EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice, poštovane kolege zastupnici, poštovana gospođo Orešković. Pred nama je Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2014. godinu koje nam daje uvid u sve aspekte rada i probleme kao i rješenje za probleme sa kojima se povjerenstvo suočavalo. Znam da ste isprva bili administrativno i financijski potkapacitirani ali vidim da je danas ovo povjerenstvo postalo vrlo respektabilna institucija. Smatram da je jako važno promicati rad ove institucije i jačati njen ugled kako u javnosti tako i među adresatima zakonskih normi o sprječavanju sukoba interesa nama dužnosnicima. Jedino jedno jako neovisno, samostalno i stalno povjerenstvo može izgraditi praksu u odlučivanju i stvoriti povjerenje u svoju nepristranost. Jedino na taj način svi mogu osjetiti da i kada im odluke nisu po volji da su one legitimne i pravedne. Nikada neće biti svima jednako po volji. Ovih dana je rad povjerenstva osobito vidljiv jer dužnosnici podnose izvještaj o imovini, tako da saznajemo sa koliko imovine netko ulazi u politiku, a sa koliko iz nje izlazi. Nekima se mjeri srednje vrijeme, neki su u tome manje uspješni, neki više uspješni, neki jako uspješni a kod nekih promjene u imovinskom stanju bude sumnju. I tako to uvijek bude, to je smisao imovinskih kartica da nas i našu imovinu stave pod povećalo i da nas na neki način ogole pred javnosti. Onaj tko nema što za skrivati nema se ni čega bojati. Interes javnosti je velik i to je dobro jer interes javnosti stvara pritisak na sve one koji misle da je javni interes tek floskula na papiru. Pritisak javnosti može biti neumoljiv, kao što smo imali prilike nedavno vidjeti na primjeru jednog ministra koji je morao otići nakon najkraće ministarske karijere u povijesti Hrvatske države. Meni bi osobno bilo puno draže da nema potrebe za ovakvim povjerenstvom i da nam nije potreban zakon koji upozorava da nam javni interes mora biti ispred privatnog koji to na neki način mora cr
Hvala lijepa g. predsjedniče. Da li ste svjesni da današnjom ovom odlukom odnosno jučerašnjom potpredsjednika Brkića radite jedan izvanredni presedan koji može ostaviti dalekosežne posljedice na rad ovog Sabora, podsjetimo se da je kolega Pernar pa i neki drugi kolege koji su pravili nered, dobivali su opomenu, drugu opomenu i oni su bili i fizički izneseni iz sabornice, ovoga puta se jednom kolegi a na današnjoj točki koja je bitna i za koju ostaje opravdana sumnja da ste to napravili na taj način da bi ušutkali kolegu. Dakle po meni ovo nije čak ni silovanje demokracije, ovo je ubojstvo demokracije ako se ovo ponovi jer ovaj slučaj što ste sad napravili, otvara mogućnost kao što je rekao g. Petrov, jednostavno ako se pomaknete u stolicu, ja mogu reći prva opomena, druga opomena, iznesite ga van i nemoj mi sutra doć I još jedno tehničko pitanje, jedno tehničko pitanje da pomognemo kolegi Bulju jer upravo je na inicijativu <PARTY>-a to i stavljeno u Poslovnik, da li kolega Bulj danas treba doći i ako ne dođe, da li će platiti kaznu 150 kn ili ako neće, tko će mu napisati ispričnicu i opravdanje? Hvala.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pred nama je dakle Zakon o rudarstvu, dakle izmjene i dopune zakona koje idu po hitnom postupku. Naime, područje eksploatacije mineralnih sirovina bitna je grana gospodarstva koja se odvija uz čitav niz problema. Dijelom su ti problemi uzrokovani zakonodavnom nedorečenošću, dakle nepotpunošću zakona zbog čega se vjerojatno i donose izmjene i dopune, ali dijelom i neprimjenom onih postojećih zakona, dakle nekakvom nelegalnom djelatnošću o čemu je već ovdje prethodno i bilo govora. Valja istaknuti da su mineralne sirovine jedan jako bitan resurs Republike Hrvatske, prije svega jedan neobnovljivi resurs što im daje poseban značaj. Dakle, ono što se jednom iskoristi više se ne obnavlja samo po sebi. Upravo iz tog razloga njihova primjena bi trebala biti puno bolje kontrolirana, strožije kontrolirana kako u pogledu njihove količine iskoristivosti odnosno njihove eksploatacije u pogledu količine, tako načine eksploatacije, pa na kraju krajeva i svrhe takve eksploatacije. Dakle, nije sve prije svega stvar čiste trgovine nego i svrhe za što se određene mineralne sirovine koriste. Upravo iz toga razloga zakon koji donosimo bi trebao biti vrlo, vrlo ozbiljan i vrlo kvalitetan i u krajnjem smislu u provedbenom dijelu vrlo kontroliran. S jedne strane dakle, čuli smo evo ovdje i od mojih prethodnika, ali svi imamo nekakve kontakte. Imamo poslodavce koji se bave koncesijom i to legalnim koncesijama dakle koje su dobili od države za eksploataciju mineralnih sirovina koji svi u glas kažu da je zakon loš. Dakle dugotrajna je procedura, složena je procedura, skupa je procedura ishođenja koncesija kako bi se moglo ozbiljno baviti ovim poslom. No postoji tu i čitav niz drugih problema poput problema prostornih planova jedinica regionalne samouprave, dakle županija koje su vrlo bitni dokumenti za izdavanje koncesija, ili problema neusklađenosti vremena trajanja koncesija sa vremenom trajanja služnosti ili zakupa zemljišta na koj
Zahvaljujem gospodine Hrelja. Pa evo mi imamo, Hrvatska ima 20 županija i ima 49 domova zdravlja, izrazito je šarolika, iskustva imam sa pojedincima ravnateljima, sa organizacijama, sa odnosima županija prema svojim samim ustanovama i to je nešto što se ovim zakonom ne može unificirati, zato ja bi apelirao de facto na ministarstvo da poštuje članak 135. Ustava di kaže da to treba prepustiti lokalnoj upravo i samoupravi i da ujedno i onda preuzme odgovornost za svoje postupke. Mi imamo situaciju neke županije jako im smeta što im je nametnuto … 30% danas 25% ograničenje koliko smije biti koncesionaru u odnosu na zaposlenika. Drugi vapi za više, vapi za više iz svojih partikularnih interesa. I sad i evo konkretno Splitsko-dalmatinska županija, za sredstva koja je imala na raspolaganju i vratila domove županiji, neutrošeno a znamo koliko su loše opremljene ordinacije …
Vidite uvaženi kolega Kovačević ... kakav je to argument ako drugi zagađuju. Mi zapravo upravo suprotno od vas, ja vas uvjeravam da se Jadran štiti integralno, a upropaštava parcijalno i to je teza koju morate prihvatiti. Da vas potsjetim da se radi o jednom morskom postranstvu koje ima 138 tisuća i pol kvadratnih kilometara koja je dužina 783 kilometra, koja je najveća širina 217 kilometara. Na tom prostoru žive, odnosno su države Hrvatska, Slovenija, Italija, Srbija i Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Albanija, pa i dijelom Grčka ako hoćete i taj prostor mali prostor u svjetskim razmjerima se štitit može samo integralno, a upropaštavat se može parcijalno. Radi toga smo mi upravo suprotno od onoga za što se vi zalažete i na što vam učenici dakako, jer žele kupanje u čistom moru vam plješću. Ali ja vas uvjeravam da mi se zalažemo da svi učenici i hrvatski i talijanski, i slovenski i srpski i bosanski se mogu kupati u tom istom Jadranskom moru, jer mi smo za njegovu integralnu zaštitu. Integralno se mora štititi. I kad je u pitanju Jadran sve odluke moraju biti donesene konsenzusom svih obalnih država koje žive na tom moru. I radi toga smo mi upravo suprotno od onoga za što se vi zalažete, usudio bih se reći zbog prikupljanja političkih poena stavljate tepih, stavljate smeće pod tepih i ne riješavate problem zaštite Jadrana, za što se mi izuzetno i posebno zalažemo. Evo u tome je razlika između vas i nas.
Hvala lijepo. Evo na neki način ste i razjasnili dvojbu koja se čula i danas u saboru i prilikom stanki vezano za tajnost gdje se na neki način željela stvoriti slika da ova Vlade RH odnosno da u ovome mandatu se nešto želi zatajiti od građanstva od javnosti odnosno da je smanjena transparentnost pa i na prvoj točki danas vezano za izvješće glavnog državnog revizora gdje su također i vama dane određene i upute i smjernice. Vi ste sada dijelom i rekli, dakle činjenica je da vi kao i svaka druga državna institucija radite sukladno zakonu. Taj zakon je donesen 2002. godine odnosno donio ga je, donijela ga je vlada Ivice Račana, ono što ova vlada radi je dakle da je krenuto u proceduru donošenja novoga zakona koji će praktički tajnost maknuti sa svih onih stvari osim one nužne lokacije. I prema tome mislim da je bitno da ova vlada radi nešto drugo.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice, kolegice i kolege. Nema spora da je dinamika planiranja projektiranja izgradnje stanova poticajne stanogradnje u zadnjih nekoliko godina manja nego što je bila prije. Krajem 2003. godine bilo je 10 tisuća stanova dakle u fazi izgradnje, u fazi ugovaranja građenja, natječaja dakle i u fazi projektiranja a mi smo dakle svjedoci da je u zadnjih nekoliko godina da za vrijeme dakle ove Vlade su sagrađeni ili se grade stanovi samo u Kutini i u Dugom Selu a planiraju se graditi dakle u gradu Zagrebu u Sopnici i u Dubokom Jarku. Ako je bilo primjedbi i prigovora, ako se smatra da je ovaj model dobar a ministarstvo u svojem uvodnom obrazloženju zakona tvrdi da je model dobar, onda je te nedostatke trebalo otkloniti i nastaviti sa tom dinamikom izgradnje i planiranja stanova. Jer, ako ministarstvo kaže da su ti stanovi čak dva puta jeftiniji nego što su stanovi na tržištu onda neizgradnja tih stanova izravno ide u prilog onima koji grade stanove na tržištu a to znači da se namjerno ili nenamjerno pogoduje građevinskom lobiju. To je dakle nesporno da je tako. I meni je žao zašto je Vlada taj model koji sama proglašava dobrim zapravo usporila i bitno smanjila dinamiku izgradnje i planiranja tih stanova. Druga stvar koja je važna. Ovaj model nije samo model univerzalne stanogradnje nego bi to mogao biti model koji bi mogao potaknuti i regionalnu politiku a mi znamo da je razlika u regionalnom razvoju ove zemlje da su prevelike, da su pojedini naši krajevi sedamnaest puta razvijeniji nego neki drugi i ako pogledate ove lokacije gdje su građeni, gdje se planiraju graditi stanovi a to je Kutina, to je Dugo Selo i to su dvije lokacije u Zagrebu. Radi se o središnjoj Hrvatskoj. Bilo bi iz razloga regionalne politike borbe protiv depopulacije Hrvatske bolje da su ti stanovi građeni u Županji, u Vinkovcima, u Drnišu, u Kninu, Gospiću, dakle u onim krajevima gdje prijeti, gdje je trajna depopulacija ove zemlje. To je jedan vrlo važan instru
Zahvaljujem gospodine predsjedniče! Uvažene gospođe zastupnice! Uvaženi gospodo zastupnici! Zakonom se potvrđuje Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Europske organizacije za iskorištavanje meteoroloških satelita (EUMETSAT) o pristupanju Republike Hrvatske Konvenciji o uspostavi Europske organizacije za iskorištavanje meteoroloških satelita te odgovarajući uvjeti kojim se utvrđuju pristupanje Republike Hrvatske u punopravno članstvo EUMETSAT te njezina prava i obveze kao države članice EUMETSAT-a. Zakonom se utvrđuje temeljno pravo i obveze Republike Hrvatske ulaska u punopravno članstvo EUMETSAT-a u uvođeni Zakonom o potvrđivanju ugovora o suradnji između Vlada Republike Hrvatske i Europske organizacije za iskorištavanje meteoroloških satelita od 27. prosinca 2001. godine. Ulaskom u punopravno članstvo EUMETSAT-a Republika Hrvatska ostvaruje jednu od odrednica strategija Vlade Republike Hrvatske glede europskih integracija te ostvaruje standarde Europske unije ne samo na području djelovanja nacionalnih meteoroloških i hidroloških službi već i puno šire. Primjerice na području djelovanja cjelokupnog praćenja i upozorenja na prirodne i civilizacijske nepogode te sustava za praćenje i očuvanje prirodnog okoliša. Punopravno članstvo znači i sudjelovanje Republike Hrvatske u odlučivanju i radu skupštine EUMETSAT-a, pravo glasa te neposredno sudjelovanje u radu i stvaranju stručne i poslovne politike svih stručnih i administrativnih tijela te organizacija sukladno interesima Republike Hrvatske. Time se ostvaruje pravo aktivnog i neposrednog sudjelovanja u svim razvojnim programima EUMETSAT-a. Posebno značenje punopravno članstvo je u ostvarenju prava uključivanja hrvatskih gospodarskih subjekata u tehničkom održavanju i razvoju EUMETSAT-a uključujući i izgradnju meteoroloških satelita te pravo zaposlenja građana Republike Hrvatske u bilo kojem segmentu organizacije EUMETSAT-a. Evo gospođe i gospodo zastupnici, ovo su najkraća objašnjenja za ovaj zakon.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Glavni državni odvjetniče, državni tajniče, pomoćnice, sve vas lijepo, uvažene kolegice i kolege. Čuli smo ovdje danas dosta podataka, čuli smo i kolega Grbin je ukazao zapravo na problem i kolege iz Živog zida su ga iznijele i donijele ovo izvješće zapravo pred nas i to je jedan problem i pokazatelj kako smo se odnosili mi prema državnom odvjetništvu. Ne mi u opoziciji, ali kako se odnosila ova vlast. Ako ne stavite izvješće da se o njemu uopće razgovara, vi šaljete poruku barem da vam do toga nije stalo, ako ne nešto još gore. I to je loše. I uopće, danas kad razgovaramo i kad je pred nama i prijedlog, nije ovdje, ali biti će za novog glavnog državnog odvjetnika, mislim da trebamo povući crtu i ja ovo što govorim, govorim u prvenstveno u svoje ime, a vjerujem i u ime svojih kolega, a to da je gospodin Cvitan u okolnostima u kojima je radio odradio izuzetno dobar posao. Ne samo da je pokrenut onaj čuveni porezni USKOK i ne zaboravimo da je to dovelo do istraga i do procesa u kojima nismo mogli ni slutiti prije i da one daju rezultate. Ne samo to da su otvorene istrage protiv nekih ljudi koji su prije bili smatrani nedodirljivima i danas se takvi postupaju u javnosti i najgoro je što ti isti nedodirljivi upravo ovog glavnog državnog odvjetnika prozivaju i prijete mu smjenom, a još gore je što Vlada to prihvaća i sutra predlaže nekog drugog. I to je loše. Ali kad pogledate i kad sumirate rad ovog glavnog državnog odvjetnika, onda ono što mu je možda najveća mana je to što je premalo nastupao u javnosti i onda je on i državno odvjetništvo, su zapravo nosili teret koji nisu trebali nositi. Jer ako se podigne optužnica, pa ne bude potvrđena dvije godine ili tri, onda to nije problem državnog odvjetništva nego suda. Ako se promijeni praksa, pa nešto je sad bilo, do sada zakonit dokaz, pa postane nezakonit dokaz, isto nije problem državnog odvjetništva. Ako se Zakon promijeni, nije problem državnog odvjetništva. Ali ono što trebamo,
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Dobro je da smo dobili na klupe Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu i zbog ambicije da prije ulaska u Europsku uniju što više poljoprivrednog zemljišta stavimo u funkciju te da ovo vrijeme što bolje iskoristimo. Očito da je praksa pokazala da Zakon o poljoprivrednom zemljištu iz 2001. godine jednostavno ne daje rezultate, stvara prepreke koje usporavaju proces raspolaganje, prodaje, zakupa i koncesije poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države. Ako se prisjetimo da su Hrvatske šume u ratnim godinama, sve šume ali i pašnjake, sve poljoprivredno ali gotovo i sve građevinsko zemljište uknjižile na državu u čije ime su one s tim gospodarile. Možete zamisliti koliko su jedinice lokalne samouprave postale bespomoćne da utječu na razvoj poljoprivrede ili gospodarstva na svome području, za svaki projekt da bi dobili zemljište na svome području trebali su dobiti dopuštenje Hrvatskih šuma a to je mnogo puta bilo neizvedivo i tako se dobri projekti često propadali a ono što je najvažnije da se u nekim sredinama tako gotovo onemogućio svaki razvoj poljoprivrede. Navesti ću jedan primjer kako je jedno tumačenje državnog odvjetništva postojećeg Zakona o šumama utjecalo na razvoj poduzetničkih zona. Zapravo je protumačen Zakon tako da od 9 mjeseca 2003. godine jedinice lokalne samouprave ne mogu biti krajnji korisnici nego Hrvatske šume. Takvim tumačenjem Zakona sve dobro što je napravilo Ministarstvo malog i srednjeg poduzetništva, sve je potpuno zaustavljeno i trebalo je punih godinu dana nove vlasti da se t ispravi. U protekloj godini na području Splitsko-dalmatinske županije zahvaljujući novoj klimi koja vlada u Ministarstvu poljoprivrede ali i više nego dobrim poticajima zasađene su na desetine hektara novih zasada poglavito vinograda i maslina ali i ostaloga voća. Ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o poljoprivrednom zemljištu sasvim sigurno će unaprijediti stanje ali i dati šansu
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Salapiću, kad sam slušao vaše izlaganje a i čitajući ovaj materijal na određen način vi ste to vrlo lijepo elaborirali. Pokušao sam zamisliti nakon donošenja i ovog zakona kako će to konkretno funkcionirati na području naše županije Baranje da tako kažem, jel? I teško mi je to bilo iako to podržavam apsolutno i određene konstatacije mi su posebno ovako simpatične u tom obrazloženju gdje piše ovako. Novim modelom ureda državnom uprave omogućit će se snažnija i racionalnija dekoncentracija poslova državne uprave. Mislim da je to za naše građane u redu. Međutim, u daljnjem obrazloženju stoji jedna rečenica, prijedlogom zakona predlaže se i uspostavljanje jedinstvenog upravnog mjesta, ureda državne uprave u svim ustrojstvenim jedinicama ureda državne uprave. Ovo je za mene nešto novo, jedinstvenog upravnog mjesta i malo se pribojavam jer u pravilu ako zakonski propis donese nešto novo, neka nova radna mjesta onda rijetko kad se ne traže i novi ljudi. Ali ako će se to popuniti od onih 20 itd. što ste vi elaborirali onda je to sasvim u redu i mislim da je suština, suština zapravo problema i je u tome da se smanji taj aparat, da on bude jeftiniji jer dok god u našim uredima od općine pa do Sabora da tako kažem u uredu gdje ima posla za dva službenika mi pod svaku cijenu zadržavamo pet, mislim sa tom činjenicom dok ne budemo raščistili i u velikim državnim sustavima i u državnoj upravi mislim da nema ni govora o napretku a posebno me zanima kako će to funkcionirati na području naše županije. Hvala.
Poštovani ministre, potpredsjedniče, kolegice i kolege. Puno je priča ali ja ću pokušati u svojoj raspravi samo ohrabriti ministra i žao mi je stvarno što možda ovaj zakon nije išao i po hitnom postupku jer svi smo na terenu zbog predstojećih lokalnih izbora puni iščekivanja i čekanja da se ovaj zakon što prije usvoji. Naime, vrlo često gledamo putem Teleteksta ili izjave kada se održavaju izbori pa rezultate izlaznosti u pojedinim mjestima i gradovima u RH. Želim stati ovdje u obranu svojih Vukovaraca i uvijek sam tvrdio da mada izlaznost u Vukovaru bude u postotku najniža, želim dati sljedeći podatak. Po posljednjem popisu stanovništva Vukovar ima 28 016 stanovnika, neslužbeni podatak, ali smo ga dobili. Popis birača 32 612, 4600 razlika između ova dva broja, ali ako uzmemo da u 28 000 ima i beba od mjesec dana koje su popisane ili do 18 godina, onda vidimo kolika je to razlika i onda možemo doći u tu situaciju, razmišljat o izlaznosti Vukovaraca na bilo koje izbore. Stoga apsolutno molim da zakon ide što prije u drugo čitanje, da pokušamo na neki određen način usuglasiti sve one primjedbe koje je moguće ugraditi u zakon i da se on što prije nađe u proceduri Sabora kako bi ga prije lokalnih izbora imali kao zakon koji će sigurno donijeti nove kvalitetne pomake za sve izbore koji su ispred nas. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo mene je zapala nezahvalna uloga da počnem prvi popodne i to na ono što je gospodin Bubalo rekao prije 2 sata. Ali dobro. Ono što mi je generalno zasmetalo u vašoj raspravi kolega Bubalo je što ste više puta spomenuli trebamo smanjiti rashode, trebamo smanjiti rashode. No međutim, ni jednom niste rekli koje to rashode treba smanjiti i koliko ih treba smanjiti. To bih volio, to bih inače volio čuti. Što se tiče inače, dakle stvari najspominjanije u vašoj i raspravama prije. Najčešće spominjanoj, dakle odluci da se određeni proizvodi poskupljuju. Pa istine radi, javnosti radi treba reći da su na početku mandata ove Vlade usluge pripremanja hrane i ugostiteljske usluge dakle bile 25% PDV, sada će biti 13. Jednako se odnosi na jestiva ulja i masti, na dječju hranu i prerađenu hranu, na isporuku vode, osim vode koja ide dakle na tržište, na bijeli šećer i šećernu repu, na ulaznice za koncerte, na časopise za kulturu i umjetnost. Dakle, na sve ove proizvode na početku mandata ove Vlade porez na dodanu vrijednost bio je 25%, u ovih nekoliko mjeseci bio je 10%. Sada će biti 13. Dakle, 12 postotnih poena manje nego na početku. Prema tome, sve te proizvode, kažem najviše ste govorili o dječjoj hrani. Porez će biti niži nego kao što je bio kada je Vlada preuzela. Jedino što se mijenja i što raste, dakle to je ovaj porez na organizirane hotelijerske usluge. No međutim, moramo imati, moramo uzeti u obzir sljedeće. Taj porez raste 3%, no međutim dobar udio prihoda hotelijera je iz ugostiteljskih usluga. Prema tome, to se na neki način poklapa. Ali ono što je najvažnije, na u nizu mjera rasterećenja privrednika najvažnije mjere reinvestirana dobit. Glavni problem našeg turizma je relativno niska kategoriziranost naših objekata. Prema tome, sve što se reinvestira porez na dobit je nula. Izračunajte koliko to znači i svi hotelijeri neka izračunaju i vidi se iz ove godine. Prema tome, ta mjera također nije protiv hotelijera, tj. ukupna politika Vlade n
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo u interesu istine Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav je o prijedlogu kandidata za pučkog pravobranitelja 3 puta raspravljao. Prvi puta kada smo se dogovarali oko postupka, oko postupka kolegice. Sjednica je bila upravo u ovom prostoru i dogovarali smo se oko načina kako ćemo birati kandidata, kako ćemo intervjuirati, kako ćemo razgovarati i kako ćemo glasovati. Nije bilo spora. Nakon toga imali smo zajedničku sjednicu Odbora za Ustav i Odbora za ljudska prava. Svi kandidati u potpuno javnom razgovoru predstavili su se, odgovarali na pitanja koja smo gotovo svi članovi oba Odbora postavljali. Imali smo prilike čuti i vidjeti svakog kandidata. I nakon toga otvorili smo raspravu na sjednici Odbora za Ustav. I da, točno je. Na toj raspravi niste bili, zakasnili ste. Da li je to moja odgovornost? Ne. Poziv ste dobili na vrijeme. Mogli ste se uključiti. Ni vi ni drugi kolege iz vaše stranke koji su bili na sjednici raspravljali nisu. Danas imamo otvorenu raspravu i raspravljamo o kandidatima. Osobno smatram da su kandidatkinje koje su predložene ostavile na mene najbolji dojam kako svojim životopisima tako svojim jasnim, jezgrovitim i konkretnim odgovorima na pitanja koja smo im svi zajedno upućivali ne samo predstavnici pozicije, ne samo predstavnici <PARTY>-a svi, i vi kolegice. Hvala lijepa.