EuroBench/eurobench-parlamint-orientation-hr huggingface dataset:
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa evo kolega Šemper vi ste već treći govornik u ime kluba i svi klubovi koji nisu podržali ovaj prijedlog koji kritizira ministra što će uštedu ostvariti tek 2015., šesnaeste itd. Pa moram priznati da sam od predstavnika Hrvatske stranke umirovljenika to najmanje očekivao da inače ministar financija ne pohvali što dugoročno razmišlja a ne samo iz godine u godinu kako ćemo progurati narednih par mjeseci, a da ne razmišlja o tome što će biti sa proračunom šesnaeste i sedamnaeste. Ja mislim da je to baš kontraefekt i time odgovaram i vašim prethodnicima. Drugo isto kao predsjedniku Hrvatske stranke umirovljenika govorio sam o deficitu. Znači, naš deficit 15, 20 milijardi. 18 milijardi je deficit u mirovinskom sustavu. Jel' tako? 18 milijardi. Svi mi građani, pa i umirovljenici veliki broj se odriču milijardu i pol svaki mjesec, svaki mjesec milijardu i pol da popunimo taj i takav deficit. Prema tome, svaka ušteda, pa i ova ušteda može i mora pomoći da umirovljenici dobiju svoje mirovine na vrijeme. Ova Vlada je više puta rekla zadnja linija obrane bit će linija obrana mirovina i mirovina na sadašnjem statusu. Prema tome, moramo razmisliti i o tome. Znači, ne možemo biti protiv svake uštede. Dajte da vidimo što je kreativno. Evo ministar je najavio oko prijedloga i novoga zakona da vidimo, možda navratimo na model koji je također Vlada, lijeva Vlada 2000. do 2003. inaugurirala kada smo imali stvarne porezne olakšice na stambenu štednju, tj. subvenciju stambenih kredita dakle na mirovinsko osiguranje što je potaklo dakle mirovinsku reformu, na zdravstvene usluge itd. To su bili efekti koji su sto posto doživljavali svoju korist. Ne znam, ovako ako samo 15 ili 20% štediša završava u stambenoj štednji nije dobro. To bi bilo ko da ne znam subvencioniramo lažne invalidske mirovine jer vjerujem da se s time ne biste složili.
Hvala vam najljepša. Doista porazna je činjenica da tek 18% pučanstva ima pristup Internetu. Nedavno smo u jednom televizijskom prilogu imali prilike vidjeti kako je korištenje Interneta itekako potrebno sredstvo informiranja koje olakšava pristup stručnim recentnim informacijama i u populaciji hrvatskih poljoprivrednika, u populaciji u kojih pristup Internetu ima tek 5%. Starija se populacija ne samo ona poljoprivrednih djelatnosti i činjenica je teško privikava na nove tehnologije, ali zato mlađe generacije prihvaćaju ne samo s lakoćom već i kao nasušnu potrebu. Ovaj prijedlog zakona potiče kupnju osobnog računala i to oslobađanje naplate dijela poreza na dohodak jednom u dvije godine što i jest tempo obnove opreme računalnog korisnika. Potiču se i donacije računala osnovnim i srednjim školama. Dakle upravo prema populaciji koja će Hrvatskoj u ne tako dalekoj budućnosti osigurati daleko veći postotak korisnika Interneta nego što je to danas. Daleko veći broj korisnika Interneta, ali valja naglasiti broj korisnika koji će se tek približiti europskim standardima. Stoga mi dozvolite da se osvrnem na negativno mišljenje Vlade kao i dosta govornika prije mene, koji doista držim neprihvatljivim zato što je argument da će doći do smanjenja prihoda u državni proračun mogao vrijediti i pri predlaganju npr. Zakona o smanjenju PDV-a ali naravno nije vrijedio. Drugi je argument da će uvođenje ove porezne olakšice povećati troškove obrade godišnjih poreznih prijava nije vrijedan niti osvrta kao niti argument da se ostale porezne olakšice odnose na podnositelja porezne prijave, a da se učenje stranog jezika predlaže i za uzdržavanu djecu kao da u unajmljenim stanovima i novokupljenim domovima žive samo porezni obveznici, a ne i članovi njihovih obitelji pa i djeca. Naposljetku kao uvod u drugi dio rasprave dopustite mi da podvučem i argument da mlada populacija na koju se ovaj prijedlog navodno samo i odnosi prema tumačenju Vlade, dakle da je ta mlada populacija već obuhvaćena
Gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegica kad je govorila što je bitno u ovom rebalansu onda koristi samo ono što se smanjuje. Međutim, krivo se navodi stavke koje se odnose na gospodarstvo, koje se odnose na pomoć pojedinim granama gospodarstva pa one su uvedene posljednje dvije godine. Njih izbjegavate. Zašto ne uzmete stranicu 141, stranicu 197, stranicu 355 i stranicu 108 pa ćete vidjeti da to nije točno. I ne treba govoriti tim područjima gospodarstva kako njih Vlada ne vrednuje, kako njima Vlada ne daje podršku kad im upravo daje tu podršku. A da li će i trebati to ćemo i vidjeti dalje. Hvala.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena zamjenice ministra i kolegice i kolege zastupnici. Što je vojni poziv i služba u Oružanim snagama i što vezano uz vojni poziv i službu ovaj zakon predlaže izmijeniti, dopuniti i unaprijediti? Oružane snage posebno su ustrojena organizacija osposobljena i opremljena za vođenje svih oblika oružane borbe. Temeljna zadaća Oružanih snaga RH je zaštita njezina suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti. Oružane snage mogu obavljati i određene zadaće u miru izazvane izvanrednim okolnostima, npr. elementarnom nepogodom. Oružane snage zadužene su za provođenje odluka nadležnih civilnih državnih organa o pitanju rata ili o pitanju mira. Na službi u Oružanim snagama osim djelatnih vojnih osoba, ročnika, kadeta i pričuvnika jesu i državni službenici i vojni namještenici. Služba u Oružanim snagama je služenje vojnog roka, dragovoljno vojno osposobljavanje, kadetska služba, djelatna vojna služba, služba pričuvnog sastava i služba državnih službenika i namještenika. Ovaj zakon propisuje na primjer tko može biti ročnik, također i ugovorni pričuvnik poziva se i upućuje na službu Oružane snage u skladu s odredbama Zakona o obrani te odredbama ovog zakona. U djelatnu vojnu službu Oružane snage može biti primljen punoljetni državljanin Republike Hrvatske koji ispunjava opće uvjete propisane ovim zakonom po modelu 3+5+5. Kandidat potpisuje s Ministarstvom obrane ugovor o vojničkoj službi u trajanju od 3 godine. U skladu s potrebama službe s djelatnim vojnikom sklapa se drugi ugovor o vojničkoj službi u trajanju do 5 godina, nakon kojeg može biti odabran i uz osobnu suglasnost upućen na prvu razinu dočasničke izobrazbe. A prema potrebama i treći u trajanju od još 5 godina. Predloženim zakonom uvodi se i potpuno nova kategorija osoblja vojni specijalisti, o kojim je zamjenica već govorila. Život i rad pripadnika Oružanih snaga u usporedbi s civilnim djelatnostima strože je organiziran i ustrojen. Zahtjevi za uvažavanjem i poštivanjem pravila vojne
… kolega državni tajniče. Moram reći, prije svega, da mi dajemo priznanje da je prihvaćena uopće ideja da se i za ovu namjenu izdvoje sredstva i da je izdvojeno evo na ovoj poziciji milijun kuna za obuku djece neplivača da postanu plivači. No smatramo da je to iznimno malo sredstava s obzirom da nažalost u Hrvatskoj svake godine nekoliko 10-aka naše djece smrtno strada zbog utapljanja jer ne znaju plivat na našim rijekama, na našim bajerima, jezerima i naravno na mogu. Smatramo da je potrebno izdvojiti više sredstava jer bi htjeli dodati, ovo je činjenica, da se povećava broj mogućih plivališta s obzirom na činjenicu da postoji program odgoja i obrazovanja djece u prirodi i da mnoga od njih obavljaju taj program upravo na prostorima turističko-ugostiteljskih i inih sadržaja gdje se nalaze i plivališta i gdje se u sklopu obrazovanja u prirodi može primijeniti i obrazovanje za neplivače. I u takvoj situaciji smatramo da su sredstva od milijun kuna premalena i molili bi da se o ovom amandmanu glasa.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege danas smo evo dopodne u nekoliko navrata čuli da je Uredba EU 2016/429 o prenosivim bolestima životinja te u izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja stupila na snagu 21. travnja 2021. godine zajedno s nizom sekundarnih, delegiranih i provedbenih uredbi. Predmetna uredba dio je novog zakonodavnog paketa EU te daje jedinstveni zakonodavni okvir za zdravlje životinja kojim se zamijenilo cjelokupno dosadašnje zakonodavstvo iz područja zdravlja životinja te ukinulo više od 400 pravnih akata, uredbi, direktiva i odluka, a sve s ciljem izravne i ujednačene primjene odredbi koje se odnose na zdravlje životinja u svim državama članicama. U RH područja zdravlja životinja regulirano je Zakonom o veterinarstvu te podzakonskim aktima donesenim na temelju istog zakona. Zbog složenosti i sveobuhvatnosti područja te međusobne povezanosti Uredbe EU i sekundarnih delegiranih i provedbenih uredbi izrađen je i zasebni cjelovit nacrt prijedloga Zakona o zdravlju životinja kojim će se zapravo osigurati provedba europskih uredbi te regulirati nacionalne odredbe u području zdravlja životinja. Ovim zakonom će se cjelokupno nacionalno zakonodavstvo vezano na području zdravlja životinja koje uključuje iskorjenjivanje i kontrolu bolesti životinja, registraciju označavanje i sljedivost životinja i proizvoda životinjskog porijekla, promet životinjama i proizvodima životinjskog porijekla unutar EU između država članica EU i trećih zemalja te nekomercijalno kretanje kućnih ljubimaca staviti izvan snage. Ovim zakonom utvrđuju se i nadležna tijela te njihove obveze uključujući postupanje i određivanje mjera sprječavanja nadziranja kontrole, iskorjenjivanja i praćenja bolesti, registracije, označavanja i sljedivosti životinja i proizvoda životinjskog porijekla, prometa životinjama i proizvodima životinjskog porijekla unutar EU između država članica EU i trećih zemalja, n
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovane kolege i kolegice. Dakle svi se slažemo da pismenost 21. stoljeća podrazumijeva … informatičku pismenost kao i poznavanje barem jednog stranog jezika i da u smislu takve vrste opismenjavanja Hrvatska mora još puno učiniti. Također se slažem sa intencijom ovog Prijedloga zakona da se poveća informatička pismenost i poznavanje stranih jezika poreznih obveznika i njihovih izdržavanih članova. Međutim, moram nešto kazati, što meni ovdje nije jasno. Možda se to može pripisati mom neiskustvu, ali stvarno mi nije jasno zašto se već u uvodnim izlaganjima predlagatelja Kluba <PARTY>-a i kolega Stazić. O, ja se ispričavam, ja sam žurila da ne zakasnim na raspravu. Zašto se, zašto opetovano ponavljaju, npr. gospodin kolega Stazić, dva puta, ovo nije politikanski potez za skupljanje političkih bodova. Zatim da nema nikakve ideologije i da je isključivo za nacionalni interes. Pa to niko nije osporavo. Ili isto, kolegica Lugarić, "nismo to predložili iz političkih razloga, te da bi zlobnici ili samo zlobnici mogli reći, oni su protiv toga samo zato što je to iz <PARTY>-a". Stvarno mi nije jasno zašto, zašto odmah toliko, toliko da se brane. I još ako bi išla, recimo, korak dalje, u strateškim dokumentima od Vlade, od 2000. do 2003. godine ima niz mjera, postoji niz mjera koje bi stvarno vodile sustavnom i cjelovitom objašnjenju problema, informatizacije Hrvatske koji se uglavnom nikada nije provodio. Dobro, i sad se shvatilo da bi to trebalo primjenjivati, to je dobro, ali se predlaže selektivan jedan pristup problemu i zbog toga isto ne shvaćam zašto se onda kažem, mislim kolegica Lugarić je, nije bitno. Za razliku od drugih koji samo govore mi predlažemo. Dakle, ja se slažem sa pozitivnom namjerom ovog Zakona, ali ne podržavam predložen način rješavanja ovog problema jer smatram da problem informatičkog i jezičnog obrazovanja moramo gledati cjelovito i da ga trebamo rješavati sustavno i to prvenstveno preko obrazovnog sustava u čijem fin
Što se tiče kolege Borića, rekao sam gotovo da je rekao, a ne da je rekao. Tako da ako je on smatrao da sam ga uvrijedio, evo ja se ispričavam, ali dobro. Evo sad ću, ispričavam se. Kolega Mlakar, ovo što ste izrekli je ustvari kontradikcija sama po sebi. Jer ako sumnjate da će taj dužnosnik svojem bivšem i bivšem i budućem poslodavcu raditi usluge dok je dužnosnik, onda itekako za tog poslodavca nije uopće otegotna okolnost što je dužnosnik postao to što je. Međutim, to naravno nije tako. Naš interes je da državni dužnosnici dok obavljaju svoju dužnost žive od svoje plaće utvrđene upravo ovim zakonom, a ne da moraju brinuti kao neki za svoju budućnost tako što će malo grabiti sa strane i raditi si nekakve zalihe za trenutak kad prestanu biti državni dužnosnici. I da, ovo je upravo transparentno radi toga. Svatko će znati ko je odakle došao, gdje se vraća. Svako će moći provjeriti da li je dužnosnik u svojem radu učinio bilo što za uslugu svojem bivšem ili budućem poslodavcu. I upravo to je još jedna od stvari koje se ovim zakonom pokušavaju postići, jedna transparentnost i jedna promjena svijesti. Mi odgovaramo za ono što radimo, odgovaramo, a ako ne budemo radili dobro kaznit će nas birači na prvim slijedećim izborima. Hvala. Zahvaljujem. Pa prije svega nisam govorio o ravnatelju Hrvatskog zavoda za zapošljavanje zato što se on nalazi na mjestu rangiranom ispod saborskih zastupnika i po novom prijedlogu zakona. Govorio sam o ravnatelju Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje je institucija koja raspolaže ogromnim sredstvima i mjesto ravnatelja tog zavoda nosi ogromnu odgovornost. I ja neću reći da smo mi kako saborski zastupnici neodgovorni, daleko od toga. Ali mislim kolega da ćete se složiti a i ako se ne varam bili ste državni tajnik pa znate da se nekad u izvršnom sektoru gdje se moraju odluke donositi na dnevnoj bazi koje se tiču velikih novčanih iznosa da je odgovornost znatno veća nego ovdje. No odgovorit ću i na
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Svakako da je <PARTY>, Klub Hrvatske demokratske zajednice zainteresiran kada su u pitanju temeljna ljudska prava i slobode i podržava svaku inicijativu rasprave, dogovora, odluke, promijene Ustava, zakona da bi se temeljna ljudska prava i slobode prije svega zaštitile, a onda i zagarantirale za sve građane jednako. Nema povlaštenijih i nema onih koji imaju veća temeljna ljudska prava i slobode i onih koji imaju manja. Tako i u ovom konkretnom slučaju o kojem govorimo treba pristupiti na način postojećih propisa koje imamo, postojećih instituta koje imamo i kroz to sagledavati da li na osnovu analiza tih instituta koje imamo, koji su raspravljali o tome konkretnom slučaju, da li su utvrdili ili nisu utvrdili povredu temelja ljudskih prava i sloboda. Da jesu sigurno da bi poduzeli određene mjere. Pa dozvolite mi da vas upoznam sa kronologijom cijelog događanja o tom predmetu i da na osnovu toga sami zaključite postoji li potreba za Istražnim povjerenstvom ili ne postoji. Istražno povjerenstvo nam ne treba da zaključimo da li je Zakon o sigurnosnim službama dobar ili nije dobar. Da li je Pravilnik o kojem rade pojedine sigurnosne službe dobar ili nije dobar. Za to nam ne treba Istražno povjerenstvo. To imamo riješeno zakonom i to imamo riješeno i našim Poslovnikom Hrvatskog sabora. Međutim, ja bih htio prije nego što kažem o tom konkretnom slučaju i reći nekoliko riječi o aktima po kojima danas radimo. Zakon o sigurnosnim službama je donesen u prošlom sazivu Sabora. Mi smo bili protiv toga i nezadovoljni smo nekim rješenjima. I danas smo nezadovoljni i radi se na promjeni, određenim promjenama tog Zakona i smatramo da nije dorađen, da nije funkcionalan i u tom smislu smatramo da ga treba doraditi. Međutim, isto tako imamo i pitanje pravilnika po kojim služba danas radi. Donesen je po ravnatelju u prošlom sazivu Sabora. Moramo reći da Zakon kad je i donesen trebalo je godinu i po dana da se imenuju čelnici službe. Go
Poštovana kolegice, kad god budete raspoloženi i budete imali vremena, moći ću vam ispričati svoj ratni put i vrlo rado ću vam ga ispričati iako sam maloprije rekao da 30 godina nakon rata to više nije bitno, samo sam rekao da ministar Krstičević često koristi da je on ratnik, da je bio u ratu, to svi znamo, njegove zasluge znamo, mi smo zajedno i radili, sigurno ga znam bolje nego vi i nisam niti jednog trenutka to doveo u pitanje. Govorim isključivo o nabavci vojnih aviona, dakle, o vremenu unazad dvije godine do sada, a ništa o 91.-oj, 92.-oj, 95.-oj i njegovim zaslugama do 2000.-te dok je bio u Hrvatskoj vojsci. Ne razumijem uopće pitanje. Hvala lijepa kolega Glavaševiću, evo koristim priliku da se ispričam kolegi Baraću, ali sam isto tako rekao i drugima koji su pohodili i ljubili prsten Đure Glogoškog da im ja to ne zamjeram, dakle, to je bilo politički da se sruši nenarodna, komunistička, pročetnička vlast i to je sasvim okej, legitimno, <PARTY> je imao takvu želju jer tko šiša izbora, izbori tek dolaze za par godina, ako se može nešto rušiti, to je uglavnom specijalnost <PARTY>-a, ako se može nešto rušiti ilegalnim putem, zašto čekati izbore, a svi su, pa i ovdje s ove strane sabornice, nema koji nije bio i poljubio prsten.
Dame i gospodo zastupnici! Ja sam umirovljenik bio do jučer. Imao sam dvije mirovine, jednu koja je bila oporezivana i druga koja nije bila oporezivana. Kad ste mene pitali kolika mi je mirovina ja sam rekao ono oporezivano. Kad ste pitali nekoga iz politike onda je on rekao ne Sudec tvoja cjelokupna mirovinska primanja su mirovina sa zaštitnim dodatkom. Od kuda se pojavio taj zaštitni dodatak? Pa pojavio se zbog toga što od 1990. do 1997. godine fabricirala su se određena prava koja nisu imala pokrića u državnom proračunu. Drugo, dio poduzeća koji je bio u sanaciji jednostavno se otpisivao a za njih je sredstva u mirovinski fond trebao uplatiti državni proračun, jednostavno su se otpisala, nisu se uplatila. Nastao je dug u sredstvima fonda jer su se umanjivale mirovine za onaj iznos koliko se trošilo na ova sredstva ili na isplatu ovih sredstava a to je ukupno iznosilo 7 milijardi i 500 milijuna kuna. Zakonom o prenošenju sredstava državnog proračuna fondovima mirovinskog i invalidskog osiguranja proračun je osigurao kroz naredne četiri godine ova sredstva. U zakonu kaže kako se ona trebaju dijeliti, međutim došao je pravilnik, mi ga popularno zovemo "Njavrin Pravilnik" koji je unio određenu preraspodjelu u mirovine tako da 100 kuna ide svima jednako a 64 kune se dijeli kao 6%. Taj dodatak na mirovine trebao je prestati koncem 2002. godine. Međutim, zahvaljujući Vladi, prošloj Vladi i prošlom Saboru, on je produžen u 2003. godini i evo danas o njemu razmatramo da ta sredstva koja su uzeta, vrate se u mirovinsku osnovicu. To će značiti malo pomak. Ali umirovljenici su naučeni da su sa malim zadovoljni. Stvorili su veliko društveno bogatstvo ali shvačaju da ovog časa nema dovoljno sredstava, da će i ovo nešto značiti za nas koji poživimo da to ostvarimo. Jer će prvo usklađivanje mirovina sa rastom plaća, a mi smo uvijek tražili da se mirovina usklađuje sa plaćama, sa rastom plaća jer dijele sudbinu, one su iz plaća, uvijek su umirovljenici djelili sudbinu radnika. Pr
Poštovani kolega, ovo je Hrvatska i mi ovdje moramo raspravljati prije svega kako ćemo se mi ponašati u našoj Domovini, kako ćemo ju voditi i kako ćemo ovdje raditi. Tek kada to učinimo onda možemo dijeliti drugima lekcije. A u Novom Sadu vam na ulazu u grad na četiri jezika piše ime toga grada. Između ostalog i na mađarskom i to ne od jučer. A pogledajte u povijesne knjige šta se 1944. i 1945. pod mađarskom zastavom radilo u tom gradu. U Puli na ulazu u grad piše Pula Pola, nije talijanski jezik ubijao ljude, nije talijanski jezik donio rat, rat su donijeli zločinci. Vukovar nije razarala ćirilica, Vukovar je razarao srpski agresor i mi to moramo najstrožije osuditi i moramo to ponavljati svugdje. Ali nije ga razarala ćirilica, nije ga razarao srpski jezik, nije ga razarao srpski jezik. I ako govorimo o tome da treba voditi računa da su rane još svježe ja se s vama mogu složiti. Ali kolega molim vas, u ime svih hrvatskih građana recite mi kada će rane prestati biti svježe nakon 20 godina, nakon 30 godina, nakon 40, 50 ili 100? Nakon koliko godina, nakon koliko godina ćemo mi u Republici Hrvatskoj početi provoditi hrvatske zakone i međunarodne ugovore koje smo potpisali? Recite mi da li nakon 20, nakon 40 ili nakon 100 godina ili ih nećemo provoditi nikada pa ćemo još jednom imati prilike da imamo zakon koji smo donijeli a onda po njemu ne želimo postupati? Molim vas recite mi. Zahvaljujem gospodine predsjedniče, ali zahvaljujem i na tome što niste prekinuli gospodina Marasovića jer mislim da hrvatska javnost ima pravo čuti i ovakve stvari i čuti što neki misle o svojim političkim ne protivnicima nego suparnicima. A uvaženi kolega Marasoviću, ako smo moji kolege ili ja počinili kakvo kazneno djelo ja vas sada ovdje molim da vi postupite u skladu sa zakonom koji kaže da svatko tko ima spoznaju da je počinjeno kazneno djelo isto je dužan prijaviti pa Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske podnesete prijavu. ja ću sa zadovoljstvom odgovarati. Hvala vam lijepa.
Hvala predsjedniče sabora. Državni tajniče g. Mataja. Eto, lijepo je uopće pričati pred ovolko ljudi, neću komentirati one koji su bili ispred mene osim kolege Dretara. Kolega Dretar kad bi glumci bili članovi povjerenstva ovog liječničkog onda bi sigurno po vama to bilo puno kvalitetnije. Dakle, pravilnik je dat u ruke medicinarima koji će odlučiti o tome što će tamo pisati. A dozvolite mi svejedno na početku ukratko sumiram izmjene i dopune za koje ćemo danas glasati. Izmjenama će se regulirati sudjelovanje u prometu osobnih prijevoznih sredstava kao što su npr. električni romobili, omogućit će se i urediti njihovo sudjelovanje u prometu na cestama, uredit će se pravo i način korištenja površina po kojima se mogu kretati, uredit će se pravila glede vozača navedenih vozila, omogući će se sankcioniranje vozača koji parkiraju vozila na predviđenim mjestima namijenjenim za punjenje električnih vozila, uređuju se odredbe glede koridora za prolazak vozila hitnih službi, uređuje se nadzor nad kutijama prve pomoći u vozilu, smanjuje se administrativno i financijsko opterećenje kako vozača, tako liječnika i policijskih uprava koje se odnose na liječničke preglede zbog privremenog zdravstvenog stanja vozača. I ujednačavaju se sankcije prema svim vozačima jednako bez obzira na državu izdavanja vozačke dozvole. Sve predložene izmjene predstavljaju veliku korist koja će se utvrditi njihovom primjenom u daljnjem razdoblju, a naročito glede upotrebe novih tehnologija i prisutnosti novih oblika prijevoznih sredstava u prometu. Bitnu stavku predstavljaju zaštita zdravlja i života sudionika u prometu kako pješaka, tako i ostalih koja će se povećati ovim izmjenama zakonskih odredbi. Tijekom rasprave u ovom Visokom domu kako na odborima, tako i na sjednicama Sabora u dva čitanja liječnička struka je ukazivala na potrebu izmjene i dopune u člancima 37. i 233. što je u predloženim amandmanima Vlade i prihvaćeno, te će usvajanjem amandmana liječnici imati obavezu privremenu nesposobnost
Hvala lijepa gospodine predsjedatelju. Ja sam ponukan gospodinom Pupovcem i SDK-om, 90 godina SDK-a, a niste spomenuli Pribičevića i Radića, obojica su završili tragično. Radić je ubijen, a Pribičević je umro u egzilu u Pragu, napisao je knjigu na francuskom jeziku o diktaturi kralja Aleksandra. Zašto to kažem? Koalicija je bila rezultat sistemske krize, sistemske krize Kraljevine SHS. I kad sad pogledamo što se događa u Hrvatskoj 22 godine nakon Domovinskog rata, imamo gospodarstvo u svakako sistemsku krizu. Ništa neobično. 95. godina je u suvremenoj Europi za ove zemlje na zapadu 45. godina, što je bilo u Francuskoj, u Njemačkoj drugdje 68. godina, godina studentskog pokreta. Imali smo iste sistemsku krizu u tim zemljama. Imamo znači u Hrvatskoj sistemsku krizu s Agrokorom. I moramo vas sada ovu krizu iskoristiti sada za restrukturiranje hrvatskog gospodarstva. To mora biti naš cilj. Nemojmo se opterećivati privatizacijom i pljačkom u privatizaciji koje je bilo na svu sreću nismo mi Hrvati jedini nego je bilo pljačke, bio sam puno na istoku Njemačke i ako porazgovarate sa Nijemcima na istoku te zemlje oni će vam govoriti o tome da je zemlja opljačkana u privatizaciji i nije slučajno da imamo tamo porast EU skeptika i nostalgičara nacionalsocijalizma jer su mnogi ljudi tamo gubitnici tranzicije i ljudi koji su se, koji su opljačkani za vrijeme privatizacije. Prema tome, iskoristimo ovu sistemsku krizu za promjenu hrvatskog gospodarstva da se, da ozdravimo i da krenemo spremni za nove pobjede u konkurenciji koja je strašna. Hvala.