Odredbom članka 2. Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba propisano je da se djelatnoj vojnoj osobi zbog otežanih uvjeta rada i prirode obavljanja poslova staž osiguranja računa u povećanom trajanju tako da se svakih 12 mjeseci stvarno provedenih u obavljanju poslova djelatne vojne osobe računa kao 15, 16 odnosno 18 mjeseci staža osiguranja. Pod otežanim uvjetima rada i prirodom obavljanja posla razumijevaju se osobito održavanje borbene spremnosti na visokoj razini u svakom trenutku i u svim uvjetima održavanje visoke psihofizičke spremnosti, izvođenje borbene obuke u svim uvjetima i za sve oblike ratovanja, razvijanje sposobnosti i vještina u uporabi suvremenog vatrenog i hladnog oružja i vještina rukovanja raznih eksplozivnim napravama, opadanje fizioloških funkcija organizma u mjeri koja omogućuje daljnje uspješno obavljanje vojne službe. Stavkom 3. istoga članka zakona propisano je da Vlada Republike Hrvatske uredbom utvrđuje dužnosti na kojima se staž osiguranja računa s povećanim trajanjem i način računanja toga staža. Uredbom su utvrđene dužnosti djelatnih vojnih osoba na kojima se zbog otežanih uvjeta rada i prirode obavljanja poslova staž osiguranja računa s povećanim trajanjem i načinu računanja toga staža. Prema tome, svakih 12 mjeseci računa se kao 18 mjeseci staža osiguranja na dužnostima letača, pad
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra, evo po treći put odbijate naš amandman, dakle iznenađuje nas nevjerojatna lakoća nerazumijevanja ovih problema, istovremeno nerazumijevanja nekakvih preuzetih međunarodnih obaveza, a isto tako i lakoća nerazumijevanja nekakvih partnerskih odnosa koje smo dosad na ovim stvarima gradili. Dakle mi smo tražili ovim amandmanom da se riješi barem jedan dio od 320 riješenih stanova, bivših nositelja stanarskog prava izvan PPDS-a. 2013. ste za tu stvar namijenili 10 milijuna kuna, otkupili 20 stanova. Sad ste obezbjedili 10 milijuna i 800 tisuća kuna za 20 stanova. Tim tempom vi ćete ovih 320 rješenja, odnosno stanova riješiti za 16, 17, 18 godina. Obavezali smo se kad smo ulazili u Europsku uniju da ćemo taj problem riješiti do 2015. godine. Mi tražimo dodatnih 50 milijuna sa pozicije POS-a, ne zato što mislimo da POS nisu namjenska sredstva nego zato što je evidentno da u proračunu za ovu godinu je ostalo nepotrošenih 54,7 milijuna kuna i to nam daje za pravo da mislimo da će ista takva ili slična situacija biti iduće godine i tu vidimo prostor da se prenamjene sredstva iz POS-a u APN kako bi riješili bar 100 stanova, bar 1/3 neriješenih problema. Dakle kad bi htio podsjetiti, u nedjelju smo potrošili za referendum 50 milijuna kuna, a mi govorimo o struji, govorimo o APN-u, govorimo o stambenom zbrinjavanju, sve su to veličine koje su manje od troškova nedjeljnog referenduma. Molim glasovanje.
Hvala predsjedniče. Da, kolega Mariću mogu se stvarno složiti sa vama. I sama sam zgrožena činjenicom i mogu reći hvala Bogu, evo djeca mi sada idu u srednju školu, da ako na taj način i sada ne reagiramo ne daj Bože da u našim lektirnim djelima obveznim ali i slobodnim da dopustimo profesorima da biraju lektirne naslove nađemo tako nešto u našim školama. Jer stvarno psovke nisu primjerene odraslima najmanje, a djeci ni govoriti. Ovo što ste rekli o svim vrijednostima čitanja, slažem se sa vama. Da, to sve razvijamo čitanjem lektire. Čitanjem razvijamo intelektualne sposobnosti, povećavamo količinu neuronskih veza u mozgu, vježbamo strpljivost, sposobnost, koncentraciju, maštanje. Ne bih voljela da moja djeca krenu maštati na taj način. A što se tiče ove učiteljice, evo i kolega Šuker je danas govorio stvarno učiteljstvo je jedan hvale vrijedan posao. I sama sam po vokaciji prosvjetar, učiteljica, profesorica razredne nastave i nikad u životu ne bih mogla reći da mi je najžalije u svom radnom vijeku da sam učila djecu i da je to jedino ispravno učiti ih ispravnom i dobrom. Svaki učitelj zna koje su vrijednosti odgojno-obrazovnog sustava. I danas smo evo imali primjer ove učiteljice isto tako koja je mogla drugačije reagirati. Da, možda učitelj bi trebao više biti upoznat sa situacijom ekonomskom svojih učenika. Jer i sama dok sam radila u školi ne bi nikad mi palo na pamet da dijete mora birati i u razgovoru sa tim fotografima moglo se dogovoriti i poklanjale su se slike. I dobro je rekao kolega Šuker, ravnatelj je tu prvi trebao reagirati. Ali naši roditelji često preskaču institucije koje su niže i odmah se obraćaju vama. Mislim da uopće nije bilo potrebe dići to na taj nivo i da cijela javnost zna što se dešava. Hvala predsjedniče, poštovana kolegice Maksimčuk. Slažem se sa vama. Evo imamo puno tema kojih se nismo još ni danas ni jučer dotakli, a to je ovo o čemu ste vi govorili i u jednom dijelu rasprave bilo je spomenuto problem alkoholizma kod naših mladih i p
Povrijeđen je članak 238. Pa meni je žao što vi niste primijetili, ali ja ću vas podsjetiti da je upravo <PARTY>-ova Vlada jednim potpisom pera ukinula kurikularnu reformu zbog koje je na ulice izašlo 50 000 hrvatskih građana i time svoj djeci i svim roditeljima, svim zaposlenicima u sustavu odgoja i obrazovanja pljunula u lice, a podsjetit ću vas Ja sad govorim! A podsjetit ću vas da smo za tu kurikularnu reformu dobili najvišu ocjenu Europske komisije a vi ste je potom sveli na političku trgovinu sa <PARTY>-om i uvođenjem tableta u škole.